natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hodnocení se provádí na úrovni vodních útvarů12 na základě systémů a metod vymezených členskými státy v rámci pravidel, která stanoví rámcová směrnice o vodě. 
The assessment is made at water body level12 on the basis of the systems and methods defined by the Member States within the rules specified by the water framework directive.
Hodnocení kvality vod má dvě složky: – ekologický stav/potenciál13: členské státy musí provést hodnocení s přihlédnutím k různým faktorům, označovaným jako „složky kvality“: biologické složky (například vodní rostliny a ryby), hydromorfologické složky, jakož i chemické a fyzikálně-chemické složky14. 
There are two components to assessing water quality: я the ecological status/potential13: Member States have to make the assessment by taking into account various factors, called тquality ele-mentsу: biological elements (such as aquatic flora and fish fauna), hydromorphological elements and chemical and physico-chemical elements14.
Chemické a fyzikálně-chemické složky zahrnují organické znečištění (měřené parametry biochemické spotřeby kyslíku (BSK5) a chemické spotřeby kyslíku (CHSK)), stav živin a vybraných chemických látek15. 
The latter include organic pollution (measured by the parameters biochemical oxygen demand (BOD5) and chemical oxygen demand (COD)), nutrient conditions and selected chemical substances15.
Klasifikace používá pět kategorií: velmi dobrý, dobrý, střední, poškozený a zničený. – chemický stav: členské státy musí posoudit, zda byly normy kvality životního prostředí16 pro látky vymezené právními předpisy EU dodrženy či nikoli (tj. u plánů povodí z roku 2009 muselo být hodnoceno 41 prioritních látek nebo skupin látek). 
The classification is made according to five categories: high, good, moderate, poor and bad; я the chemical status: Member States have to assess whether the environmental quality standards16 for the substances defined by EU legislation were respected or not (i.e. 41 priority substances or groups of substances were to be evaluated for the 2009 river basin management plans).
23 Celková klasifikace ekologického stavu je vymezena nejnižší zjištěnou jednotlivou složkou kvality. 
23 The overall classification of the ecological status is defined by the lowest observed individual quality element.
Stejně tak lze chemický stav ohodnotit jako „dobrý“ jen v případě, že jsou dodrženy normy pro všechny látky. 
Equally, the chemical status can be rated as тgoodу only when the standards for all substances are complied with.
Uplatnění tohoto pravidla může zastírat pokrok u jednotlivých složek kvality. 
The application of such a rule may mask progress with regard to individual quality elements.
24 Plán povodí musí obsahovat údaje o zdrojích znečištění, kterému jsou vystaveny vodní útvary, o hodnocení stavu a o opatřeních, která mají být provedena pro dosažení dobré kvality vod, a o jejich celkových nákladech. 
24 A river basin management plan has to include information on the pollution sources that water bodies are subject to, on the status assessment and on the measures to be implemented to achieve good water quality as well as their total cost.
Plány musí rovněž uvádět odůvodnění toho, proč byla určitému vodnímu útvaru udělena výjimka z lhůt pro dosažení dobré kvality vody (první lhůtou je rok 2015, viz bod 2). 
The plans also have to provide justification for granting a water body an exemption from the deadlines for achieving good water quality (the first deadline being 2015, see paragraph 2).
12 Podle přílohy II rámcové směrnice o vodě musely členské státy určit útvary povrchových vod a útvary podzemních vod. 
12 According to Annex II of the water framework directive ,Member States had to identify surface water bodies and groundwater bodies.
13 U vodních útvarů, jejichž fyzická struktura byla podstatně změněna, aby sloužila různým druhům využití, například lodní dopravě, ochraně proti povodním, výrobě energie ve vodních elektrárnách a zemědělství, není v mnoha případech proveditelné ani ekonomicky žádoucí od takového využití upustit a fyzické úpravy odstranit. 
