natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ačkoli se tím zajišťuje plný soulad s postupem při nadměrném schodku, rovněž to znamená, že má-li být přijato rozhodnutí o pokračování programu, nejsou zprávy Komise týkající se dodržování cílového schodku zatíženy jen nejistotou měření, ale i nejistotou prognózy (viz body 100–103). 
While this ensures full consistency with the excessive deficit procedure, it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission’s reporting concerning deficit target compliance is subject not only to measurement uncertainty, but also to forecast uncertainty (see paragraphs 100 to 103).
Doporučení 5 Za účelem monitorování rozpočtu by Komise měla do memorand o porozumění začleňovat proměnné, které je schopna shromažďovat s krátkým časovým prodlením, například čtvrtletní pokladní bilanci nebo cílovou hodnotu nedoplatků. 
Recommendation 5 For budget monitoring purposes the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags, such as a quarterly cash balance and/or an arrears target.
Závěry a doporučení 75 191 Metoda podávání zpráv o dodržování podmínek byla nesystematická. 
Conclusions and recommendations 75 191 The manner of reporting on compliance with conditions was unsystem-atic.
Pro informace o nedodržování bylo používáno mnoho různých pojmů, což vedlo k nejasnostem. 
Many different terms were used to convey non-compliance, leading to confusion.
O některých podmínkách nebyly zprávy podávány vůbec. 
Some conditions were not reported on.
Několik podmínek bylo vykázáno jako splněné, ačkoli tomu tak ve skutečnosti nebylo (viz body 104–107). 
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case (see paragraphs 104 to 107).
Účinný interní přezkum (viz doporučení 4) by měl riziko těchto chyb omezit. 
An effective internal review (see recommendation 4) should reduce the risk of these errors.
Splátky byly uvolňovány i v případech, kdy se včasné dodržování podmínek v jednotlivých zemích velmi lišilo (viz bod 200). 
Instalments were released even though on-time compliance varied greatly between countries (see paragraph 200).
Programy obsahovaly podmínky, které nebyly schopny zaručit skutečné provádění reforem nebo nebyly pro řešení krize a splácení půjček skutečně důležité. 
Programmes included conditions, which were unable to guarantee the actual implementation of reforms or were not truly important for crisis resolution and repayment of the loans.
Doporučení 6 Komise by měla vyjasnit úlohu podmínek programu, a to následovně: a) Programové dokumenty by měly stanovit relativní důležitost podmínek coby předpokladu pro uvolnění splátek. b) Podmínky by se měly zaměřit na reformy s vysokými a udržitelnými dopady. 
Recommendation 6 The Commission should clarify the role of programme conditions. (a) Programme documents should set out the relative importance of conditions as prerequisites for the release of instalments. (b) Conditions should focus on reforms with high and sustainable impacts.
Jsou-li splátky podmíněny přípravnými kroky, mělo by memorandum o porozumění obsahovat podmínky, které zaručují následné přijetí reforem. c) Podmínky by měly být používány střídmě a měly by jasně souviset s reformami, které jsou nezbytné pro řešení krize nebo splácení pomoci. 
If instalments are made conditional upon preparatory steps, the memorandum of understanding should include conditions that guarantee the subsequent adoption of reforms. (c) Conditions should be used spar-ingly, and should clearly relate to reforms that are essential to crisis resolution or the repayment of assistance.
Programové týmy by měly být povinny odůvodnit potřebu každé jednotlivé podmínky. 
Programme teams should be obliged to justify the need for each and every condition.
Výběr podmínek by měl podléhat internímu přezkumu. d) Podmínky by měly být definovány tak, aby bylo možné s jistotou sledovat jejich dodržování. 
The selection of conditions should be a matter for internal review. (d) Conditions should be defined so that compliance can be monitored with certainty.
Jakmile budou podmínky stanoveny, měly by se programové týmy snažit určit údaje, které budou později použity k posouzení výsledků programových opatření. 
When conditions are set, programme teams should seek to identify data that may later be used to assess the results of the programme measures.
192 Všechny programové týmy navázaly dobře fungující neformální spolupráci s MMF a ECB. 
192 All programme teams established well-functioning informal cooperation with the IMF and the ECB.
Důvodem nestanovení formálních režimů spolupráce byl časový rámec, který měl být krátký, a patrně i preference jednotlivých orgánů a institucí (viz body 108–114). 
The lack of formal cooperation arrangements was due to the time frame, which was expected to be brief, and possibly to the preferences of the institutions (see paragraphs 108 to 114).
