natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Německo Německo má přibližně 21 námořních přístavů a 250 vnitrozemských přístavů. 
Germany Germany has about 21 seaports and about 250 inland ports.
Odpovědnost za ně se dělí mezi spolkovou vládu, spolkové země a místní orgány a další hlavní zúčastněné strany činné v přístavech (např. průmysl, odborové svazy), což ztěžuje určení společných cílů a strategií. 
There is a division of responsibilities between Federal Government, the Federal States (Länder) and local authorities and other main port stakeholders (e.g. industry, trade unions) which makes it difficult to identify common goals and strategies.
Spolková vláda nese hlavně odpovědnost za vypracování regulačního rámcového plánu dopravy a zajištění infrastrukturních spojení do a z námořních přístavů a vnitrozemských přístavů (spojení s vnitrozemím), zatímco spolkové země (a místní orgány) jsou odpovědné zejména za přístavní infrastrukturu a průmysl a odbory zajišťují provoz přístavů. 
The Federal Government is essentially responsible for establishing the regulatory transport framework plan and providing infrastructure links to and from seaports and inland ports (hinterland-connection), whereas the Federal States (and local authorities) are mainly responsible for the port infrastructure and industry and trade unions ensure port operations.
Byly zjištěny následující hlavní investice (strukturální fondy): a EIB pro kontrolované přístavní oblasti (období 2000–2013)1 Příloha IV v milionech EUR Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 1 Zdroj: sestavil EÚD na základě údajů Komise a veřejně dostupných údajů EIB (webové stránky). 
The following main investments (structural funds) have been identified: support for the audited port areas (2000‐2013 period) 1 Annex IV million euros Amrum: EU: 0.3 Helgoland: EU: 11.3 Norddeich: EU: 1.6 Bensersiel: EU: 0.2 Emden: EU: 1.2 Wilhelmshaven: Brake: EU: 22.5 Hamburg: EU: 6.3 EIB: 225 Stade-Bützfleth: EU: 4.2 EU: 40.4 EIB: 325 0 100km Kreis Nordfriesland: EU: 0.3 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Hooge: EU: 0.8 Rendsburg: EU: 1.2 Kiel: EU: 6.5 Lübeck: Rostock: EU: 88.2 Cuxhaven: EU: 37.6 Bremerhaven: EU: 22.7 Wismar: EU: 23.7 EU: 20.8 EIB: 375.5 Flensburg: EU: 0.7 Stadt Barth: EU: 2 Stralsund: EU: 20.8 Sassnitz: EU: 19 Lubmin: EU: 34.3 1 Source: ECA compilation of Commission data and EIB publicly available data (website).
Přílohy 79 2. 
Annexes 79 2.
Španělsko Španělsko má jedno z nejdelších pobřeží v Evropě (8 000 km). 
Spain Spain has one of the longest coastlines in Europe (8 000 km).
Jeho zeměpisná poloha nejblíže ose jedné z nejvýznamnějších světových námořních tras také posiluje postavení země jako strategické oblasti v mezinárodní námořní přepravě a logistické platformy v jižní Evropě. 
Its geographical location, being closest to the axis of one of the world’s major maritime routes, also strengthens its position as a strategic area in international shipping and a logistics platform in southern Europe.
Státem vlastněný systém španělských přístavů zahrnuje 46 přístavů obecného zájmu, které řídí 28 přístavních orgánů, jejichž investice, koordinace a účinnost sleduje a řídí vládní agentura Puertos del Estado, subjekt podřízený ministerstvu veřejných prací, které odpovídá za provádění přístavní politiky vlády. 
The State-owned Spanish Port System includes 46 ports of general interest, managed by 28 Port Authorities, whose investments; coordination and efficiency are monitored and managed by a government agency Puertos del Estado, a body depending on the Ministry of Public Works which is responsible for implementing the government’s port policy.
Španělsko je zemí, která do svých přístavů investovala nejvíce peněz z EU (téměř 40 % všech částek z EU). 