13 For water bodies which have been heavily modified in their physical structure to serve various uses such as navigation, flood protection, hydropower and agriculture, in many cases, it is neither viable nor desirable from an economic point of view to abandon such uses and to remove the physical modifications.
14 Pro prioritní látky uvedené v příloze X rámcové směrnice o vodě jsou normy kvality životního prostředí stanoveny na úrovni EU. 
14 For priority substances indicated in Annex X to the water framework directive, the environmental quality standards are set at EU level.
U ostatních látek je stanovení norem kvality životního prostředí na členských státech. 15 Členské státy musí zvolit takové znečišťující látky, které jsou pro dotčené povodí považovány za zvlášť důležité. 
For other substances it is up to the Member States to set environmental quality standards. 15 Member States had to select those pollutants considered of specific importance for the river basin concerned.
16 Koncentrace určité znečišťující látky nebo skupiny látek ve vodě, sedimentech nebo živých organismech, která nemá být z důvodu ochrany lidského zdraví a životního prostředí překročena. 
16 Concentration of a particular pollutant or group of pollutants in water, sediment or biota which should not be exceeded in order to protect human health and the environment.
Připomínky 18 25 Účetní dvůr prověřoval, zda: – v důsledku opatření prováděných členskými státy došlo ke zlepšení kvality povrchových vod, – plány povodí z roku 2009 určovaly zdroje znečištění pro každý vodní útvar, – opatření určená v plánech povodí z roku 2009 odpovídajícím způsobem řešila zjištěné zdroje znečištění, – členské státy usilovaly o splnění lhůty v roce 2015 u většiny svých vodních útvarů, – Komise přijala nějaká opatření v případech, kdy považovala plány povodí z roku 2009 za nedostatečné. 
Observations 18 25 The Court examined whether: я surface water quality improved as a result of measures implemented by the Member States; я in the 2009 river basin management plans the pollution sources had been identified for each water body; я the measures identified in the 2009 river basin management plans adequately address the identified pollution sources; я Member States aimed at achieving the 2015 deadline for the majority of their water bodies; я the Commission had taken any action in cases where it considered the 2009 river basin management plans as being inadequate.
Ekologický a chemický stav vodních útvarů se příliš nezlepšil 26 Obrázky 1 a 2 uvádějí změny, k nimž došlo mezi plány povodí z roku 200917 a návrhem plánů pro rok 2015, pokud jde o ekologický a chemický stav útvarů povrchových vod ve čtyřech navštívených členských státech. 17 V případě České republiky, která má v povodí Dunaje jen některé části svého území, se odkazuje na plán povodí pro Dunaj (a plány pro dílčí povodí Dyje a Moravy). 
Little improvement in the ecological and chemical status of water bodies 26 Figures 1 and 2 present the changes between the 2009 river basin management plans17 and the 2015 draft plans, with regard to the ecological and chemical status of the surface water bodies in the four Member States visited. 17 For the Czech Republic, which only has parts of its territory in the Danube river basin, reference is made to the river basin management plan for the Danube (and the plans for the sub-basins Dyje and Morava).
Ekologický stav/potenciál uvedený v plánech povodí z roku 2009 a návrzích plánů povodí pro rok 2015 (jako % celkového počtu útvarů povrchových vod) 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% 2 % 2 % 32 % Česká republika 2009 2015 2 % 2 % 3 % 39 % Rumunsko 2009 2015 34 % Slovensko 2009 2015 Není známo Nedostatečný a špatný Středně dobrý Dobrý a velmi dobrý 62 % 24 % 12 % 40 % 26 % 39 % 22 % 30 % 9% 22 % 26 % 38 % 13 % 59 % 1% 33 % 64 % 63 % 9% 36 % 55 % Maďarsko 2009 2015 Zdroj: Informace, které poskytly členské státy prostřednictvím systému WISE, a návrhy plánů povodí pro rok 2015. 
