natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Uvedené údaje však existenci přesvědčivých důkazů nepotvrzují. 
However, the data presented does not support the claim of strong supporting evidence.
Například pouze 7 ze 30 hodnotitelů uvedlo, že pro první hypotézu existuje „přes-vědčivý důkaz“. 
For example, only seven of the 30 evaluators said there was Ôstrong supporting evidenceŐ for the first hypothesis.
Bylo by žádoucí provést objektivnější hodnocení těchto výsledků. 
A more objective evaluation of these results would have been warranted.
Tabulka 3 Pozorování týkající se hypotéz, kterými se zabývalo přezkoumávání případů dopadu na jednotlivce 1. mi na příslušných národních nebo regionálních trzích (např. výsledky záleží na hospodářském cyklu a na výši poptávky a nezaměstnanosti). 2. 
Observations on the hypotheses addressed in the examination of cases of impact on individuals 1. related to the underlying national and regional market conditions (e.g. results depend upon the economic cycle and level of demand and unemployment). 2.
Míra dopadu souvisí s charakteristikami cílových skupin příjemců (např. opatření v oblasti vzdělávání mají větší dopad u žen, které se vrací na pracovní trh, a vzdělaných přistěhovalců než u pracovníků s nízkou kvalifikací a mladých lidí). 
The level of impact is related to the characteristics of the beneficiary groups targeted. (e.g. training measures are more effective for women re-entering the labour market and educated immigrants than for low-skilled workers and youth).
Míra dopadu souvisí s typem opatření. 
The level of impact is related to the type of measure.
S některými opatřeními je spojen velký efekt mrtvé váhy a některá mají jen malý dopad, ale nejsou obecným řešením. 4. 
Some measures show high levels of deadweight and some are effective at a small scale but do not provide general solutions. 4.
Míra dopadu úzce souvisí s typem struktury a řízení programů, včetně kvality analýz, které definují přesný rozsah opatření (např. malé cílené programy mohou mít větší dopad než rozsáhlé programy). 
The level of impact is closely related to aspects of the structure and management of programmes including the quality of analyses that define the precise scope of interventions. (e.g, small targeted programmes may be more effective than large-scale programmes).
Žádné Přesvědčivé Několik důkazy důkazy důkazů pro pro pro potvrzení potvrzení potvrzení nebo hypotézy hypotézy vyvrácení hypotézy 7 14 8 8 18 3 5 17 6 Několik důkazů k vyvrácení hypotéz 0 0 1 Přesvědčivé důkazy k vyvrácení hypotézy 1 0 0 V této fázi bez stanoviska 0 1 1 1 Míra dopadu souvisí s podmínka-3 17 7 1 0 (1) V tabulce 3 se uvádí část tabulky 4.8 souhrnné zprávy. 
Strong Some supporting supporting evidence evidence 7 14 8 18 5 17 No Some Strong evidence to evidence evidence support to to or contradict contradict contradict 8 0 1 3 0 0 6 1 0 No opinion at this stage 0 1 1 The level of impact achieved is 3 17 7 1 0 1 (1) Table 3 reproduces part of Table 4.8 in the Synthesis Report.
C 302/20 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 Hodnocení rovných příležitostí 89. 
C 302/20 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 Evaluation of equal opportunities 89.
Zadání týkající se dopadu ESF v období 1994–1999 rovněž požadovala hodnocení rozsahu, v jakém operace ESF přispívají k podpoře cíle „rovnosti příležitostí“ (1). 
The terms of reference concerning the impact of ESF 1994 to 1999 also required an evaluation of the extent to which ESF operations provide support to the Ôequal opportunities (1)Ő objective.
Tímto aspektem se zabývá kapitola 7 zprávy. 
This aspect is tackled in Chapter 7 of the report.
Ve zprávě se nicméně uvádí, jako hlavní zjištění, že „údaje v členění podle pohlaví pro všechny cíle ESF a iniciativy Společenství v celé EU nebyly systematicky shromaž-dovány“ (2). 
However, it is claimed that: ÔA major finding is that gender disaggregated data were not collected systematically for each of the ESF Objectives and Community Initiatives across the EUŐ (2).
To značně snížilo schopnost autorů následného hodnocení vyhodnotit toto téma. 
This has limited significantly the ability of the study to evaluate this topic.