Spain is the country that has invested most of the EU-money in its ports (almost 40 % of the entire EU amount).
Přílohy 80 3. 
Annexes 80 3.
Itálie Systém italských přístavů je roztříštěný. 
Italy The Italian ports system is fragmented.
Skládá se z mnoha malých přístavů, které se vyznačují nedostatkem účinnosti co do rozsahu činností a omezenou tržní silou ve vztahu k celosvětovým provozovatelům terminálů. 
It consists of a multitude of small ports characterised by scale inefficiency and limited market power vis-à-vis global terminal operators.
Italská vláda nedávno přijala nový zákon o reformě přístavů, mimo jiné aby sloučila přístavy, které se nacházejí blízko sebe, a jejich přístavní orgány, a racionalizovala tak systém přístavů, zlepšila koordinaci, přilákala další náklad a investice a zajistila větší finanční autonomii. 
The Italian government has recently adopted a new law for port reform, amongst others, to merge ports located close to each other and their port authorities to rationalise the ports system, improve coordination, attract additional cargo and investments, and provide more financial autonomy.
Investice v jižní části země pocházely zejména z fondů politiky soudržnosti, zatímco severní část se zaměřovala na peníze z EIB i TEN-T. 
Investments in the Southern part of the country were mainly from the cohesion policy funds, whereas the northern part was focusing on both EIB and TEN-T money.
Byly zjištěny následující investice: Příloha IV v milionech EUR 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5 
Annex IV million euros 0 100km Gioia Tauro: EU: 61.3 Messina: EU: 5 Catania: EU: 34.1 Augusta: EU: 50.3 Malta: EU: 4.2 Genova: EU: 12.3 EIB: 100 Savona: EIB: 109.7 € Venezia: EU: 6.5 Ravenna: EU: 3.1 EIB: 30 Livorno: EU: 0.7 Civitavecchia: EU: 0.6 NAPA ports cooperation: Rieka, Venezia, Trieste, Koper: EU: 18.4 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Port of Baia/Bacoli: EU: 0.2 Procida: EU: 0.4 Napoli: EU: 115.7 Port of Ischia: EU: 0.001 Torre del Greco: EU: 0.7 Salerno: EU: 167.4 Brindisi: EU: 25 Taranto: EU: 29 Acciaroli: EU: 3.6 Marina di Pisciotta: EU: 0.5
Přílohy 81 4. 
Annexes 81 4.
Polsko Národní strategie rozvoje polských přístavů do roku 2015, vydaná v roce 2007, stanovila cíle pro zlepšení konkurenceschopnosti polských přístavů, zvýšení jejich příspěvku k sociálně-ekonomickému rozvoji země a posílení jejich významu v rámci mezinárodní dopravní sítě. 
Poland The 2007 ‘National Strategy on development of Polish ports by 2015’ had the objectives of improving the competitiveness of Polish ports, increasing their contribution to the socioeconomic development of the country and strengthening their significance within the international transport network.
Za klíčové pro fungování vnitrostátního hospodářství byly považovány tři přístavy: Gdaňsk, Gdyně a Štětín-Svinoústí. 
Three ports were considered key for the functioning of the national economy: Gdańsk, Gdynia and Szczecin-Świnoujście.
Většina veřejných investic se proto soustředila do těchto tří přístavů a jejich propojení s mezinárodními koridory: Příloha IV v milionech EUR 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio € 
The bulk of the public investments therefore are concentrated on these three ports, and their connections to the international corridors, as follows: Annex IV million euros 0 500km Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Szczecin: EU: 163.9 Further investments called: “Polish sea”: EU: 47.9 Darlowo: EU: 4.95 Kołobrzeg: EU: 26.9 Gdynia: EU: 80.5 Gdansk: EU: 342.2 Elblag: EU: 7.4 mio €
Přílohy 82 5. 
Annexes 82 5.
Švédsko Švédské právo dává ústřední vládě odpovědnost za řízení a finanční odpovědnost za plavební dráhy, které se nacházejí mimo přístavy, ale vedou do přístavů, a za spojení s vnitrozemím, zatímco oblast v přístavní zóně spadá do odpovědnosti místního nebo regionálního orgánu. 
