natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Totéž nařízení předpokládá, že členské státy mohou EIF zapojit do provádění nástrojů finančního inženýrství třemi různými způsoby: ο příprava hodnocení, posouzení mezer ve financování MSP, ο činnost podílového fondu; tento způsob je v současné době uplatňován v osmi členských státech a třech regionech11, ο činnost poradce vnitrostátních nebo regionálních orgánů. 
The same regulation foresees that Member States may involve the EIF in the implementation of financial engineering instruments in three different ways: ο preparing evaluations, i.e. the SME financing gap assessments; ο acting as a holding fund; this is currently the case for eight Member States and three regions11; ο acting as an adviser to national or regional authorities.
MECHANISMY FINANČNÍCH NÁSTROJŮ 12. 
FINANCIAL INSTRUMENT MECHANISMS 12.
Provádění přístupu k financování programů vyžaduje aktivní zapojení finančních zprostředkovatelů, kteří transformují veřejné prostředky na finanční nástroje pro malé a střední podniky. 
The implementation of access to finance programmes requires the active involvement of financial intermediaries, which transform public funds into financial instruments for SMEs.
Veřejné financování mohou doplnit další finanční prostředky poskytované soukromým sektorem, které zvyšují celkový objem prostředků, jenž je k dispozici pro investice do malých a středních podniků – takto Účetní dvůr definuje pákový efekt. 
Additional funds provided by the private sector may be added to the public funding, increasing the total amount available for investments in SMEs; this is how the Court defines the leverage effect.
Pákový efekt je schematicky vysvětlen podle jednotlivých kategorií finančních nástrojů v příloze II. 
The leverage effect is schematically explained per category of financial instrument in Annex II.
7 Jak uvedly útvary Komise, členské státy chybně vykládaly klasifikační pravidla pro příděly a mohly do údajů zařadit i jiné formy financování než nástroje finančního inženýrství. 
7 As stated by the Commission services, Member States have misinterpreted the classification rules of allocations and may have included other forms of finance than financial engineering instruments.
8 Za toto období finanční nástroje zahrnují nástroje pro podniky, které nesplňují definici MSP podle EU, i projekty rozvoje měst a projekty energetické účinnosti. 
8 For that period, financial instruments include instruments for enterprises that do not fit the EU’s SME definition, as well as urban development projects and energy efficiency projects.
9 Viz bod 4.32 výroční zprávy Účetního dvora za rok 2010. 
9 See paragraph 4.32 of the Court’s 2010 Annual Report.
10 Nařízení Rady (ES) č. 
10 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006. p.
11 EIF je v současné době manažerem podílového fondu v Bulharsku, na Kypru, v Litvě, Lotyšsku, na Maltě, v Rumunsku, Řecku a na Slovensku a pro francouzský region Languedoc-Roussillon a italské regiony Kampánie a Sicílie. 13 Zvláštní zpráva č. 2/2012 – Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj 
11 The EIF is currently the holding fund manager in Bulgaria, Cyprus, Greece, Latvia, Lithuania, Malta, Romania and Slovakia, as well as for the French region of Languedoc-Roussillon and the Italian regions of Campania and Sicily. 13 Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund
Většina finančních prostředků, kterými přispívají operační programy, směřuje do vybraného podílového fondu (který řídí EIF, vnitrostátní instituce nebo jiné subjekty), následně pak k vybraným zprostředkovatelům (viz diagram). 
The majority of funds contributed by the operational programmes go to a selected holding fund (managed by the EIF, national institutions or others) then to selected intermediaries (see the Figure).
Alternativně mohou být tyto finanční prostředky převáděny přímo vybraným finančním zprostředkovatelům. V kontextu nástrojů finančního inženýrství jsou příjemci finanční zprostředkovatelé a malé a střední podniky jsou koneční příjemci. 
Alternatively they may be transferred directly to selected financial intermediaries. In the context of financial engineering instruments, beneficiaries are financial intermediaries and SMEs are final recipients.
DIAGRAM 14 TOK FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ Z OPERAČNÍHO PROGRAMU SMĚREM K MSP (ZJEDNODUŠENÁ ILUSTRACE) Operační program Příspěvek ERDF Vnitrostátní příspěvek Kapitálový fond a/nebo Nástroj financování Podílový fond Úvěrový fond a/nebo Úvěrová instituce MSP (nepovinný) Záruční fond Banka Zvláštní zpráva č. 2/2012 – Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj ---------- 
FIGURE 14 FLOW OF FUNDS FROM AN OPERATIONAL PROGRAMME DOWN TO THE SME (SIMPLIFIED ILLUSTRATION) Operational programme ERDF contribution National contribution Holding fund (Optional) Equity fund and/or Funding vehicle Loan fund and/or Guarantee fund Lending institution Bank SMEs Special Report No 2 / 2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund ----------
Je třeba rozlišovat tři hlavní druhy finančních nástrojů: kapitálové, úvěrové a záruční nástroje. 
