natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Soukromí operátoři měli pokrýt 3,1 milionů domácností v komerčně životaschopných oblastech s náklady 2 až 3 miliardy EUR. 
Private operators would cover 3.1 million households in commercially viable areas at a cost of 2 to 3 billion euro.
Finanční prostředky z EFRR poskytnuté na OP Digitální Polsko se v národním plánu pro širokopásmové připojení odhadují na 1,3 až 2,2 miliardy EUR. 
The ERDF funds made available for the Digital Poland OP are estimated in the national broadband plan at between 1.3 and 2.2 billion euro.
Avšak v době auditu nebyly dva z vnitrostátních nástrojů financování uvedené v národním plánu pro širokopásmové připojení31 funkční a nebyly určeny možné nové zdroje financování rozvoje širokopásmového přístupu. 
However, at the time of the audit, two of the national financing tools specified in the National Broadband Plan31 were not in place and potential new sources of funding for broadband development had not been identified.
Do ledna 2018 byly vyhlášeny tři výzvy k podávání návrhů pro OP Digitální Polsko a byl realizován finanční nástroj. 
As at January 2018, three calls for proposals for the Digital Poland OP had been organized and a financial instrument implemented.
Zjistili jsme, že jelikož většina prostředků z EFRR již byla přidělena na závazky, odhadem 1,3 milionu domácností – mezi těmi nejobtížněji připojitelnými – mohou zůstat nepřipojeny, nenajdou-li se další zdroje financování. 
We found that, with the majority of ERDF funds already committed, an estimated 1.3 million households – among those most difficult to connect – may remain unconnected if additional funding sources are not found.
Financování EIB 58. 
EIB financing 58.
Strategie EIB zohledňuje ve svých provozních plánech na období 2014–2016 a 2017–2019 tři cíle pro širokopásmový přístup obsažené v Digitální agendě pro Evropu. 
The EIB strategy takes into account the three broadband targets of the Digital Agenda for Europe in its Operational Plans for 2014-2016 and for 2017-2019.
EIB může na financování širokopásmové infrastruktury použít různé úvěry a finanční nástroje v závislosti na rozsahu a riziku projektu. 
For financing broadband infrastructure, the EIB can use a range of loans and financial instruments, depending on the project sizes and risk levels.
Z Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) se financují rizikovější operace středního (15–50 milionů EUR) až velkého rozsahu (nad 50 milionů EUR). 
The European Fund for Strategic Investment (EFSI) aims to finance more risky projects of medium to large size (15-50 million euro and above 50 million euro respectively).
Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). Bavorsko například na širokopásmový přístup vyčlenilo 1,5 miliardy EUR. Prostředky z „polských investic“ a otevřených penzijních fondů ve výši 1,75 až 2,5 miliardy EUR (7–10 miliardy PLN). 
The Connecting Europe Broadband Fund (CEBF), not operational at the For example, Bavaria has allocated 1.5 billion euro for broadband. funds from “Polish Investments” and open pension funds amounting to 1.75 to 2.5 billion euro(7-10 billion PLN).
36 29 30 31 
36 30 31
Fond pro širokopásmové připojení v rámci propojení Evropy (CEBF), který nebyl na konci prosince 2017 funkční, je koncipován především pro financování menších projektů do 30 milionů EUR. 
end of December 2017, is primarily designed to provide financing up to 30 million euro for smaller projects.
V letech 2015 až 2017 poskytla EIB z EFSI na projekty související s širokopásmovým přístupem 2,0 miliardy EUR. 
From 2015 to 2017, the EIB has provided 2.0 billion euro of EFSI to finance projects related to broadband.
Prověřovali jsme projekt financovaný z EFSI představující asi čtvrtinu této částky – úvěr z EFSI činil 500 milionů EUR a celkové náklady na projekty dosáhly 1,8 miliardy EUR. 
We examined a project financed through the EFSI representing around a quarter of this sum –the EFSI loan was 500 million euro, for a total project cost of 1.8 billion euro.
Cílem projektu bylo zvýšit širokopásmové pokrytí pomocí optických vláken. 
The project aimed at increasing broadband coverage through the use of fibre.
V souvislosti s tímto projektem jsme odhalili tři hlavní nedostatky. 
We found three major weaknesses in relation to this project.
Zaprvé, projekt se nezaměřoval na oblasti s nedostatečným pokrytím, nýbrž zvýšil vysokorychlostní širokopásmové pokrytí hlavně v oblastech, jež jsou již komerčně životaschopné, například ve městech. 
First, the project did not focus on under-served areas, but increased high-speed broadband coverage mainly in areas that are already commercially viable, such as cities.