Sweden The Swedish law provides to the central state the management and financial responsibilities for the fairways outside, but leading to, the ports, and for the connections to the hinterland whereas the area within the port zone is the responsibility of the local or regional authority.
Od roku 2010 existuje celkový vnitrostátní investiční plán pro všechny druhy dopravy ve Švédsku. 
Since 2010, there is a global national investment plan for infrastructure projects for all transport modes in Sweden.
Plán zahrnuje období let 2010–2021, aktualizuje se každé čtyři roky a upravuje námořní dopravu, přístavy a plavební dráhy. 
The plan covers the period 2010 to 2021, is updated every 4 years, and includes maritime transport, ports and fairways.
O investicích do přístavní infrastruktury rozhodují přístavní orgány, které náleží místním obcím, a stát zde nemá žádné slovo z důvodu regionální a místní autonomie; záležitosti týkající se plavebních drah, které spravuje Švédská námořní správa (SMA), jsou však odpovědností státu. 
For port infrastructure investments the port authorities, belonging to the local communes, decide and the state has no say in this because of the regional and local autonomy; whereas the dues for the fairways, managed by the Swedish Maritime Administration (SMA), are State responsibility.
Od roku 2000 byly zjištěny následující hlavní investice EU a EIB: Příloha IV v milionech EUR Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Karlskrona: EU: 17 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Stockholm: EU: 14 Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Lulea: EU: 3.7 Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 0 700km 
The following main EU and EIB investments were noted since 2000: Annex IV million euros Göteborg: EU: 5.6 EIB: 79 Malmö: EU: 6.9 Trelleborg: EU: 1.5, EIB: 48 Administrative boundaries: © EuroGeographics © EEA Cartography: Eurostat - GISCO, 04/2016 Lake Malaren: EU: 2.8 Södertälje: EU: 0.6 Norrköping: EU: 3.5 Stockholm: EU: 14 Karlskrona: EU: 17 Lulea: EU: 3.7 0 700km
28876 – tvrzení) 159 768 000 méně než 50 % 35 000 000 C21/09 přístavní orgán Pireus 5 2011 6 2011 Lotyšsko Ventspils a) výstavba terminálu pro suchý náklad; b) výstavba kotvišť; c) výstavba vlnolamu; d) bagrování pod vodou; e) výstavba železničních tratí; f) renovace mol pro vyvazování; g) zpevnění břehů kanálu není známo, údaje ne-poskytnuty z důvodu důvěrnosti 62,86 % 31 400 000 C39/09 (ex. 
28876 - allegations) 159 768 000 less then 50 % 35 000 000 C21/09 Port Authority of Piraeus 5 2011 6 2011 Latvia Ventspils a) construction of a dry cargo terminal; b) construction of berths c) construction of breakwater; d) dredging; e) construction of railroads; f) renovation of mooring jetties; g) fortification of the coast of the channel Unknown, for confidentiality reasons no figures provided 62.86 % 31 400 000 C39/09 (ex.