Three main types of financial instruments are to be distinguished: equity, loan and guarantee instruments.
Jsou to všechno nástroje způsobilé pro spolufinancování z EFRR, ale musí být v souladu s pravidly způsobilosti jak EU, tak vnitrostátními (týká se to např. převodu podniku, provozního kapitálu či státní podpory). 
They are all eligible instruments for ERDF co-financing, but must comply with EU and national eligibility rules (e.g. business transfer, working capital, state aid).
V případě kapitálových a úvěrových nástrojů se předpokládá, že výnosy vytvářené prodejem majetkových podílů nebo dluhovou službou budou znovu použity na financování dalších finančních nástrojů pro jiné malé a střední podniky. 
In the case of equity and loans, proceeds generated by, respectively, selling equity or servicing debt are supposed to be reused to finance additional financial instruments for other SMEs; this is the revolving effect.
U záruk jsou peníze skutečně vynakládány pouze v případě neplnění. 
In the case of guarantees, only in case of default is money actually being spent.
Nedojde-li k neplnění, lze vložené příspěvky uvolnit, jakmile jsou splněny příslušné smluvní podmínky. 
If there is no default, the amounts contributed can be released when the underlying contractual conditions have been met.
Podle posledních strategických dokumentů, které zveřejnila Komise, je velmi pravděpodobné, že nástroje finančního inženýrství budou v příštím programovém období dále rozvíjeny12. 
According to recent strategic papers published by the Commission, it is very likely that financial engineering instruments will be developed further in the next programming period12.
Odpovědný útvar Komise, GŘ pro regionální politiku, skutečně považuje pákový a revolvingový efekt za hlavní výhody finančních nástrojů oproti grantům. Další často zmiňované výhody finančních nástrojů spočívají v tom, že tyto nástroje mohou: a) poskytovat udržitelné financování malých a středních podniků za podmínek příznivých pro trhy; b) zvyšovat finanční odborné znalosti a know-how jak veřejných orgánů, tak malých a středních podniků; c) poskytovat pro investiční projekty týkající se malých a středních podniků ve srovnání s granty větší počáteční financování. 
Indeed, the responsible department at the Commission, the Regional Policy DG, considers the leverage and revolving effects as the main advantages of financial instruments as opposed to grants. Other advantages of financial instruments often put forward are that they can: (a) supply sustainable SME funding on market-friendly terms; (b) increase the financial expertise and know-how of public authorities and SMEs; (c) provide greater upfront financing for SME investment projects as compared to grants.
12 KOM(2010) 700 v konečném znění ze dne 19. října 2010 – Přezkum rozpočtu EU, s. 4, 20; Plán řízení 2010 (konečné znění), GŘ pro regionální politiku, 10. května 2010, s. 6–7; pátá zpráva o hospodářské, sociální a územní soudržnosti, listopad 2010 (předběžné znění), s. xv–xvi a 213–218. 15 Zvláštní zpráva č. 2/2012 – Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj 
12 COM(2010) 700 final of 19 October 2010, ‘The EU budget review, pp. 4 and 20; ‘Management Plan 2010 (final version)’, Regional Policy DG, 10 May 2010, pp. 6–7; ‘Fifth report on economic, social and territorial cohesion,’ November 2010 (preliminary version), pp. xv–xvi and 213–218. 15 Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund
16 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 18. 
16 AUDIT SCOPE AND APPROACH 18.
Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda jsou výdaje z EFRR na nástroje finančního inženýrství13 pro malé a střední podniky účelné a efektivní. 
The main objective of the audit was to assess whether ERDF spending on financial engineering instruments13 for SMEs has been effective and efficient.
Účetní dvůr se zabýval těmito klíčovými otázkami účelnosti a efektivnosti: a) kvalita posouzení mezery ve financování MSP; b) vhodnost rámce EFRR k provádění finančních nástrojů; c) účelnost a efektivnost finančních nástrojů při dosahování výsledků. 