Zadruhé, nenašli jsme důkazní informace, že EFSI byl nejlepším nástrojem financování. 
Secondly, we did not find evidence that the EFSI was the best financing tool.
Tento projekt mohl být vzhledem ke své velikosti a oblastem, kde se širokopásmový přístup zaváděl, financován úvěrem od EIB. 
Indeed, this project could have been financed with an EIB loan because of its size and because of the areas where it deployed broadband.
Zatřetí, pro určité oblasti bylo na projekt již dříve přiděleno téměř 400 milionů EUR z EFRR, čímž se snižuje riziko pro EIB. 
Thirdly, for certain areas, the project had already received close to 400 million euro of grants from the ERDF, reducing the risk for the EIB.
Plánovaná velikost CEBF je kolem 500 milionů EUR: 100 milionů EUR od Komise prostřednictvím CEF32, 140 milionů EUR od EIB (vlastní prostředky a EFSI), 150 milionů EUR od dalších mezinárodních finančních institucí a národních podpůrných bank33 a cíl nejméně 100 milionů EUR od soukromých investorů. 
The planned size of the CEBF is around 500 million euro: 100 million euro provided by the Commission via the CEF32, 140 million euro from the EIB (own funds and EFSI), 150 million euro from other international financial institutions and national promotional banks33, and a target of at least100 million euro from private investors.
V době auditu se předpokládalo, že CEBF začne fungovat na začátku roku 2018. 
At the time of the audit, the CEBF was planned to be operational in early 2018.
Cílem CEBF je investovat v letech 2017 až 2021 každý rok do sedmi až 12 projektů širokopásmového přístupu ve 20 zemích. 
The CEBF aims to invest in some 7 to 12 broadband projects each year from 2017 to 2021, across 20 countries.
CEBF by měl podpořit zavedení širokopásmového připojení do dalších tří až šesti milionů domácností. 
It should support deployment of broadband to an additional 3 to 6 million households.
Cílová velikost CEBF, Těchto 100 milionů EUR je přiděleno ze 156 milionů EUR na finanční nástroj CEF. 
The CEBF is designed to complement the other funding tools available These 100 million euro are allocated from the 156 million euro for the financial instrument of the CEF.
Například KfW Bankengruppe, Cassa Depositi e Prestiti a Caisse des dépôts et consignations. 37 32 33 
37 32 33 Such as KfW Bankengruppe, Cassa Depositi e Prestiti and Caisse des dépôts et consignations.
která činí asi 500 milionů EUR, znamená, že jeho příspěvek k investicím potřebným v oblastech s nízkým širokopásmovým pokrytím může být jen omezený. 
However, the targeted size of the CEBF, around 500 million euro, means that it can make only a limited contribution to the investment needed in areas with low broadband coverage.
Právní a konkurenční prostředí představuje v některých členských státech problém 63. 
The legal and competitive environment poses problem in some Member States 63.
Prověřovali jsme, zda členské státy vytvořily vhodné právní a regulační prostředí, které podněcuje hospodářskou soutěž v oblasti širokopásmových služeb v souladu s předpisy EU. 
We examined whether the Member States had put in place an appropriate legal and regulatory environment, designed to incentivise competition for broadband services, in line with relevant EU legislation.
Analyzovali jsme tedy, zda se každý kontrolovaný členský stát řídí těmito dokumenty: • doporučením Komise o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace34, • směrnicí o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací35, • doporučením Komise o konzistentních povinnostech nediskriminace a metodikách výpočtu nákladů s cílem podpořit hospodářskou soutěž a zlepšit podmínky pro investice do širokopásmového připojení36. 
We thus analysed each examined Member State against: • the Commission recommendation on regulated access to ‘next generation access’ networks34, • the directive on universal service and users’ rights relating to electronic communications networks and services35, and • the Commission recommendation on consistent non-discrimination obligations and costing methodologies to promote competition and enhance the broadband investment environment36.
Zjistili jsme, že Maďarsko, Itálie a Polsko mají odpovídající právní a konkurenční prostředí pro širokopásmový přístup. 
We found that Hungary, Italy and Poland had adequate regulatory and competitive environments for broadband.
V případě Irska a Německa jsme nalezli nedostatky, které vytvářejí problémy v oblasti hospodářské soutěže. 
In the case of Ireland and Germany, we found weaknesses that result in competitive issues.
V Irsku národní regulační orgán ComReg zdokumentoval v letech 2015 a 2016 stížnosti operátorů, které se týkaly případů od roku 2010 v souvislosti s přístupem k síti a stanovením cen. 