358/09) Přístavní orgán Ventspils 7 2011 Výstavba multimodálního kontejnerového uzlu 60 km od námořního terminálu Rotterdam Ablasserdam container transferium Lotyšsko Nizozemsko Krievu Sala Rotterdam Přemístění svobodného přístavu Rigo z centra města do nyní nevyužívané přístavní oblasti Kirevu Sala, které umožnilo rozvoj města Riga 195 380 916 46 300 000 61,10 % 17,90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 orgán svobodného přístavu Riga žádný přístavní projekt žádný přístavní projekt Rozšíření přístavu Rotterdam (příspěvek na financování veřejné infrastruktury a podílu v přístavním orgánu Rotterdamu) 571 milionů EUR na veřejnou infrastrukturu a 500 milionů EUR na podíl bez státní podpory Projekt Mainportontwikke-ling Rotterdam Příloha VI 
358/09) Ventspils Port Authority 7 2011 Creation of a multimodal container hub 60 km from Rotterdam Sea terminal. Ablasserdam container transferium Latvia Netherlands Krievu Sala Rotterdam Relocation of freeport Rigo from the city centre to the currently unused port area named Kirevu Sala allowing the expansion of the City of Riga 195 380 916 46 300 000 61.10 % 17.90 % 119 387 658 8 300 000 N 44/2010 SA 32224 Riga Freeport Authority no port project no port project Annex VI
(PPA) Příloha VI 
(PPA) Annex VI
Přílohy 86 Případy státní Dotčený přístav Druh zboží, infrastruktury (l) a/nebo nadstavby (S) Plánované investiční náklady (v EUR) Podpora (v EUR) Číslo roz­ hodnutí podpory Rok v ná­ Země Míra podpory Příjemce mořních přístavech 12 2013 Řecko Katakolo a) prodloužení větrolamového mola (160 m); b) rozšíření stávajícího nábřeží před restauracemi (63 m); c) dodatečné práce na stávajícím mole (rozšíření); d) výstavba recepční budovy pro cestující; e) rozšíření/renovace starého skladu; f) výstavba divadelní scény pod širým nebem; g) rekonstrukce okolí a veřejných prostor; h) výstavba budovy pro provoz přístavu a pasovou kontrolu 12 265 965 91,23 % 11 190 240 SA.35738 Městský fond přístavu Pygros (PMPF) 13 2013 Španělsko Santa Cruz de Tenerife a) práce na ochraně přístavu (ochrana a zpevnění severní strany přístavní hráze a vnějších vlnolamů (128 milionů EUR); b) protivlnolam k ochraně jižní strany přístavní hráze (27,8 milionu EUR); c) komerční plochy pro skladování pevného hromadného nákladu a kontejnerů (86,8 milionu EUR); 243 800 000 27,48 % 67 000 000 SA.36223 Přístav Santa Cruz de Tenerife a Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante (LEPEYMM) 14 2013 Polsko Polské přístavní nadstavby Úprava programu podpory č. 
Annexes 86 State aid cases in Year Country Seaport concerned Type of good covered, infrastructure (l) and/or superstructure (S) Planned investment costs (in euros) Aid intensity Aid (in euros) Decision number Beneficiary sea ports 12 2013 Greece Katakolo a) Extension of windward pier (160 m); b) extension of existing quay in front of restaurants (63 m); c) additional works on existing pier (extension); d) construction of passenger reception building; e) extension/ renovation old warehouse; f) construction of an open air-theatre; g) reconstruction of surrounding areas and public spaces; h) construction of port traffic and passport-control building 12 265 965 91.23 % 11 190 240 SA.35738 Pygros Municipal Port Fund (PMPF) 13 2013 Spain Santa Cruz de Tenerife a) works for sheltering the harbour (protection and reinforcement of northern side of th quay and external breakwater (128 million euros); b) counter breakwater to protect southern side of the quay (27.8 million euros); c) commercial areas for storage solid bulk and containers (86.8 million euros); d) restauration of the nearby natural reserve (phase 1) (0.6 million euros) 243 800 000 27.48 % 67 000 000 SA.36223 Port of Santa Cruz de Tenerife and Ley de Puertos del Estado y de la Marina Mercante (LEPEYMM) 14 2013 Poland Polish ports superstructures Modification of the aid scheme N 546/2008 - Investment aid for the development of intermodal transport under Infrastructure and Environmental Operational Programme (budget increase from 111 million to approx.