Ecological status/potential presented in the 2009 river basin management plans and the 2015 draft plans (expressed as % of total number of surface water bodies) 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% 2 % 2 % 32 % Czech Republic 2009 2015 2009 2 % 2 % 3 % 39 % 2009 34 % 2015 2009 Unclassified Poor & bad Moderate Good & high 62 % 24 % 12 % 40 % 26 % 39 % 22% 30 % 9% 22 % 26 % 38 % 13 % 59 % 1% 33 % 64 % 63 % 9% 36 % 55 % Hungary Romania Slovakia 2015 2015 Source: Information provided by the Member States via WISE1 and the draft 2015 river basin management plans.
1 Systém WISE (Water Information for Europe) poskytuje širokou škálu údajů a informací o problematice týkající se vody, které shromažďují orgány EU. 
1 WISE (Water Information for Europe) provides a wide range of data and information on water issues collected by EU institutions.
Připomínky 19 Chemický stav uvedený v plánech povodí z roku 2009 a návrzích plánů povodí pro rok 2015 (jako % celkového počtu útvarů povrchových vod) 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% 2% 2 % 3 % 31 % 67 % 49 % 51 % 3 94 % % 3% 46 % 29 % 25 % 7% 93 % 6% 92 % 5% 95 % 97 % Není známo Nevyhovující Dobrý Česká republika 2009 2015 Maďarsko 2009 2015 Rumunsko 2009 2015 Slovensko 2009 2015 Zdroj: Informace, které poskytly členské státy prostřednictvím systému WISE, a návrhy plánů povodí pro rok 2015. 
Observations 19 Chemical status presented in the 2009 river basin management plans and the 2015 draft plans (expressed as % of total number of surface water bodies) 100 % 80 % 60 % 40 % 20 % 0% 2% 2 % 3 % 31 % 67 % 49 % 51 % 3 94 % % 3% 46 % 29 % 25 % 7% 93 % 6% 92 % 5% 95 % 97 % Unknown Fail Good Czech Republic 2009 2015 2009 Hungary Romania Slovakia 2015 2009 2015 2009 2015 Source: Information provided by the Member States via WISE and the draft 2015 river basin management plans.
27 Podle údajů uvedených v plánech povodí se změny ve stavu kvality vod nezdají být významné a lhůta 2015 pro dosažení dobrého stavu nebyla dodržena. 
27 Based on the data included in the river basin management plans, the changes in water quality status do not appear to be significant and the 2015 deadline for achieving good status was not met.
Vodní útvary s ekologickým stavem/potenciálem „dobrý nebo velmi dobrý“ narostly jen o malé procento, přičemž největší nárůst se týká České republiky. 
The bodies with ecological status/ potential that was тgood or highу only increased by a small percentage, with the biggest increase for the Czech Republic.
Z hlediska chemického stavu se situace v České republice zhoršila. 
For the chemical status, the situation deteriorated in the Czech Republic.
Maďarsku se podařilo významně snížit počet vodních útvarů s neznámým stavem, což vysvětluje nárůst počtu vodních útvarů, u nichž chemický stav dosáhl výsledků „dobrý“ nebo „nevyhovující“. 
Hungary managed to significantly reduce the number of water bodies with unknown status, which explains the increase in the number of water bodies either having scores of тgoodу or тfailу chemical status.
Identifikace zdrojů znečištění na úrovni vodních zdrojů trpěla nedostatkem komplexních údajů 28 Vzhledem k nedostatku údajů z monitorování vycházely členské státy při svém hodnocení stavu zčásti z nepřímých metod, jako je analýza rizik a odhadování, což má dopad na míru důvěryhodnosti klasifikace stavu. 
Identification of the pollution sources at water body level suffered from lack of comprehensive data 28 Given a lack of monitoring data, Member States partly based their status assessment on indirect methods such as risk analysis and estimation, which has an impact on the degree of confidence with regard to the status classification.