In Ireland, ComReg, the National Regulatory Authority (NRA), documented in 2015 and 2016 multiple complaints from operators which related to network access and to its pricing, for instances from 2010 onwards.
Stížnosti byly analyzovány zdlouhavě a v některých případech vedly k podání žaloby (jejíž výsledky nebyly v době auditu známy), jelikož zavedený operátor nerespektoval rozhodnutí či opravný prostředek. 
The process of analysing the complaints was lengthy and in some cases resulted in legal action (the outcomes of which were unknown at the time of the audit), since the incumbent did not comply with the decision or remedy.
Schopnost prosazovat regulační rozhodnutí či opravné Doporučení Komise 2010/572/EU. 
Ireland’s ability Commission recommendation 2010/572/EU.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/22/ES ze dne 7. března 2002 o univerzální službě a právech uživatelů týkajících se sítí a služeb elektronických komunikací (směrnice o univerzální službě) (Úř. věst. L 108, 24.4.2002, s. 51). 
Directive 2002/22/EC of the European Parliament and of the Council of 7 March 2002 on universal service and users' rights relating to electronic communications networks and services (Universal Service Directive) (OJ L 108, 24.4.2002, p. 51).
38 34 35 36 Doporučení Komise 2013/466/EU. 
38 34 35 36 Commission recommendation 2013/466/EU.
prostředky v Irsku byla tudíž omezená. 
to enforce its regulatory decisions and remedies was therefore limited.
Poznamenáváme, že ComReg usiluje o rozšíření svých pravomocí. 
We note that ComReg is seeking to increase its powers.
V Německu jsme odhalili tři nedostatky, které ovlivňují konkurenční prostředí: • Přestože více než čtyři roky existovala zákonná povinnost usnadňující změnu operátora, podle počtu stížností, které obdržel národní regulační orgán, zůstává pro zákazníky změna dodavatele širokopásmového připojení problematická, neboť je zdlouhavá a rušivá. • Z nezávislého testu, provedeného v letech 2015 a 2016, vyplynulo, že pouze 12 % uživatelů má maximální přenosovou rychlost dat, která je uvedena v jejich smlouvě37. • Alternativní operátoři si stěžovali na typ služeb, jež mohou nabízet pomocí metody VULA, a na způsob regulaci technologie vektorizace (body 47–48). 
In Germany, we found three weaknesses affecting the competitive environment: • Despite a legal obligation that existed for more than four years to make changing operator easy, as indicated by the number of complaints received by the NRA, changing broadband supplier remains problematic for customers, as it is lengthy and often disruptive. • An independent test, performed in 2015 and 2016, highlighted that only 12 % of users were receiving the maximum data transfer rate as stated in their contract.37 • Alternative operators have complained about the type of services they can offer using VULA and, the method of regulating the vectoring technology (paragraphs 47 to 48).
Někteří operátoři se proto rozhodli vybudovat vlastní optickou síť. 
As a result some operators have decided to build their own fibre network.
Státní podpora investic do širokopásmového přístupu 67. 
State aid for broadband investments 67.
Veřejné investice členských států do širokopásmového přístupu podléhají podobně jako jiné formy investic pravidlům státní podpory, která mají omezit narušení hospodářské soutěže podporou poskytnutou veřejným sektorem38. 
Public investment in broadband by Member States, like other forms of investment, is subject to State aid rules, designed to limit any distortion of competition from public sector support38.
Pokyny ke státní podpoře pro širokopásmové připojení byly přijaty v roce 2009 a revidovány v lednu 2013. 
The broadband State aid guidelines were adopted in 2009 and revised in January 2013.
Stanoví rozsah možných státních zásahů v oblasti širokopásmového přístupu ve vztahu k rychlosti 30 Mb/s tím, že definují různé oblasti jako černé, šedé nebo bílé v závislosti na rozsahu konkurence při poskytování pokrytí39. 
They set out the scope of possible State intervention for broadband in relation to speeds of 30 Mbps, by defining different areas as black, grey or white, depending on the extent of competition to provide coverage39.
Bílé oblasti jsou v zásadě způsobilé pro státní podporu. 
The white areas are in principle eligible for State aid.
V šedých Tento problém má řešit nařízení o transparentnosti z června 2017, které pro poskytovatele mobilních služeb zavádí povinnost poskytovat více informací, kromě jiného o skutečné přenosové rychlosti dat. Článek 26 a 107 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). 