546/2008 – Investiční podpora pro rozvoj intermodální dopravy v rámci operačního programu pro infrastrukturu a životní prostředí (navýšení rozpočtu ze 111 milionů na přibližně 170 milionů EUR) kvůli značné potřebě modernizace a investic do intermodální infrastruktury v Polsku (zejména se zaměřením na přístavní infrastrukturu). a) intermodální doprava: výstavba logistických center a kontejnerových terminálů, skladovacích a manipulačních zařízení, vnitřních pozemních komunikací a železnic, dodávky vody, elektronická zařízení; b) interní dopravní síť v přístavech (silnice, železnice, podjezdy, parkoviště, sklady; telekomunikační systémy). 170 000 000 50 % na přístavní a intermodální infrastrukturu; 30 % na informační a komunikační zařízení SA.36485 Podpora je k dispozici pro podniky z členských států EU, které provozují nebo hodlají provozovat intermodální dopravu v Polsku (například provozovatelé kontejnerových terminálů a logistických center) vyjma podniky s finančními problémy a podniky, kterým Komise nařídila vrátit podporu, pokud tato podpora ještě nebyla vrácena v plné výši. 
170 million euros) due to the substantial need for modernising and investing in intermodal infrastructure in Poland. (port infrastructure will be especially targeted). a) intermodal transport: construction of logistic centres and container terminals, storage and handling facilities, internal roads and railways, water supply, electronic equipment; 170 000 000 50 % for port and intermodal infrastructure; 30 % for information and communication equipment SA.36485 Aid is available to enterprises from EU Member States who perform or intend to perform intermodal transportation operations in Poland - such as operators of container terminals and logistics centres - with the exclusion of undertakings in financial difficulties and undertakings from whom the Commission has ordered the recovery of aid, as long as the aid has not been fully recovered.
15 2013 16 2014 Itálie Lotyšsko Capo d'Orlando Ventspils vlnolam, bagrování pod vodou, vyvazování, turistická infrastruktura 48,71 % 38,60 % 20 020 000 3 775 918 SA.36621 SA.38771 d) rekultivace přilehlé přírodní chráněné oblasti (fáze 1) (0,6 milionu EUR) Zlepšení stability půdy na nábřeží kanálu řeky Venta za kotvištěm 2 a 3 – první rozhodnutí 6 150 000 Přístavní orgán svobodného přístavu Ventspils Příloha VI 
15 2013 Italy Capo d’Orlando Breakwater dock, dredging, mooring, touristic infrastructure 48.71 % 20 020 000 SA.36621 b) internal transport network within ports (roads, railways, underground passages, parking lots, storage yards; telecommunication systems. Annex VI
Přílohy 87 Případy státní Dotčený přístav Druh zboží, infrastruktury (l) a/nebo nadstavby (S) Plánované investiční náklady (v EUR) Podpora (v EUR) Číslo roz­ hodnutí podpory Rok v ná­ Země Míra podpory Příjemce mořních přístavech 17 2014 Řecko Patras a) modernizace přístavu Patras (5. molo); b) silniční a drenážní práce kvůli dešťové vodě; c) budova terminálu 1; d) budova terminálu 2; e) pomocná budova 52 247 600 100 % 52 247 600 SA.38048 Přístavní orgán Patras S.A. (OLPa) 18 2014 Itálie Salerno a) Rozšíření vjezdu do přístavu; b) Stabilizace doku; 3) Bagrování pod vodou 73 000 000 97,28 % 71 016 396 SA.38302 Přístavní orgán Salerno (PAS) prostřednictvím Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 19 20 2014 2015 Lotyšsko Lotyšsko Ventspils Ventspils stabilizace půdy 2 300 000 SA.38771 SA. 40838 21 22 2015 2015 Německo Francie Sassnitz Calais Rozšíření přístavu výstavbou nového kotviště (č. 
Annexes 87 State aid cases in Year Country Seaport concerned Type of good covered, infrastructure (l) and/or superstructure (S) Planned investment costs (in euros) Aid intensity Aid (in euros) Decision number Beneficiary sea ports 16 2014 17 2014 Latvia Greece Ventspils Patras Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - first decision 6 150 000 52 247 600 38.60 % 100 % 3 775 918 52 247 600 SA.38771 SA.38048 Port Authority of the Free Port of Ventspils 18 2014 19 2014 Italy Latvia Salerno Ventspils a) Expanding Port Entrance; b) Stabilising the dock, c) Dredging 73 000 000 97.28 % 71 016 396 SA.38302 SA.38771 Port Authority of Salerno (PAS) via Ministro deglo Affari esteri P.le della Farnesina 1 I-00194 Roma 20 2015 21 2015 Latvia Ventspils Improvement of soil stability of the embankment of the Venta River channel behind berth 2 and 3 - second decision (see also SA.38771) 6150000 (see first decision in 2014) increase aid from 38.6 % to 85 % updated figure: from 3 775 918 euro up to 5 227 500 euro SA.