Zatímco Rumunsko a Slovensko mají v plánech povodí z roku 2009 vysoký počet vodních útvarů se stavem klasifikovaným jako „dobrý“ a „velmi dobrý“ (viz obrázky 1 a 2), důvěra v klasifikaci významného počtu vodních útvarů byla nízká. 
While Romania and Slovakia have a high number of water bodies classified as тgoodу and тhighу in the 2009 plans (see Figures 1 and 2), the confidence in the classification was low for a significant number of water bodies.
Čím nižší je míra důvěry v klasifikaci stavu, tím obtížnější je určit vhodná opatření k nápravě situace. 
The lower the degree of confidence in a status classification, the more difficult it is to identify the appropriate measures to remedy the situation.
V jednotlivých členských státech se velmi lišil (viz bod 22) i počet specifických fyzikálně-chemických látek hodnocených v souvislosti s ekologickým stavem (od čtyř v Maďarsku po více než 80 v České republice), někdy – z důvodu nedostatečné identifikace. 
Observations 20 29 Also, the number of specific physico-chemical substances assessed for the ecological status (see paragraph 22) varied significantly from one Member State to another (from four in Hungary to more than 80 in the Czech Repub-я lic) sometimes due to a lack of proper identification.
To může vést k příliš optimistické klasifikaci vodních útvarů. 
This can lead to an overoptimistic classification of water bodies. of data in particular with regard to the discharge of physico-chemical and priority substances.
30 pozici u emisí organických látek Příloha II uvádí procenta vodních útvarů vystavených znečištění z bodových a difúzních zdrojů, jakož i procenta vodních útvarů vystavených – organickému obohacování, obohacování živinami a kontaminaci prioritními látkami či jinými specifickými znečišťujícími látkami. a živin z čistíren městských odpadních vod, pokud jde o difúzní znečištění, výpočet podílu jednotlivých zdrojů (používání hnojiv, eroze, atmosférická depozice atd.) je obtížný, a odhady se proto opíraly zejména o statistické modely, 31 Analýza, kterou Účetní dvůr provedl, ukázala nedostatky týkající se informací, které plány povodí z roku 2009 uvádějí pro jednotlivé vodní útvary18: z těchto údajů vždy nevyplývá, zda pro kvalitu vody dotčeného vodního útvaru představují problém organické znečištění (BSK5 a CHSK), živiny (dusík a fosfor), fyzikálně-chemické a prioritní látky a pesticidy. – pokud jde o kontaminované lokality a úložiště odpadu, nebyly k dispozici žádné kvantifikované informace o důležitosti zdroje. Opatření určená v plánech povodí nejsou dostatečná pro odpovídající řešení zdrojů znečištění 33 Podle pokynů č. 
Most information was available for organic 30 and nutrient emissions from urban Annex II presents the percentage of water bodies that were subject to pollution from point and diffuse sources я as well as the percentage of water bodies subject to organic enrichment, to nutrient enrichment and to contamination by priority substances or other specific pollutants. waste water treatment plants; when it comes to diffuse pollution the calculation of the share of the various sources (fertiliser use, erosion, atmospheric deposition, etc.) is difficult and therefore estimations were mainly based on statistical models; 31 The Courtуs analysis showed that there were insufficiencies regarding the information by water body presented in the 2009 river basin management plans18: they do not always indicate whether organic pollution (BOD5 and COD), nutrients (nitrogen and phosphorus), physico-chemical and priority substances and pesticides pose a problem to the water quality of the body concerned. я when it comes to contaminated and waste disposal sites no quantified information on the importance of the source was available.
21 z roku 2009 k podávání zpráv podle rámcové směrnice o vodě musely členské státy předkládat opatření ve svém plánu povodí podle tří kategorií: „základní opatření“ (opatření nutná k provedení směrnic EU), „jiná základní opatření“ (opatření, která dodatečně zavedla rámcová směrnice o vodě19) a „doplňující opatření“. 
