natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Operační program (OP) stanoví priority a konkrétní cíle členského státu a jak bude financování (spolufinancování z EU i vnitrostátních veřejných a soukromých zdrojů) z ESI fondů v daném období (v současnosti sedm let) využito k financování projektů. 
Operational Programme (OP) sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the ESI funds will be used during a given period (currently 7 years) to finance projects. 2
Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů vymezených na úrovni prioritní osy OP. 
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis.
Operační program připravuje členský stát a před provedením jakýchkoli plateb z rozpočtu EU ho musí schválit Komise. 
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made.
Během období, k němuž se vztahují, je možné operační programy měnit pouze v případě, že s tím obě strany souhlasí. 
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree.
Předběžné podmínky musí členský stát splnit, než dostane prostředky z evropských strukturálních a investičních fondů. 
They are prepared by the Member State in a dialogue with the Commission and must be adopted by the Commission.
Rámec výkonnosti je tvořen milníky a cíli vymezenými pro soubor ukazatelů, které si členský stát zvolil pro každou prioritní osu operačního programu s výjimkou prioritních os týkajících se technické pomoci a programů iniciativy na podporu malých a středních podniků. 
Performance framework consists of a milestones and targets defined for a set of indicators chosen by the Member States for each priority axis within an operational programme except for the technical assistance priority axes and programmes supported under SME initiative.
Státní podpora je jakákoli forma přímé nebo nepřímé finanční podpory poskytované orgány veřejné moci podnikům v soukromém sektoru. 
State aid is any form of direct or indirect financial support provided by public authorities to private sector undertakings.
Smlouva o fungování Evropské unie (SFEU) obecně zakazuje státní podporu v rámci jednotného trhu, není-li řádně odůvodněna. 
The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) generally prohibits state aid within the common market unless it is duly justified.
Pravidla EU pro veřejnou podporu stanoví, za jakých podmínek tato podpora nenarušuje (nebo nehrozí, že naruší) hospodářskou soutěž. 
The EU State aid rules set out when this support does not distort (or does not threaten to distort) competition.
Výlučnou pravomoc posuzovat slučitelnost státní podpory udělované členskými státy s těmito pravidly má Evropská komise. 
The European Commission has the exclusive competence to assess the compatibility of state aid granted by Member States with 3
Procesní rozhodnutí a opatření přijatá Evropskou komisí podléhají přezkumu ze strany Tribunálu a Soudního dvora EU. 
Procedural decisions and actions taken by the European Commission are subject to review by the General Court and the European Court of Justice.
3 
4
CS 2019 Podpora EU pro skladování energie Informační dokument duben 2019 
EN 2019 EU support for energy storage Briefing Paper April 2019
Obsah Shrnutí Úvod Proč na skladování energie záleží Technologie skladování energie Cíl a koncepce tohoto informačního dokumentu Přezkum podpory EU pro skladování energie Strategický rámec pro skladování energie Strategický plán pro energetické technologie Evropská bateriová aliance Podpora zainteresovaných subjektů Výzkum a inovace v oblasti skladování energie Správní postupy Podporované technologie skladování energie Zavádění technologií Strategický rámec EU pro skladování energie Skladování energie v síti Skladování energie pro účely přepravy Vazby mezi sítí a dopravou Závěrečné poznámky Příloha I Příloha II Glosář Zkratky Tým EÚD Body I–IX 01–22 01–09 10–16 17–22 23–81 23–41 24–26 27–37 38–41 42–56 47–48 49–51 52–56 57–81 57–73 74–78 79–81 82 2 
Contents Executive summary Introduction Why energy storage matters Energy storage technologies Objective and approach of this Briefing Paper Review of EU support to energy storage Strategic framework for energy storage The Strategic Energy Technology plan The European Battery Alliance Stakeholder support Energy storage research and innovation Administrative procedures Energy storage technologies supported Technology deployment EU legislative framework for energy storage Energy storage on the grid Energy storage for transport Links between the grid and transport Concluding remarks Annex I Annex II Glossary Abbreviations ECA team Paragraph I-IX 01-22 01-09 10-16 17-22 23-81 23-41 24-26 27-37 38-41 42-56 47-48 49-51 52-56 57-81 57-73 74-78 79-81 82 2
Shrnutí I Tento informační dokument, který není auditní zprávou, upozorňuje na konkrétní výzvy, s nimiž se EU potýká ve snaze zajistit, aby její podpora skladování energie účinně přispívala k cílům EU v oblasti energetiky a klimatu. 