Doporučení 7 Musí-li Komise spolupracovat s dalšími programovými partnery, měla by se snažit tuto interinstitucionální spolupráci formalizovat. 
Recommendation 7 If the Commission has to cooperate with the other programme partners, it should aim to formalise interinstitutional cooperation.
Mandát by měl upřesňovat mechanismy pro sdílení informací, nakládání s důvěrnými informacemi a řešení rozdílných stanovisek. 
The terms of reference should specify mechanisms for sharing information, handling confidential information and resolving differences in opinion.
Závěry a doporučení 76 Výpůjční operace 193 Komisí provedená emise dluhopisů byla úspěchem, neboť všechny emise dluhopisů přilákaly na kapitálových trzích dostatečnou poptávku a byly vyprodány. 
Conclusions and recommendations 76 Borrowing operations 193 The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out.
Komise uskutečnila emise dluhopisů včas. 
The Commission made the bond issues on time.
Konečné náklady zadluženosti byly v souladu s úrovněmi na trhu a s úrovněmi pro obdobné subjekty. 
The final cost of debt was in line with the market and peer levels.
Z hlediska vlastního postupu byly cenové hladiny někdy vyšší, než byla cenová úroveň původně uváděná vedoucími bankami (viz body 115–122). 
In terms of actual procedure, pricing levels were sometimes higher than the pricing level initially indicated by the lead banks (see paragraphs 115 to 122).
194 Proces řízení dluhu obsahoval v prvních letech řadu nedostatků. 
194 There were a number of gaps in the debt management process in the initial years.
Tato opomenutí lze zčásti vysvětlit omezeným počtem zaměstnanců Komise přidělených na tuto činnost. 
These omissions can be partly explained by the limited number of Commission staff assigned to this activity.
Uvedené nedostatky neměly prokazatelný dopad na výsledek výpůjček. 
The gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing.
Nedostatky byly v pozdějších emisích dluhopisů do značné míry řešeny, doporučení se tak týká nedostatků, které byly při auditu identifikovány jako přetrvávající (viz body 123–136). 
The gaps were largely addressed in the later bond issues, so the recommendation concerns weaknesses identified as outstanding during the audit (see paragraphs 123 to 136).
Doporučení 8 V procesu řízení dluhu by Evropská komise měla: a) transparentněji uvádět, jak jsou emise alokovány; b) vést systematickou evidenci všech svých hlavních jednání s vedoucími bankami ve věci emisí; c) trvat na závazcích vedoucích bank během fáze před emisí i po emisi; a d) provádět pravidelnou analýzu forwardového trhu s cílem určit charakteristiky každé emise a posoudit likviditu sekundárního trhu. 
Recommendation 8 In relation to the debt management process the Commission should: (a) make more transparent how issues are allocated; (b) keep systematic records of all its main issuance-related dealings with lead banks; (c) insist on commitments by lead banks during the pre-issuance and post-issuance phases; and (d) perform regular forward market analysis to determine the characteristics of each issue and assess the liquidity of the secondary market.
Úspěchy programu 195 Analýza úspěchů by měla podléhat dalšímu ekonomickému výzkumu, který by zlepšil porozumění tomu, jak země zvládly nutnost ozdravení a jak by bylo možné jeho dopad v budoucnosti rozložit rovnoměrněji. 
Programme achievements 195 The analysis of achievements should be the subject of further economic research to improve understanding of how countries tackled the need for adjustment and how its impact could be more evenly distributed in the future.
Využití finanční pomoci 196 V pěti zkoumaných zemích zůstala celková úroveň financování pomoci v plánované výši. 
Use of financial assistance 196 In the five countries, the overall level of assistance funding remained as planned.
Existovaly však určité rozdíly z hlediska míry úlevy. 
However, there were some differences in comfort level.
Rané programy a irský program obsahovaly významné bezpečnostní rozpětí. 
The early programmes and the Irish programme included a substantial safety margin.
Díky tomu mohly dotčené země splatit nákladnější půjčky MMF před datem jejich splatnosti, omezit programové financování či využívání vlastních zdrojů nebo překročit své cílové hodnoty devizových rezerv (viz body 138–139). 
This allowed the countries concerned to repay more expensive IMF loans before their due date, to reduce programme financing or reliance on their own resources or to exceed their foreign exchange reserve targets (see paragraphs 138 to 139).
Závěry a doporučení 77 197 Naopak Portugalsko se potýkalo s významně vyššími požadavky na financování, než bylo původně odhadováno, a financování bylo během portugalského programu napjaté. 
Conclusions and recommendations 77 197 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme.