The Court addressed the following key issues of effectiveness and efficiency: (a) the quality of the assessment of the SME financing gap; (b) the suitability of the ERDF framework to implement financial instruments; (c) the effectiveness and the efficiency of the financial instruments in achieving results.
Audit byl proveden v Komisi a v pěti členských státech (Německo, Maďarsko, Portugalsko, Slovenská republika a Spojené království). 
The audit was carried out at the Commission and in five Member States (Germany, Hungary, Portugal, Slovakia and the United Kingdom).
Podle číselných údajů, které poskytla Komise, představuje těchto pět členských států přibližně 46 %, resp. 30 % přídělů EFRR pro nástroje finančního inženýrství v programových obdobích 2000–2006 a 2007–2013. 
Based on figures provided by the Commission, these five Member States represent approximately 46 % and 30 % of the ERDF allocations to financial engineering instruments, respectively during the 2000–06 and the 2007–13 programming periods.
Při výběru těchto členských států byla pozornost věnována tomu, aby byla zajištěna dostatečná rozmanitost finančních nástrojů, struktur financování a také zeměpisná vyváženost. 
In selecting these Member States, attention has been paid to ensure sufficient diversity of financial instruments, funding structures and geographical balance.
Byl posouzen vzorek 34 operací spolufinancovaných z EFRR, 24 z programového období 2000–2006 a 10 z programového období 2007–2013. 
A sample of 34 operations co-financed by the ERDF was assessed, 24 from the 2000–06 programming period and 10 from the 2007–13 programming period.
Příloha I uvádí přehled celkových přidělených a vyplacených částek zahrnutých do této zprávy, včetně jejich podílu na celkové výši EFRR. 
Annex I gives an overview of the total amounts committed and paid covered by this report, including their proportion out of the total of the ERDF.
13 V kontextu tohoto auditu jsou tyto nástroje kapitálové, úvěrové a záruční nástroje pro malé a střední podniky (viz glosář). 
13 In the context of this audit, these instruments are equity, loan and guarantee instruments for SMEs (see the Glossary).
Audit zahrnoval přezkum dokumentace a setkání se zástupci různých veřejných orgánů a finančními zprostředkovateli odpovědnými za koncepci, provádění a správu opatření finančního inženýrství a nástrojů pro malé a střední podniky. 
Audit work included documentation review and meetings with representatives of various public authorities and financial intermediaries responsible for the design, implementation and management of the financial engineering measures and instruments for SMEs.
Byly také shromážděny důkazy z finančních auditů, které v obou programových obdobích provedla Komise nebo Evropský účetní dvůr („Účetní dvůr“), z kontroly dokladů a setkání v rámci auditu v Komisi a EIF14. 
Evidence has also been gathered from financial audits undertaken by the Commission or European Court of Auditors (‘the Court’) during the two programming periods, desk research and audit meetings at the Commission and the EIF14.
Audit v EIF se týkal dvou ze tří druhů služeb, které fond poskytoval v kontextu opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky v rámci EFRR, dále přípravy posouzení mezery ve financování MSP a činnosti podílového fondu. 
The audit work at the EIF concerned two of the three kinds of services it delivered in the context of ERDF financial engineering measures for SMEs: preparing SME financing gap assessments and acting as a holding fund.
V rámci svého porovnávání použil Účetní dvůr jako příklady dobré praxe určité mezinárodně uznávané programy15 a také určité srovnatelné centrálně řízené programy EU16. 
In the context of its benchmarking exercise, the Court has considered as good practice certain internationally reputable programmes15, as well as certain comparators found among centrally managed EU programmes16.
Všechny tyto programy totiž sledují podobnou logiku intervence jako programy na zajištění přístupu MSP k financování v rámci politiky soudržnosti (odhlédnuto od širšího cíle územní soudržnosti). 
Indeed, all these programmes follow a similar intervention logic as SME access to finance programmes under the cohesion policy (except for the broad territorial cohesion objective).
Všechny mají také společné to, že usilují o dosažení ekonomického růstu a vytváření pracovních příležitostí cestou rozvoje podniků za pomocí finančních nástrojů. 
Indeed, they all have in common the pursuit of economic growth and job creation objectives by the development of enterprises through financial instruments.
14 V důsledku toho byla vznesena řada dalších připomínek týkajících se Německa, Estonska, Řecka, Španělska, Francie, Itálie, Polska a Spojeného království. 
14 As a result, a number of additional observations were made concerning Germany, Estonia, Greece, Spain, France, Italy, Poland and the United Kingdom.