In grey areas the Commission must carry out a more detailed analysis in order to The Transparency Regulation of June 2017 aims to address this issue as it will require fixed and mobile providers to provide more information about, among other things, the actual data transfer rate. Articles 26 and 107 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
V bílých oblastech nepůsobí v současné době žádný poskytovatel služeb širokopásmového přístupu a ani se takový poskytovatel v následujících třech letech neočekává. 
In white areas no provider of broadband access services currently is operating and there is no such provider to be expected in the coming three years either.
V šedých oblastech již jeden poskytovatel (s vlastní infrastrukturou) působí, avšak není pravděpodobné, že by v nich v následujících třech letech vznikla další síť. 
In grey areas there is one (infrastructure-based) provider already active, however, another network is unlikely to be developed in the next three years.
V černých oblastech působí nebo v následujících třech letech budou působit alespoň dvě základní širokopásmové sítě různých poskytovatelů. 
In black areas there are or there will be in the next three years at least two basic broadband networks of different operators.
39 37 38 39 
39 37 38 39
V černých oblastech jsou širokopásmové služby poskytovány za konkurenčních podmínek a státní podpora je povolena jen za určitých podmínek, včetně té, zda je v poskytování služeb dosaženo „skokové změny“. 
In black areas broadband services are provided under competitive conditions and State aid is permitted only under certain conditions, including whether or not a ‘step change’ in service provision is delivered.
Podle stanoviska Komise tyto pokyny sice hovoří o Digitální agendě, v níž se konkrétně uvádí rychlost 30 Mb/s, vztahují se však i na cíl 100 Mb/s a cíle gigabitové společnosti. 
The Commission’s position is that, while these guidelines refer to the Digital Agenda which mentions specifically to 30 Mbps, they are also relevant for the 100 Mbps and the Gigabit Society targets.
Některé členské státy však pokyny ke státní podpoře vykládají odlišně: jsou toho názoru, že veřejné financování je zakázáno, když se veřejným zásahem rychlost zvýší nad 30 Mb/s v černých a šedých oblastech. 
However, some Member States interpret the State aid guidelines differently: they take the view that public funding is prohibited when the intervention increases the speed beyond 30 Mbps in black and grey areas.
Rozdílný výklad vedl členské státy k tomu, že se rozhodly v černých a šedých oblastech veřejné investice na podporu operátorů neprovádět. 
This difference of interpretation has led to Member States choosing not to use public investment to support operators in black and grey areas.
Vytěsnění soukromých investic 69. 
Crowding out of public investment 69.
Operátoři v současnosti nemají žádnou právní povinnost realizovat svůj prováděcí plán vypracovaný během mapování. 
There is currently no legal obligation for the operators to implement their deployment plans made during the mapping process.
Operátor se může rozhodnout, že širokopásmový přístup v oblasti, v níž předtím plánoval investovat, nezavede. 
An operator can decide not to deploy broadband in an area it had previously planned to invest in.
Operátor se může ovšem také rozhodnout širokopásmový přístup zavést v oblasti, v níž předtím neplánoval investovat, čímž může vytěsnit veřejné investice (viz rámeček 8). 
Conversely, an operator can also decide to deploy broadband in an area where it previously planned not to invest, potentially crowding out public investments (see Box 8).
Oba případy vedou ke zpoždění při zavádění širokopásmového pokrytí v oblastech, kde selhává trh. 
Both cases lead to a delay in broadband coverage in market failure areas.
40 Rámeček 8 – Vytěsňování veřejné infrastruktury soukromými investicemi v oblastech s nedostatečným pokrytím Když byla dokončena identifikace selhání trhu, některé členské státy se pokoušely zajistit soukromé financování v komerčně životaschopných oblastech smlouvami s operátory. 
40 Box 8 - Crowding out of public infrastructure by private investments in under-served areas After the identification of the market failure areas was completed, some Member States tried to ensure private financing in commercially viable areas through agreements with the operators.
Výsledky mapování však nejsou závazné ve všech členských státech a veřejné konzultace o bílých a šedých oblastech jsou velmi časově náročné. 
However the mapping results are not binding in all Member States and the public consultation on the white and grey areas is very time-consuming.
V jednom případě v Německu se zavedený operátor rozhodl investovat v oblastech, které byly předtím zařazeny do kategorie „oblasti selhání trhu“, jakmile byly veřejné investice naplánovány či zahájeny. 
In a case in Germany, the incumbent operator decided to invest in areas previously categorized as “market failure areas” once public investment was planned or had started.
Zavedený operátor se rozhodl připojit nejziskovější objekty, což je příklad tzv. selektivního výběru. 
The incumbent chose to connect the most profitable premises – an example of ‘cherry-picking’.