Executive summary I This briefing paper, which is not an audit report, highlights specific challenges that the EU faces in seeking to ensure that its support for energy storage contributes effectively to the EU’s energy and climate goals.
II Za účelem zmírnění změny klimatu si EU stanovila cíle pro omezení emisí skleníkových plynů. 
II To mitigate climate change, the EU has set itself targets and objectives to reduce its emissions of greenhouse gases.
Energetika a změna klimatu spolu úzce souvisejí: na výrobu a využití energie připadá 79 % emisí skleníkových plynů v EU, přičemž největší emise vznikají při dodávkách energie a v dopravě. 
Energy and climate change are closely linked: energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest share of emissions coming from energy supply and transport.
Zvládnutí hrozby změny klimatu si vyžádá fundamentální posun od současného energetického systému založeného na fosilních palivech na systém nízkouhlíkový, založený především na energii z obnovitelných zdrojů: transformaci energetiky. 
Tackling this climate change threat requires a fundamental shift from the current, fossil fuels-based energy system to a low-carbon, mainly renewables-based energy system: the ‘energy trans ition’.
III Technologie skladování energie umožňují flexibilně reagovat na nerovnováhy zapříčiněné zvýšeným podílem variabilních obnovitelných zdrojů energie, jako je sluneční nebo větrná energie, v elektroenergetické soustavě. 
III Energy storage technologies provide a flexible response to the imbalances caused by an increased share of variable renewable energy sources, such as solar and wind, in the power grid.
Paliva vyrobená z obnovitelných zdrojů, jako elektřina z obnovitelných zdrojů nebo vodík, mohou přispět ke snížení emisí z dopravy a lepší technologie skladování energie mohou podpořit rozšíření flotily vozidel, která taková paliva využívají. 
Fuels produced from renewable sources, such as renewable electricity or hydrogen, can help to reduce transport emissions; improved energy storage technology can support the expansion of the fleet of vehicles using such fuels.
IV Je k dispozici řada technologií skladování energie a další jsou ve fázi vývoje, například skladování energie pomocí přečerpávacích vodních elektráren, různé typy baterií, skladování vodíku, akumulace energie do stlačeného vzduchu, systémy pro akumulaci tepla a různé druhy skladování plynu. Rámec politiky EU pro skladování energie se opírá o strategické iniciativy, jako je Evropská bateriová aliance, podporu výzkumu a inovací v oblasti technologií pro skladování energie a právní předpisy týkající se trhů s elektřinou a nízkouhlíkové dopravy. 
IV Numerous energy storage technologies are available or under development, such as pumped-hydro storage, different types of batteries, hydrogen storage, compressed air storage, thermal storage systems and different types of gas storage.The EU policy framework for energy storage is based on strategic initiatives such as the European Battery Alliance, support for research and innovation in energy storage technologies, and legislation covering the electricity markets and low-carbon transport.
Vzhledem k zásadnímu významu skladování energie pro přechod na nízkouhlíkový energetický systém, založený především na energii z obnovitelných zdrojů, nastiňuje tento informační dokument hlavní výzvy podpory EU určené na vývoj a zavádění technologií pro skladování energie v EU. 
In view of the fundamental role of energy storage in achieving a low-carbon, mainly renewables-based energy system, this briefing paper outlines the main challenges to the development and deployment of energy storage in the EU.
Koncipování strategie pro skladování energie V EU podnikla kroky k vypracování strategického rámce pro skladování energie s úmyslem urychlit transformaci energetického systému EU a uvést slibné nové nízkouhlíkové technologie na trh. 
Designing a strategy for energy storage V The EU has taken steps to develop a strategic framework for energy storage, in view of accelerating the transformation of the EU’s energy system and bringing promising new low-carbon technologies to the market.
Je zde však riziko, že dosud přijatá opatření nebudou k dosažení strategických cílů EU pro čistou energii dostačovat. 3 
However, there is a risk that the measures taken so far will not be sufficient to achieve the EU’s strategic objectives for clean energy.
VI O dosažení shody na potřebných opatřeních usiluje plán SET pro výzkum rozvoje inovativních bateriových technologií. 
VI The SET Plan for research into the development of innovative battery technologies seeks to build consensus on the actions needed.
Evropská bateriová aliance se zaměřuje především na stávající než na průlomové technologie a hrozí u ní riziko, že svých ambiciózních cílů nedosáhne. 
The European Battery Alliance is largely focused on existing rather than breakthrough technologies and risks not 3
EU zaostává za svými konkurenty v oblasti kapacit pro výrobu bateriových článků. 
achieving its ambitious objectives.The EU is behind its competitors in terms of battery cell manufacturing capacity.