15 ERP v Německu, programy MPOPI v Izraeli, SBIC ve Spojených státech amerických. 
15 ERP in Germany, Moital’s programmes in Israel, the SBIC in the United States of America.
Viz též příloha III. 
See also Annex III.
2/2012 – Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj 18 PŘIPOMÍNKY KVALITA POSOUZENÍ MEZERY VE FINANCOVÁNÍ MSP 26. 
17 Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 18 OBSERVATIONS QUALITY OF THE ASSESSMENT OF THE SME FINANCING GAP 26.
Nesoulad mezi nabídkou a poptávkou u různých druhů finančních nástrojů pro malé a střední podniky, označovaný jako mezera ve financování, odůvodňuje zásahy veřejného sektoru na trhu. 
The mismatch between the demand and the supply of the different types of financial instruments for SMEs, called the financing gap, constitutes the rationale for public intervention in the market.
Aby byly při plnění potřeb financování malých a středních podniků účelné, měly by být operace EFRR založeny na důkladném posouzení mezery ve financování17. 
To be effective in meeting the real needs in terms of SME finance, ERDF operations should be based on a sound assessment of the financing gap17.
Účetní dvůr zkoumal kvalitu posouzení mezer, zvláště to, zda tato posouzení mezer: a) určila a vyčíslila potřebu opatření ze strany veřejného sektoru ve prospěch opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky; b) měla vazbu na příslušné operační programy; c) byla dostatečně předem dostupná všem dotčeným zúčastněným subjektům. 28. 
The Court examined the quality of the gap assessments and, in particular, whether the gap assessments: (a) identified and quantified a need for public sector action in favour of financial engineering measures for SMEs; (b) were linked with the related operational programmes; (c) were made available sufficiently in advance to all stakeholders concerned. 28.
Ačkoli se všechna posouzení mezer EIF držela standardní metodiky (tj. společné šablony), vykazovala znatelně nerovnoměrnou úroveň kvality. 
Although all EIF gap assessments followed a standard methodology (i.e. a common template), they markedly showed uneven levels of quality.
Účetní dvůr však jako příklad správné praxe určil posouzení mezery EIF pro Švédsko a použil je jako srovnávací standard (viz rámeček 1). 
However, the Court identified the EIF’s gap assessment for Sweden as good practice and used it as a benchmark (see Box 1).
1 nařízení Komise (ES) č. 1828/2006 ze dne 8. prosince 2006, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních týkajících se Evropského fondu pro regionální rozvoj, Evropského sociálního fondu a Fondu soudržnosti a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
17 See Article 44(1) of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 371, 27.12.2006, p.
1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s.1) a memorandum o porozumění Komise a EIF z května 2006. RÁMEČEK 1 POSOUZENÍ MEZERY, KTERÉ EIF PROVEDL PRO ŠVÉDSKO, PŘÍKLAD SPRÁVNÉ PRAXE Posouzení mezery, které EIF dokončil v lednu 2007, zahrnovalo: ο úplnou analýzu poptávky a nabídky financování malých a středních podniků v celé zemi podle druhu finančního nástroje, případně se zohledněním regionálních zvláštností, ο oblasti, kde bylo nebo nebylo možné důvodně určit existenci mezer ve financování, ο odkazy na předešlou podporu EFRR nebo jiné programy EU pro přístup k financování včetně úlohy skupiny EIB, ο informace o plánovaném strukturování spolufinancovaných fondů pro financování malých a středních podniků (rozdělení finančních prostředků) včetně vazby na operační program předložený Komisi ke schválení, ο informace o tom, kteří potenciální finanční zprostředkovatelé by mohli být schopni financování provádět. 
1) and Commission/EIF memorandum of understanding (MoU) of May 2006. BOX 1 THE EIF’S GAP ASSESSMENT FOR SWEDEN, A CASE OF GOOD PRACTICE The EIF’s gap assessment finalised in January 2007 included: ο a full analysis of nationwide demand and supply of SME finance by type of financial instrument and, where applicable, taking regional specificities into account; ο areas where the existence of financing gaps could or could not reasonably have been established; ο references to previous ERDF support or other EU access to finance schemes, including on the role of the EIB Group; ο information on the intended structuring of the co-financed funding of SME finance (fund allocation), including a link with the operational programme submitted to the Commission for approval; ο information on which potential financial intermediaries could be capable of implementing the funding.
19 2000–2006: OBECNĚ NEEXISTOVALA ŽÁDNÁ POSOUZENÍ MEZER 29. V programovém období 2000–2006 Komise a členské státy obecně neprováděly posouzení mezer ve financování MSP. 