Je obtížné tento výsledek přijmout za hlavní zjištění zprávy, neboť předběžná analýza tento nedostatek odhalila, a aby ho bylo možné odstranit, bylo by nutné provést práce v terénu a průzkumy na základě vzorku, a nikoliv pouze vyslovit závěr, že nejsou k dispozici údaje v členění podle pohlaví. 
It is difficult to accept this result as a major finding of this report since a preliminary analysis would have revealed this shortcoming, necessitating field work and sample surveys to overcome this restriction, rather than simply concluding that disaggregated data is not available.
Další prošetřované aspekty 90. 
Other aspects examined 90.
Pokud jde o dopad operací ESF na jednotlivce, nebyla nijak zvlášť přezkoumána podpora na „kombinovaná opatření“ (3), přestože na ně bylo alokováno velké procento zdrojů z ESF (18 %). 
As regards the impact of ESF operations on individuals, the interventions Ôcombined measuresŐ (3) have not been specifically examined in spite of the substantial percentage of ESF resources having been allocated (18 %) to them.
V důsledku toho jsou závěry souhrnné zprávy poměrně krátké: „Většina hodnocení je pozitivních. 
As a result, the conclusions of the Synthesis Report are rather modest: ÔMost of the evaluation work points to positive outcomes.
Metody hodnocení se však soustředí na identifikaci částí programů s výrazným účinkem, nikoliv na porovnání výkonnosti kombinovaných opatření s podporou jediného opatření“ (4). 
However, the evaluation methods tend to focus on identifying the components of the programmes that are most effective rather than judging the performance of combined measures compared with single measure interventionsŐ (4).
Pokud jde o dopad aktivní politiky trhu práce, zejména v zemích cíle 1, souhrnná zpráva uvádí některé závěry, aniž by dostatečně vysvětlila, jak se k nim dospělo. 
As regards the impact of Active Labour Market Policies (ALMP), especially with regard to Objective 1 countries, the Synthesis Report draws some conclusions without adequately explaining how they were reached.
Pokud jde o relativní finanční příspěvek ESF, dospěla souhrnná zpráva (5) k závěru, že „se zdá, že kombinace národních výdajů a prostředků z ESF nevedla ke konvergenci struktur výdajů v jednotlivých zemích, ani k přijetí standardů, které by stanovily rozdělování zdrojů v závislosti na specifických ekonomických podmínkách a podmínkách na trhu práce“ (6). 
As regards the relative financial contribution of the ESF, the Synthesis Report (5) concludes: Ôthat the combined allocation of national expenditure and ESF resources does not appear to have led to a convergence of the patterns of expenditure between the countries, nor the adoption of norms linking specific economic and labour market conditions to resource allocationsŐ (6).
Vzhledem k velké míře chyb v příslušných tabulkách a/nebo v textu je složité tento závěr obhájit. 
It is difficult to see how this conclusion can be sustained given the level of errors in the relevant tables and/or mistakes in the discussion.
Dalším významným závěrem v této části zprávy je rovněž tvrzení, že „vzhledem k těmto okolnostem se lze domnívat, že zásada adicionality pravděpodobně nebude splněna u všech opatření financovaných z ESF. 
Similarly, another important conclusion in this part of the report is that: ÔThese circumstances suggest that not all of the ESF interventions are likely to have been additional.
Adicionalita znamená, že bez spolufinancování z ESF by se opatření pravděpodobně neuskutečnila, a bylo ji možné snáze dosáhnout tam, kde se prostředky z ESF zaměřily a soustředily na specifické typy opatření (1) Zde jde v první řadě o rovnost postavení žen a mužů. 
Additional-ity, in the sense of the ESF co-financed interventions being unlikely to otherwise have taken place, is more likely to have occurred where ESF resources were focused and concentrated on particular types of interventions and where the related national (1) Here refers primarily to gender equality.
(2) Souhrnná zpráva, s. 173. 
(2) Synthesis Report, p.173.
(3) Kombinovaná opatření zahrnují intenzivní poradenství a odbornou přípravu, pracovní zkušenosti a odbornou přípravu a pobídky na zvýšení zaměstnanosti a odbornou přípravu. 
(3) Combined measures enclose intensive counselling and training, work experience and training and employment incentives and training.
(4) Souhrnná zpráva, s. 122. 
(4) Synthesis Report, p. 122.
(5) Bod 3.2.8. 