Aby splnilo požadavky, muselo se Portugalsko spolehnout na tržní financování. 
To meet its requirements, Portugal had to rely on market financing.
Finanční pomoc Rumunsku byla dostatečná k pokrytí potřeb týkajících se platební bilance země, financování rumunského veřejného sektoru se však během provádění programu ukázalo být problematičtější (viz body 140–143). 
The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payment needs, but financing of the Romanian public sector proved to be more problematic (see paragraphs 140 to 143).
Fiskální korekce 198 S několika výjimkami byly revidované cílové hodnoty schodku splněny. 
Fiscal adjustment 198 With some exceptions, revised deficit targets were met.
Skutečné složení fiskální konsolidace obecně odpovídalo původně plánované podobě, narušení daňových základen však vymazalo příjmy z důležitých nových daňových opatření přijatých v roce 2009 (viz body 144–148). 
The actual composition of fiscal consolidation broadly corresponded to what was initially planned, but the erosion of tax bases wiped out the revenue gains from important new tax measures taken in 2009 (see paragraphs 144 to 148).
Strukturální podmínky 200 Míra, v níž členské státy splnily lhůty stanovené v memorandech o porozumění, se různila. 
Structural conditions 200 The degree of Member State compliance with the deadlines set in the memoranda of understanding varied.
V případech, kdy se plnění zpozdilo, se tak stalo většinou z důvodů, které Komise nemohla ovlivnit. 
Where compliance was delayed, this was mostly for reasons beyond the Commission’s control.
V některých případech byl původní časový rámec vzhledem k rozsahu reformy příliš ambiciózní. 
Occasionally the initial time frame was too ambitious given the scale of the reform.
Ačkoli země někdy původní lhůtu nedodržely, po uplynutí určité doby často podmínky splnily (viz body 155–157). 
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain amount of time had elapsed (see paragraphs 155 to 157).
201 Pravděpodobnost dodržení důležitých podmínek byla stejná jako u podmínek méně důležitých. 
201 Important conditions were as likely to be met by the original deadline as less important ones.
Na konci programu byla míra plnění důležitějších podmínek spíše vyšší, což naznačuje, že když se programy blížily svému závěru, pozornost Komise se částečně přesunula k nejvíce potřebným reformám (viz bod 158). 
At the end of a programme the compliance rate with more important conditions tended to be higher, which indicates that the Commission’s focus partly shifted towards the most needed reforms as programmes neared closure (see paragraph 158).
202 Podmínky programu úspěšně urychlily reformy, které většinou pokračovaly i po skončení programu, zrušení reforem byla v době auditu vzácná. 
202 The programme conditions successfully prompted reforms, and these mostly continued after the end of the programme, with reversals being rare as of the time of the audit.
Došlo k znatelným zlepšením v případech, kdy se programy zaměřily na reformy v určitých konkrétních oblastech. 
There were tangible improvements where the programmes targeted reforms in certain specific areas.
V některých případech EU pomohla podnítit nové reformy, zatímco v jiných oblastech byly programy pomoci motivací ke zrychlenému provádění stávajících národních plánů. 
In some cases the EU helped to encourage new reforms, while in others the assistance programmes provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans.
Splnění řady podmínek nicméně nepřineslo očekávané účinky, kvůli nimž byly podmínky do programu zařazeny (viz body 159–164). 
However, compliance with a number of conditions still did not produce the effects in anticipation of which they were included in the programme (see paragraphs 159 to 164).
Závěry a doporučení 78 Makroekonomické úspěchy 203 Vedle snahy o konsolidaci fiskálních účtů a stabilizaci finančního sektoru si programy kladly za cíl také obnovit vnější rovnováhu posílením hospodářské konkurenceschopnosti. 
Conclusions and recommendations 78 Macroeconomic achievements 203 As well as seeking to consolidate fiscal accounts and stabilise the financial sector, the programmes aimed at restoring external balance by enhancing economic competitiveness.
Ve čtyřech z pěti kontrolovaných zemí došlo k ozdravení běžného účtu rychleji, než se očekávalo. 
In four of the five countries audited, the current-account adjustment was more rapid than expected.
Tento vývoj lze připsat neočekávanému zlepšení bilance příjmů a v menší míře i podobně neočekávanému zlepšení obchodní bilance. 
This can be ascribed, mainly, to an unexpected improvement in the income balance and, to a lesser extent, to a similarly unexpected improvement in the trade balance.
Dovozy byly oproti očekávání nižší, zejména v důsledku pádu HDP. 