Measures identified in the river basin management plans are not sufficient to adequately address pollution sources 33 According to the 2009 guidance document No 21 for reporting under the water framework directive Member States had to present the measures in their river basin management plan according to three categories: тbasic measuresу (measures required to implement EU Directives), тother basic measuresу (measures additionally introduced by the Water Framework Direc-tive19) and тsupplementary measuresу.
Plány mají rovněž nedostatky a provází je obtíže týkající se dostupných informací podle jednotlivých zdrojů znečištění: pokud jde o bodové zdroje znečištění (například čistírny městských odpadních vod a průmyslová zařízení), neexistoval dostatek údajů, zejména týkajících se vypouštění fyzikálně-chemických a prioritních látek. Většina informací byla k dis- 
Equally the river basin management plans suffer from insufficiencies and difficulties regarding the information available by pollution source: when it comes to point sources of pollution (such as urban waste water treatment plants and industrial installations) there was a lack
Připomínky 21 34 – Plány povodí čtyř členských států z roku 2009 obecně postrádaly informace o výsledcích, které mají být očekávány od provedení „základních opatření“, a o následné potřebě doplňujících opatření pro dosažení dobrého stavu. 
Observations 21 34 The 2009 river basin management plans of the four Member States generally lacked information on the achievements to be expected from the implementation of the тbasic measuresу and the resulting need for additional measures to achieve good status.
Znečištění z aglomerací: opatření doplňující směrnici o čištění městských odpadních vod postrádají určité důležité aspekty 35 „Základním opatřením“ pro řešení znečištění pocházejícího z aglomerací je provedení směrnice o čištění městských odpadních vod (viz tabulka 1). stav kvality vod ve vodních útvarech může vyžadovat stanovení mezních hodnot emisí, které překročí rámec požadavků směrnice o čištění městských odpadních vod (viz příloha III). 
Pollution from agglomerations: measures in addition to the urban waste water treatment directive miss out some important aspects 35 The тbasic measureу for tackling pollution from agglomerations is the implementation of the urban waste water treatment directive (see Table 1).
Přezkum přiměřenosti mezních hodnot emisí definovaných ve vnitrostátních právních předpisech byl uveden pro Maďarsko a Rumunsko. 
The review of the adequacy of emission limit values as defined in the national legal provisions was mentioned for Hungary and Romania.
Česká republika takové opatření nezařa-dila, neboť zákonné mezní hodnoty byly aktualizovány v roce 2007, tudíž krátce před schválením plánu povodí. 
The Czech Republic did not include such a measure as the limits set by law had been updated in 2007, thus shortly before the approval of the river basin management plan.
U Maďarska nebyl uveden rozsah působnosti opatření. 
For Hungary the scope of the measure was not provided.
Pro Rumunsko plán uváděl, že jsou nezbytné přísnější mezní hodnoty v omezeném počtu aglomerací, není však jasné, zda tyto hodnoty dostačují z hlediska pokrytí všech vodních útvarů vystavených znečištění organickými látkami a živinami, otázkou hospodaření se srážkovými vodami se členské státy zabývaly jen částečně. 
For Romania the plan indicated that more stringent limits are required in a limited number of agglomerations but it is not clear whether this is sufficient in terms of covering all water bodies subject to important organic and nutrient pollution; я the issue of rainwater management was only partially addressed by the Member States.
Ke znečištění vod může vést jak odlehčování (k němuž dochází během silných dešťů, kdy není kapacita stokové sítě a/nebo čistírny dostatečná), tak odtok městských srážkových vod20. 
Both overflows я occurring during heavy rainfall when the capacity of a sewage network and/or a treatment plant is not sufficient я and urban run-off20 can lead to water pollution.
Maďarsko zařadilo specifické opatření, které spočívá zejména ve stanovení vnitrostátního plánu pro hospodaření se srážkovými vodami, a Rumunsko určilo aglomerace, které potřebují stokové soustavy pro srážkové vody. 