Je zde nebezpečí, že stávající strategický rámec EU nedostojí výzvám energetické transformace. 
There is a risk that the current EU strategic framework will not meet the challenges of the energy transition.
Účinné využívání výzkumu a inovací VII Komise si je vědoma významu účinného výzkumu a vývoje pro urychlení transformace energetického systému EU a uvedení nových slibných nízkouhlíkových technologií na trh. 
Using research and innovation effectively VII The Commission recognises the importance of effective research and innovation in accelerating the transformation of the EU’s energy system and bringing promising new low-carbon technologies to the market.
Od roku 2014 do října 2018 bylo z projektu Horizont 2020, který je hlavním výzkumným programem Komise, přiděleno na projekty síťového skladování energie nebo nízkouhlíkové mobility 1,34 miliardy EUR. 
Between 2014 and October 2018, Horizon 2020, the principal research programme of the Commission, had granted €1.34 billion to projects for grid energy storage or for low carbon mobility.
Komise přijala opatření, aby program Horizont 2020 zjednodušila, stále však zbývá prostor pro další snížení složitosti financování výzkumu Evropskou unií a větší zapojení inovativních společností. 
The Commission has taken steps to simplify Horizon 2020, but there remains scope to reduce further the complexity of EU research funding and increase participation by innovative companies.
Existuje rovněž riziko nedostatečné podpory zavádění inovativních řešení skladování energie ze strany EU. 
There is also a risk that the EU has not sufficiently supported the market deployment of innovative energy storage solutions.
Ustavení podpůrného legislativního rámce VIII Do roku 2019 se investoři do řešení v oblasti skladování energie v energetické síti potýkali s překážkami. 
Establishing a supportive legislative framework VIII Until 2019, investors in energy storage solutions on the power grid faced obstacles.
Nedávno schválené právní předpisy EU by měly pomoci tyto překážky překonat. 
The recent EU legislation should help to overcome these obstacles.
Komise se většinou souvisejících problémů zabývala ve směrnici o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou a v nařízení o vnitřním trhu s elektřinou, které mají být schváleny na začátku roku 2019. 
The Commission addressed most issues in the Common Rules for the Internal Market in Electricity Directive and the Regulation on the Internal Market for Electricity, due to be adopted at the beginning of 2019.
Pokud jde o elektromobilitu, zpožděné a nesoustavné budování dobíjecí infrastruktury by mohlo masivní rozšíření používání elektrických vozidel zpozdit. 
For electric mobility, late and inconsistent deployment of charging infrastructure could delay the widespread take-up of electric vehicles.
IX V tomto informačním dokumentu upozorňujeme na sedm hlavních výzev, s nimiž se podpora EU na vývoj a zavádění technologií pro skladování energie potýká: 1) zajištění koherentnosti strategie EU, 2) zvýšení podpory zúčastněných stran, 3) zjednodušení financování výzkumu v EU, 4) podpora výzkumu a inovací v oblasti technologií skladování energie, 5) zavádění technologií skladování energie, 6) odstraňování překážek, s nimiž se investoři setkávají, 7) zavádění infrastruktur pro alternativní paliva. 4 
IX In this Briefing Paper, we identified seven main challenges to the EU support to the development and deployment of energy storage technologies: (1) Ensure a coherent EU strategy; (2) Increase stakeholder support ; (3) Reduce the complexity of EU research funding; (4) Support research and innovation in energy storage technologies; (5) Deploy energy storage technologies; (6) Remove obstacles encountered by investors; and (7) Develop alternative fuels infrastructures. 4
Úvod Proč na skladování energie záleží 01 V roce 2015 podepsalo 195 států odpovědných za 99,75 % celkových emisí skleníkových plynů Pařížskou dohodu. 
Introduction Why energy storage matters 01 In 2015, 195 states responsible for 99.75 % of global greenhouse gas emissions signed the Paris Agreement.
Zavázaly se udržet nárůst globální průměrné teploty v tomto století „výrazně pod“ 2°C oproti úrovni před průmyslovou revolucí a cílí na limit 1,5°C1. 
They committed to keeping the rise in global average temperature this century to “well below” 2°C above pre-industrial levels, aiming to limit it to 1.5°C1.
EU si stanovila cíle pro snížení emisí skleníkových plynů (viz obrázek 1). 
The EU has set itself targets and objectives to reduce its greenhouse gas emissions (see Figure 1).