Imports were lower than expected, mainly because of a fall in GDP.
V případech, kdy ani vývoz nedosáhl očekávaných hodnot, byly příčinou obvykle externí faktory, zejména pokles HDP u obchodních partnerů (viz body 165–172). 
Where exports were also lower than expected, external factors (mainly a fall in the GDP of trading partners) were usually the cause (see paragraphs 165 to 172).
204 Vnitřní devalvace byla klíčovým prvkem makroekonomické strategie ve třech zemích, kde byl vypracován soubor politik pro obnovení mezinárodní konkurenceschopnosti, zaměřený především na snížené náklady práce. 
204 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries, where a set of policies was devised to restore international competitiveness by focusing mainly on reduced labour costs.
V praxi se úpravy mezd týkaly zaměstnanců nově přijatých během recese, mzdy stávajících pracovníků však téměř vůbec neklesly (viz body 173–174). 
In practice, the pay adjustment applied to those newly hired during the recession, but the wages of incumbent workers hardly declined at all (see paragraphs 173 to 174).
Doporučení 9 Komise by měla lépe porozumět tomu, jak v zemích došlo k ozdravení, aby bylo možné věnovat větší pozornost poučením z programů. 
Recommendation 9 The Commission should improve its understanding of how the countries adjusted so that greater attention can be paid to the lessons learnt from the programmes.
K otázkám, které by bylo možné zkoumat podrobněji, patří: a) dopad opatření za účelem obnovení konkurenceschopnosti, například vnitřní devalvace; b) sociální dopady a sdílení zátěže ozdravného programu; a c) posloupnost ozdravných opatření. 
Issues that could be further investigated include: (a) impact of the measures to regain competitiveness, such as internal devaluation; (b) social impacts and burden sharing of the adjustment programme; and (c) sequencing of adjustment measures.
Tuto zprávu přijal senát IV, jemuž předsedá Milan Martin CVIKL, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 11. listopadu 2015. 
This Report was adopted by Chamber IV, headed by Mr Milan Martin CVIKL, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 November 2015.
Přílohy 79 Důvody k podání žádosti o pomoc Každá krizová situace byla klasifikována podle kategorií navrhovaných v odborné literatuře1. 
Annexes 79 Reasons motivating the request for assistance Each crisis situation was classified using the categories suggested in the academic literature1.
Země Typ krize Hlavní důvody, které vedly vládu k podání žádosti o pomoc Maďarsko Krize platební bilance Pád společnosti Lehman Brothers způsobil počátkem října 2008 zhoršení důvěry investorů. 
Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Hungary Balance-of-payment crisis The Lehman Brothers collapse generated a downward shift in investor sentiment in early October 2008.
Důsledkem byl odprodej státních cenných papírů, neúspěšná akce dluhopisů a prudké měnové znehodnocení. 
This led to a sell-off of government securities, a failed bond auction and sharp currency depreciation.
Stres na devizových trzích vyvolal tlaky na likviditu v bankách, které čelily problémům při konverzi měnových swapů. 
The stress in foreign exchange markets prompted liquidity pressures within banks, which faced difficulties in rolling over foreign exchange swaps.
Maďarsko požádalo o finanční pomoc, neboť se obávalo, že vzniklá panika by poškodila mechanismy trhu do té míry, že by došlo k náhlému narušení kapacity vnějšího financování Maďarska. 
Hungary requested financial assistance because of the concern that the evolving panic would upset market mechanisms to the extent a sudden disruption in Hungary’s external financing capacity would occur.
Zdroj: Prvotní programové dokumenty Komise (2008), hodnocení Maďarska ex post, které provedl MMF (2011). 
Source: Commission initial programme documents (2008); IMF ex post evaluation Hungary (2011).
Lotyšsko Krize platební bilance Bankovní krize Během tří měsíců před žádostí o pomoc klesly vklady o 10 %. 
Latvia Balance-of-payment crisis Banking crisis During the 3 months prior to the request for assistance, deposits had fallen by 10 %.
Hlavním důvodem byl run na banku Parex Bank, která se potýkala se závažnými problémy s likviditou poté, co přišla o více než čtvrtinu svých vkladů. 
This was led by a run on the Parex Bank, which encountered severe liquidity problems after it lost more than a quarter of its deposits.
Ve stejném období se oficiální rezervy snížily téměř o 20 %, neboť centrální banka prodávala cizí měny, aby ochránila navázání měny. 
In the same period, official reserves fell by almost 20 % as the central bank sold foreign currency to defend the currency peg.