Hungary included a specific measure consisting mainly in the establishment of a national rainwater management plan and Romania identified agglomerations which need rainwater collection systems.
Žádný z plánů neobsahoval specifická opatření, která by se zabývala otázkou odlehčování21, 20 Vzhledem k tomu, že v městských oblastech existuje mnoho nepropustných povrchů, voda z dešťových srážek nebo tajícího sněhu se nemůže vsakovat do půdy, a tudíž odtéká a přitom obsahuje všechny druhy znečišťujících látek. 21 Ve zvláštní zprávě č. 
None of the plans included specific measures to deal with overflows21; 20 Due to the fact that in urban areas there are a lot of impervious surfaces, the water from rain falls or snow melts cannot soak into the ground and thus the water runs off, carrying all kind of pollutants.
2/2015 (body 53 až 55) Účetní dvůr upozornil, že u odlehčování chybí obecně informace o jeho kvantitě a o parametrech znečištění. 
21 In Special Report No 2/2015 (paragraphs 53 to 55) the Court noted that for overflows there is a general lack of information on their quantity and pollution parameters.
V České republice, Maďarsku a Rumunsku navíc právní předpisy nestanoví ani přípustný počet případů odlehčování či jejich objem, ani poměr zřeďování. 
Moreover, in the Czech Republic, Hungary and Romania there are no legal requirements for either an admissible number and volume of overflows or for a dilution ratio.
Na Slovensku takové požadavky, které stanovují požadovanou velikost odlehčovacích komor, existují. 
In Slovakia such requirements exist and determine the required size of the overflow chambers.
Není zde však povinnost monitorovat u odlehčování ani objem, ani poměr zřeďování. 
However, neither the volume nor the dilution ratio of the overflows has to be monitored.
Připomínky 22 22 Ve zvláštní zprávě č. 23/2012 „Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit?“ Účetní dvůr uvedl řadu překážek, které brání stanovení priorit týkajících se regenerace lokalit (například nedostatek úplné a přiměřené evidence kontaminovaných lokalit) (viz body 37 až 44) (http://eca.europa.eu). 
Observations 22 22 In Special Report No 23/2012 тHave EU structural measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites?у the Court indicated a number of obstacles that hinder the setting of priorities with regard to the regeneration of sites (such as a lack of complete and appropriate registers on contaminated sites) (see paragraphs 37 to 44) (http://eca.europa.eu).
23 V této souvislosti zpráva OECD na téma „Kvalita vody a zemědělství: plnění politické výzvy“ zveřejněná v roce 2012 uvádí, že plnění úkolů udržitelného řízení kvality vod v zemědělství vyžaduje vysokou míru politické angažovanosti. – od konce devadesátých let je výskyt mikro-znečišťujících látek v kontextu kvality vod uznáván za problém. Mikro-znečišťující látky se typicky vyskytují ve farmaceutických výrobcích, výrobcích osobní potřeby a potravinářských přídatných látkách. 
23 In this context an OECD paper on тWater quality and agriculture: meeting the policy challengeу, published in 2012, mentions that meeting the challenges of sustainable management of water quality in agriculture requires a high level of political commitment. я since the late 1990s the presence of micropollutants has increasingly been recognised as an issue in the context of water quality. Micro-pollutants are typically found in pharmaceutical products, personal care products and food additives.
I přes narůstající význam otázky mikro-znečišťujících látek se čtyři kontrolované členské státy ve svých plánech povodí z roku 2009 tímto problémem nezabývaly. 
Despite its increasing importance the issue of micropollutants was not addressed by the four Member States in their 2009 river basin management plans.
K opatřením na řešení tohoto problému patří: i) prevence/omezení znečištění tam, kde k němu dochází („u zdroje“), a ii) úprava znečištěné vody („opatření zaměřená na výstupní znečištění“). 
Measures available to address this issue are: (i) prevention/reduction of pollution where it is occurring (тat sourceу) and (ii) treatment of the polluted water (тend-of-pipeу measures).