Obrázek 1 – Trendy a cíle emisí skleníkových plynů v EU 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 5 -40 % -80 % -95 % Rok Historické emise skleníkových plynů Cíl 2030 (-40 % oproti roku 1990) Cíl 2050 (-95 % oproti roku 1990) Cíl 2020 (-20 % oproti roku 1990) Cíl 2050 (-80 % oproti roku 1990) Zdroj: Trendy a projekce v Evropě 2018, EEA, 2018. 
Figure 1 – EU greenhouse gas emissions trends and targets 6 000 5 000 4 000 3 000 2 000 1 000 -20 % -22 % 5 -40 % -80 % -95 % Year Historic greenhouse gas emissions 2030 target (-40 % vs 1990) 2050 objective (-95 % vs 1990) 2020 target (-20 % vs 1990) 2050 objective (-80 % vs 1990) Source: Trends and projections in Europe 2018, EEA, 2018.
02 Energie a změna klimatu spolu úzce souvisejí: boj proti hrozbě změny klimatu vyžaduje radikální odklon od současného energetického systému, který je závislý na fosilních palivech. 
02 Energy and climate change are closely linked: tackling the climate change threat requires a fundamental shift away from the current fossil fuels-dependent energy system.
Na výrobu a využití energie připadá 79 % emisí skleníkových plynů v EU, přičemž nejvyšší emise vznikají při dodávkách energie a v dopravě. 
Energy production and use account for 79 % of EU greenhouse gas emissions, with the heaviest sectoral emissions coming from energy supply and transport.
K dosažení cílů pro emise skleníkových plynů je nutné, aby tyto sektory v rostoucí míře využívaly obnovitelné energie a nové technologie. 
These sectors must increasingly use renewable energies and new technologies to achieve the greenhouse gas emissions targets and objectives.
1 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 Pařížská dohoda, Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu, 2015 (články 2 a 4). 
For example, since 2005, with the EU Emissions Trading System (EU ETS), the EU has set a limit on overall emissions from some sectors of energy supply, 0 1990 1995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050 1 Paris Agreement, UNFCCC, 2015 (Articles 2 and 4).
V mil. tun ekvivalentu CO2 
Million tonnes of CO2-equivalent
03 Přinejmenším po dvě dekády využívala EU pro vývoj nízkouhlíkové energie řadu nástrojů. 
It aimed, amongst other things, at encouraging the power sector to use more low-carbon energy.
04 V odvětvích, na něž se systém EU ETS nevztahuje, jako je doprava, stanovily Evropský parlament a Rada v rámci sdílení úsilí členským státům závazné cíle pro snížení emisí skleníkových plynů platné od roku 2009. 
04 In sectors not covered by the EU ETS, such as the transport sector, since 2009, under “effort-sharing”, the European Parliament and Council have set binding national targets for reductions in greenhouse gas emissions.
05 EU, aby podpořila přechod na nízkouhlíkové dodávky energie, rovněž stanovila cíle pro podíl obnovitelné energie na konečné spotřebě energie: 20 % do roku 20203 a 32 % do roku 20304. 
05 To support the transition to a low-carbon energy-supply sector, the EU has also set targets for the proportion of renewable energy in final energy consumption: 20 % by 20203 and 32 % by 20304.
Součástí je i obnovitelná energie využívaná při výrobě elektřiny, při vytápění a chlazení a v dopravě. 
This includes renewable energy used to produce electricity, for heating and cooling, and for transport.
Směrnice EU o obnovitelné energii z roku 2009 rovněž stanoví členským států povinnost vybudovat skladovací zařízení pro stabilizaci elektroenergetické soustavy, jež jí umožní pojmout více obnovitelné energie. 
The 2009 EU Directive on renewable energy also requires Member States to develop storage facilities to stabilise the electricity system as it accommodates more renewable energy.
06 V letech 2004 až 2017 se podíle energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě elektřiny v EU zvýšil ze 14 % na 31 %5. 
06 Between 2004 and 2017, the share of EU gross final electricity consumption coming from renewable sources grew from 14 % to 31 %5.
V Rakousku vzrostl tento podíl až na 2 3 4 5 EHP Zahrnuje všechny členské státy EU, Island, Lichtenštejnsko a Norsko. 
For transport, new renewable energy sources will The EEA includes all EU Member States and Iceland, Liechtenstein and Norway.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES ze dne 23. dubna 2009 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů a o změně a následném zrušení směrnic 2001/77/ES a 2003/30/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 16). 
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 on the promotion of the use of energy from renewable sources and amending and subsequently repealing Directives 2001/77/EC and 2003/30/EC (OJ L 140, 05.06.2009, p. 16).