V listopadu se vláda rozhodla zakročit a Parex Bank znárodnit. 
In November the government decided to step in and nationalise the Parex Bank.
V prosinci vláda uložila omezení na výběr vkladů z banky Parex. 
In December, the government imposed restrictions on deposit withdrawals from Parex.
Podle předsedy vlády potřebovalo Lotyšsko finanční pomoc ze tří důvodů: pro zvládnutí problémů Parex Bank, financování rozpočtového schodku a stabilizaci finančního trhu. 
According to the prime minister, Latvia was in need of financial assistance for three reasons: to manage the Parex Bank, to finance the budget deficit and to stabilise the financial market.
Narůstající obavy týkající se finančního systému a vnější zadluženosti Lotyšska vedly ke krizi platební bilance a bankovní krizi. 
Increasing concerns regarding Latvia’s financial system and external debt resulted in the balance of payments and banking crises.
Zdroj: Žádost Lotyšska MMF (2009), Aslund, Anders a Valdis Dombrovskis (2011): How Latvia Came Through The Financial Crisis (Jak Lotyšsko přestálo finanční krizi), Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Olivier, Mark Griffiths a Bertrand Gruss (2013): Boom, Bust, Recovery: Forensics of the Latvia Crisis (Boom, krach, oživení: rozbor lotyšské krize), konečný návrh konferenčního příspěvku pro Brookings Panel on Economic Activity na podzim 2013. 
Source: Latvia’s IMF request (2009); Aslund, Anders and Valdis Dombrovskis (2011), How Latvia came through the financial crisis, Peterson Institute for International Economics; Blanchard, Griffiths and Gruss (2013), ’Boom, bust, recovery: forensics of the Latvia crisis’, final conference draft to be presented at the Fall 2013 Brookings Panel on Economic Activity.
Rumunsko Krize platební bilance S nástupem globální finanční krize v roce 2008 se vnitrostátní finanční trhy a bankovní systém ocitly pod závažným tlakem. 
Romania Balance-of-payment crisis With the onset of the 2008 global financial crisis, domestic financial markets and the banking system came under severe stress.
Přístup k vnějšímu financování byl omezený, což vedlo k nárůstu úrokových sazeb. 
Access to external funding was limited, leading to a spike in interest rates.
Zpomalení kapitálových toků vedlo k velkému znehodnocení kurzů o více než 15 %, což zhoršilo kvalitu aktiv a dále oslabilo rozvahy bank. 
The slowdown in capital flows led to large exchange rate depreciation of over 15 %, deteriorating asset quality and the further weakening of bank balance sheets.
Centrální banka intervenovala s cílem stabilizovat rumunský lei. 
The central bank intervened to stabilise the Romanian leu.
Úvěrový rating Rumunska se snížil na nižší než investiční stupeň, což zvýšilo jak rizikovou přirážku, tak výpůjční náklady. 
Romania’s credit rating was downgraded to below investment grade, which increased both the risk premium and borrowing costs.
Výnosy státních dluhopisů vyskočily na 9 %. 
Sovereign yields jumped to 9 %.
V situaci silně zvýšené averze k riziku, zvýšených tlaků na směnný kurz a stále omezenějšího přístupu na trh dluhopisů za účely veřejných výpůjček požádaly rumunské orgány o finanční pomoc v březnu 2009. 
Against a background of strongly increased risk aversion, increased pressures on the exchange rate and increasingly restricted access to the bond market for public borrowing, the Romanian authorities made a request for financial assistance in March 2009.
Zdroj: MMF: Rumunsko: žádost o pohotovostní úvěr (2009), hodnocení Rumunska ex post, které provedl MMF (2012), Evropská komise: Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania, European Economy (Celkové posouzení dvou programů pomoci týkajících se platební bilance pro Rumunsko), Occasional Papers 156 (2013). 
Source: IMF, Romania: request for a stand-by arrangement (2009); IMF ex post evaluation Romania (2012); European Commission, ‘Overall assessment of the two balance-of-payments assistance programmes for Romania’, European Economy, Occasional Papers 156 (2013).
Přílohy 80 Země Typ krize Hlavní důvody, které vedly vládu k podání žádosti o pomoc Irsko Bankovní krize Od konce roku 2007 se ztrácela důvěra investorů v irské odvětví nemovitostí v atmosféře obav z nadměrné nabídky a cenové bubliny. 
Annexes 80 Member State Type of crisis Key reasons motivating the government request for assistance Ireland Banking crisis From late 2007, investor confidence in Ireland’s property sector had evaporated amid concerns about oversupply and a price bubble.