Výsledkem bylo, že na projekt financovaný z veřejných zdrojů zbyly k připojení nejobtížnější a nejnákladnější objekty, což zvýšilo náklady na veřejnou podporu. 
As a result, the public funded project was left with the most difficult and most costly premises to connect, increasing the cost of the public support.
Některé členské státy zlepšily koordinaci investicí do širokopásmového přístupu, avšak v jednom kontrolovaném členském státě jsme zjistili nedostatečnou koordinaci mezi programovými obdobími 70. 
Some Member States improved the process of coordinating broadband investments but we found a lack of coordination across programme periods in one examined Member State 70.
Kontrolovali jsme, zda členské státy řídily a koordinovaly projekty širokopásmového přístupu v dostatečném rozsahu a zajistily úspory z rozsahu a zda disponovaly vhodnou technickou a správní kapacitou. 
We checked whether the Member States managed and coordinated the broadband projects at the right level and ensured economies of scale, together with appropriate technical and administrative capacity.
Rovněž jsme ověřovali, zda členské státy koordinovaly svá opatření mezi jednotlivými programovými obdobími, aby tak co nejlépe přispívala k jejich strategii. 
We also verified whether the Member States coordinated their measures across programme periods in order to contribute best to the Member States’ strategy.
Koordinace investic do širokopásmového přístupu 71. 
Broadband investment process coordination 71.
Zjistili jsme, že ve třech ze zkoumaných členských států – Irsku, Itálii a Maďarsku – bylo zavádění širokopásmového přístupu náležitě koordinováno a koordinace zajišťovala úspory z rozsahu. 
In three of the examined Member States, Ireland, Italy and Hungary, we found that the appropriate level of coordination supported broadband deployment and ensured economies of scales.
Například v Irsku dohlíží na provádění Národního plánu pro širokopásmové připojení ministerstvo komunikací, opatření v oblasti klimatu a životního prostředí. 
For example, in Ireland, the implementation of the National Broadband Plan is supervised by the Department of Communications, Climate Action and Environment (DCCAE).
Ministerstvo zajišťuje, aby se strategie pro širokopásmové připojení prováděla s veřejnými dotacemi (EFRR a vnitrostátní rozpočet), a řídí související zadávání veřejných zakázek na celostátní úrovni. 
The DCCAE ensures that the broadband strategy is implemented with public subsidies (ERDF and national budget), and it manages the related tendering process at national level.
V Itálii v programovém období 2007–2013 nebyly zdroje financování širokopásmového přístupu z EFRR, EZFRV a z národních fondů v prvních letech koordinovány. 
In Italy, in the 2007-2013 programme period, the funding sources for broadband were not coordinated across the ERDF, EAFRD and national funds in the early years.
V programovém období 2014–2020 zodpovídá za provádění národního plánu pro širokopásmové připojení jediný subjekt, kterým je Infratel, společnost plně vlastněná ministerstvem hospodářského rozvoje. 
In the 2014-2020 programme period, the implementation of the national broadband plan is under the responsibility of a single entity, Infratel, a company wholly-owned by the Economic Development Ministry.
Infratel je odpovědný za provádění a monitorování národního plánu pro širokopásmové připojení, kam spadá i řízení veřejných zakázek. 
Infratel is in charge of implementing and monitoring the national broadband plan and this includes managing the tendering process.
Infratel rovněž koordinuje financování z národních a regionálních zdrojů a z EFRR a EZFRV. 
Infratel is also coordinating the funding from the national and, regional sources, and from ERDF and EAFRD.
Jednotlivé zdroje finanční podpory tak koordinovaným způsobem přispívají k plnění cílů pro širokopásmový přístup. 
The different sources of financial support are thus contributing in a coordinated manner to achieving the broadband targets.
V Maďarsku zveřejnila vláda svůj plán pro širokopásmové připojení v roce 2014 (Národní infokomunikační strategie) a v roce 2015 byl zahájen Program superrychlého internetu (SZIP), který má zajistit zavedení rychlých širokopásmových služeb. 
In Hungary, the government issued its national broadband plan in 2014 (National Infocommunication Strategy) and the Superfast Internet Programme (SZIP) was launched in 2015 to ensure fast broadband deployment.
V programovém období 2014–2020 jsou finanční prostředky na zavádění širokopásmové infrastruktury z EFRR a z vnitrostátních zdrojů řízeny centrálně. 41 
For the broadband infrastructure deployment, the ERDF and national funding are centrally managed for the 2014-2020 programme period. 41
V Polsku jsme zjistili, že koordinace zdrojů financování se zlepšila. 
In Poland, we found that the coordination of funding sources improved.