Odpovědi 89 Komise Shrnutí III První odrážka Komise konstatuje, že nařízení TEN-T a pracovní plány koridorů hlavní sítě předpokládají rozvoj strategií na úrovni EU, které zajistí, že při rozvoji přístavů budou brány v úvahu evropské priority. 
Reply of the Commission 89 Executive summary III First indent The Commission notes that the TEN-T Regulation and the Core Network Corridor Work Plans foresee the developing of strategies at EU level so as to ensure that European priorities are taken into consideration for port developments.
Nařízení TEN-T stanoví plánování infrastruktury v celé EU od roku 2013 tím, že zavádí hlavní a globální sítě spojené s technickými normami a prováděcími lhůtami. 
The TEN-T Regulation provides for an EU-wide infrastructure planning since 2013 by establishing a Core and Comprehensive networks associated with technical standards and implementation deadlines.
Toto nařízení vychází z analýzy objemu provozu námořních přístavů EU. 
This regulation results from the analysis of the traffic volumes of EU seaports.
Zavádění hlavních a globálních sítí TEN-T je podporováno nástroji řízení, jako jsou pracovní plány koridorů, podpora evropských koordinátorů, fóra koridorů, které pomáhají lépe monitorovat provádění TEN-T a určovat plánované projekty. 
The implementation of the TEN-T Core and Comprehensive networks is supported by governance tools such as the Corridor Work Plans, the support of the European Coordinators, the Corridor Fora that help better monitoring TEN-T implementation and identifying the projects pipeline.
Komise rovněž rozvíjí dlouhodobou strategii pro přístavní činnosti s cílem zvýšit efektivnost přístavních služeb a transparentnost veřejného financování. 
The Commission also develops a long-term strategy for port activities aiming at increasing the efficiency of port services and the transparency of public funding.
V této souvislosti předložila Komise návrh nařízení1, jímž se v současnosti zabývají společní normotvůrci. 
In this context, the Commission has put forward a draft regulation1 which is currently being examined by co-legislators.
Monitoruje též dodržování článku 49 SFEU o svobodě usazování. 
It also monitors the respect of Article 49 TFEU on the freedom of establishment.
To by mohlo přispět k lepšímu využití kapacity infrastruktury v přístavech a k lepšímu řízení unijního i vnitrostátního veřejného financování. 
This should contribute to achieving a better use of the infrastructure capacity in ports and to a better management of both EU and national public funding.
V rámci regionální politiky, v souvislosti s programovým obdobím 2014–2020, je požadavek dlouhodobého rozvoje infrastruktury jednou z předběžných podmínek v oblasti dopravy (tematický cíl č. 7). 
In the framework of regional policy, regarding the programming period 2014-2020, the requirement for long-term infrastructure development is one of the ex ante conditionalities in the area of transport (Thematic Objective 7).
Mezi další požadavky patří povinnost členských států schválit komplexní dopravní plány, což zahrnuje i tvorbu dlouhodobých strategií pro přístavy. 
Amongst other requirements, Member States are obliged to approve Comprehensive Transport Plans, which includes developing long-term strategies for ports.
III Druhá odrážka Komise se domnívá, že přístavní infrastruktura je plánována a navrhována s dlouhodobým výhledem (10 až 20 let) po svém dokončení. 
III Second indent The Commission considers that port infrastructure is planned and designed with a long-term lookout (10 to 20 years) after its completion.
Investice do přístavů nelze tudíž posuzovat z relativně krátkodobé perspektivy. 
Investments in ports can therefore not be assessed with a relatively short-term perspective.