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/2001 ze dne 11. prosince 2018 o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (přepracované znění) (Úř. věst. L 328/82, 21.12.2018). 
Directive (EU) 2018/2001 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast) (OJ L 328/82, 21.12.2018).
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004–2017 (Podíl elektrické energie z obnovitelných zdrojů na hrubé spotřebě energie v letech 2004– 2017), SHARES, Eurostat, únor 2019. 6 
Share of electricity from renewable sources in gross electricity consumption 2004-2017, SHARES, Eurostat, February 2019.
Potřeba skladovat energii se tedy zvýší, jak v síti, tak v dopravě8. 
So there will be a need for more energy storage, both in the grid and for transport8.
09 Zdrojem přibližně tří čtvrtin emisí skleníkových plynů v EU je silniční doprava, převážně osobní automobily (viz obrázek 2). 
09 Around three-quarters of EU transport greenhouse gas emissions come from road transport, mostly cars (see Figure 2).
Po poklesu v letech 2007–2013 se emise z dopravy v letech 2014–2016 zvýšily (viz obrázek 3). 
Following a decrease between 2007 and 2013, transport emissions rose between 2014 and 2016 (see Figure 3).
Obrázek 2 – Emise skleníkových plynů z dopravy v EU v roce 2016 Jiné (včetně železnic) Námořní a říční doprava Civilní letectví Silniční doprava Doprava v EU Emise skleníkových plynů Jiné Těžká nákladní vozidla Lehká užitková vozidla Osobní automobily Silniční doprava v EU Emise skleníkových plynů 7 Jiné Vnitrostátní a mezinárodní doprava Emise skleníkových plynů v EU Poznámka: včetně mezinárodní lodní a letecké dopravy. 
Figure 2 – EU greenhouse gas emissions in the transport sector in 2016 Note: Includes international aviation and shipping.
Zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí, EEA greenhouse gas – data viewer (Skleníkové plyny – prohlížeč dat EEA), 2018, analýza EÚD. 
Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis.
Obrázek 3 – Trend emisí skleníkových plynů v EU v letech 1996–2016 podle odvětví 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 8 Dodávky energie Stavby / budovy Průmysl Zemědělství Doprava (včetně mezinárodní letecké a lodní dopravy) Odpad Zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí, EEA greenhouse gas – data viewer (Skleníkové plyny – prohlížeč dat EEA), 2018, analýza EÚD. 
Figure 3 – Trend in EU greenhouse gas emissions, by sector, 1990-2016 150 140 130 120 110 100 90 80 70 60 50 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 Energy supply Buildings Industry Agriculture Transport (including international aviation and shipping) Waste Source: European Environment Agency, EEA greenhouse gas – data viewer, 2018;ECA analysis. 8 LandscapeReviewonEUactiononenergyandclimatechange,ECA2017, paragraph214.
Technologie skladování energie 10 Přehled hlavních technologií pro skladování energie pro účely sítě a dopravy je uveden v obrázku 4. 
Energy storage technologies 10 An overview of the main energy storage technologies for grid and transport applications is presented in Figure 4.
Obrázek 4 – Přehled hlavních technologií pro skladování energie a jejich využití9 Potřebné skladovací technologie... ... v síti pro... 
Figure 4 – Overview of main energy storage technologies and their uses 9 Source: ECA, informedbyElectricalenergystorageformitigatingclimatechange,ImperialCollege London.
O síti 11 Transformace elektrické energie sebou přináší významné výzvy pro integraci variabilních zdrojů obnovitelné energie do elektroenergetické soustavy a vyrovnání poptávky a nabídky. 
On the grid 11 Transforming the energy system presents significant challenges for integrating variable renewable energy sources into the electricity system, and balancing supply and demand.
Bude potřeba uplatnit tři hlavní metody: o Zaprvé, díky propojenosti rozvodných sítí je pravděpodobnější, že nabídka v síti uspokojí poptávku. 
Three main methods would need to be deployed: 8 o 9 10 First, grid interconnections make it more likely that supply across the grid will meet demand.
V roce 2015 při auditu energetické infrastruktury EU v členských státech a jejich propojení jsme však zjistili, že tato infrastruktura není zatím koncipována pro plně integrované trhy10. o Zadruhé, poptávku lze řídit: továrny mohou svou produkci, a tedy i využití energie přizpůsobit časům, kdy je energie více a je levnější. 
However, we have found in our 2015 audit that EU energy infrastructure, within and between Member States, is generally not yet designed for fully integrated markets 10. See Annex II for a description of these technologies.