19 2000–06: GENERALLY NO GAP ASSESSMENTS 29. During the 2000–06 programming period, the Commission and the Member States generally did not assess the SME financing gap.
Ačkoli bylo na opatření finančního inženýrství pro malé a střední podniky vynaloženo 1,6 miliardy EUR, posouzení mezer nebyla ani povinná, ani Komisí doporučená. 
Although 1,60 billion euro had been spent on SME financial engineering measures, gap assessments were neither mandatory, nor recommended by the Commission.
Hodnocení ex ante, která předpokládá nařízení o strukturálních fondech18, neobsahovala řádné posouzení mezery ve financování MSP. 
Ex ante evaluations, as foreseen by the Structural Funds regulations18, did not include a proper SME financing gap assessment.
Například v Portugalsku byly programy pro malé a střední podniky financovány bez jakéhokoli předchozího posouzení mezery, zatímco v Německu (regiony Berlín a Severní Porýní-Vestfálsko) nebyla provedená posouzení konkrétní a jejich skutečné využití příslušnými orgány je nejisté. 
For instance, in Portugal, SME schemes were funded without any preceding gap assessment, whilst in Germany (regions of Berlin and North Rhine-Westphalia), the assessments made were not specific and their actual use by the relevant bodies is uncertain.
2007–2013: VÝZNAMNÉ NEDOSTATKY 31. 
2007–13: SIGNIFICANT SHORTCOMINGS 31.
V programovém období 2007–2013 neexistují žádné konkrétní právní požadavky na existenci a využití posouzení mezer ve financování MSP na úrovni operačního programu. 
For the 2007–13 programming period, there are no specific legal requirements for the existence and the use of SME financing gap assessments at operational programme level.
Avšak Komise, vědoma si jejich užitečnosti, se v partnerství s EIF rozhodla spolufinancovat posouzení mezer prováděná na žádost členských států a bezplatně19. 
However, the Commission, aware of their usefulness, decided in partnership with the EIF to co-finance gap assessments carried out at the request of Member States and free of charge19.
Tato posouzení by byla využita k přípravě operačních programů za účelem stanovení cílů a zdrojů pro zlepšení přístupu malých a středních podniků k financování. 
These would be used for the preparation of operational programmes in order to set out objectives and resources to improve SME access to finance.
V letech 2006–2009 EIF vypracoval 55 posouzení mezer na nepovinnou žádost 20 členských států, z nichž 18 bylo během auditu přezkoumáno. Kromě posouzení mezer týkajících se auditovaných členských států byla přezkoumána další posouzení mezer provedená pro Španělsko, Francii a Polsko, protože na tyto členské státy připadala většina posouzení mezer. 
Between 2006 and 2009, the EIF prepared 55 gap assessments at the optional request of 20 Member States, out of which 18 were reviewed during the audit. Apart from the gap assessments concerning audited Member States, additional gap assessments made for Spain, France and Poland were reviewed, as these three Member States represented the bulk of the gap assessments.
18 Nařízení Rady (ES) č. 1260/1999 ze dne 21. června 1999 o obecných ustanoveních o strukturálních fondech (Úř. věst. L 161, 26.6.1999, s. 1). 
18 Council Regulation (EC) No 1260/1999 of 21 June 1999 laying down general provisions on the Structural Fund (OJ L 161, 26.6.1999, p.
19 Memorandum o porozumění Komise a EIF z května 2006, bod 4, odst. 
1). 19 Commission/EIF memorandum of understanding of May 2006, point 4, second paragraph, p.
Právní základ viz článek 45 (Technická pomoc z podnětu Komise) nařízení Rady (ES) č. 
2. For the legal basis, see Article 45 (Technical assistance at the initiative of the Commission) of Council Regulation (EC) No 1083/2006.
2/2012 – Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj 20 EIF URČIL A VYČÍSLIL POTŘEBU OPATŘENÍ VEŘEJNÉHO SEKTORU 33. 
Special Report No 2/2012 — Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund 20 THE EIF IDENTIFIED AND QUANTIFIED A NEED FOR PUBLIC SECTOR ACTION 33.
U všech přezkoumaných posouzení mezer EIF vyčíslil mezeru ve financování a konstatoval nutnost opatření veřejného sektoru ve prospěch finančního inženýrství pro malé a střední podniky. 
For all gap assessments reviewed, the EIF quantified the financing gap and concluded that there was a need for public sector actions in favour of financial engineering for SMEs.