(5) Paragraph 3.2.8.
(6) Souhrnná zpráva, s. 86. a související národní výdaje a programy byly relativně menší a ve srovnání s členskými státy s podobnými podmínkami na trhu práce méně rozvinuté.“ I v tomto případě je z důkazů uvedených v této kapitole obtížné zjistit, jak se k tomuto závěru dospělo, zejména kvůli rozdílu mezi analýzou a údaji v tabulkách. 
(6) Synthesis Report, p. 86. expenditure and programmes were relatively small and less developed compared with countries with similar labour market con-ditions.Ő Here again, it is difficult to see how this conclusion is reached from the evidence presented in this chapter, especially given the mismatch that there is between the analysis and the data given in the tables.
Podobný problém vzniká u předložených hypotéz týkajících se dopadu ESF na systémy. 
With regard to the hypotheses advanced on the impact of ESF on systems, a problem arises similar to that described earlier.
V tomto případě se tvrdí, že existují přesvědčivé důkazy pro sedm hypotéz (7). 
Strong supporting evidence is claimed this time for seven hypotheses (7).
Nicméně analýza předložených údajů rovněž ukazuje, že tento závěr není ničím podložen. 
However, an analysis of the data presented also indicates that the conclusion is not warranted.
Poznámky k celkovému posouzení ze strany Komise 94. 
Comments on the overall assessment by the Commission 94.
Stejně, jako je třeba vzít na zřetel omezení, s nimiž se potýkali hodnotitelé, je nutné uvést i následující kritické komentáře k posouzení, kterému Komise podrobila následné hodnocení, jehož výsledky byly celkově uspokojivé. 
Giving due weight to the constraints faced by the evaluators, the following critical comments must nevertheless be made with regard to the CommissionŐs own assessment of the ex post evaluation which concluded with a satisfactory overall appraisal.
Hodnocení zprávy, které provedlo generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, se zakládá na osmi kritériích výkonnosti a čtyřech možných úrovních kvality, tj.: vynikající, dobré, přijatelné a nepřijatelné. 
The evaluation of the report by DG EMPL is based on eight performance criteria and four possible quality levels, namely: excellent, good, acceptable and unacceptable.
Žádné z použitých kritérií není hodnoceno jako vynikající nebo nepřijatelné. 
None of the applied criteria are rated as excellent or unacceptable.
Čtyři kritéria jsou hodnocena jako dobrá. Konkrétně jde o uspokojování potřeb, relevantní rozsah, vhodnou koncepci a srozumitelnou zprávu. 
Four criteria are rated as good, namely; meeting needs, relevant scope, defensible design and clear report.
Zbývající čtyři kritéria jsou hodnocena jako přijatelná. 
The four other criteria considered are ranked as acceptable.
Jde o spolehlivé údaje, důkladnou analýzu, důvěryhodné výsledky a nestranné závěry. 
These relate to reliable data, sound analysis, credible results and impartial conclusions.
Podstatné je, že generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti posoudilo tato čtyři poslední kritéria jako méně uspokojivá než předcházející čtyři kritéria. 
It is significant that DG EMPL assessed the latter four criteria as being less satisfactory than the previous four.
Účetní dvůr se však vzhledem k problémům souvisejícím se spolehlivostí údajů a s jejich nesouladem s příslušnými komen-táři, na které upozornila tato zpráva, domnívá, že hodnotící zpráva byla neuspokojivá, především pokud jde o spolehlivé údaje, důkladnou analýzu, důvěryhodné výsledky a nestranné závěry. 
However given the problems encountered as regards reliabilty of the data and the inconsistencies of the commentary thereon, as highlighted in this report, the Court considers that the evaluation report was unsatisfactory, especially with regard to reliable data, sound analysis, credible results and impartial conclusions.
Další poznatky z národních zpráv 97. 
Other insights from the national reports 97.
Některé relevantní komentáře k cílům hodnocení a výsledkům hodnocení lze rovněž učinit na základě příslušných národních hodnoticích zpráv: a) Výsledky hodnocení týkající se dopadu na jednotlivce měly často kvalitativní povahu. Ne vždy byl odhadnut efekt mrtvé váhy. 
Some pertinent comments can also be made with reference to the national evaluation reports, with regard to the evaluation objectives and results: (a) The evaluation results in relation to the impact on individuals were often of a qualitative nature; deadweight was not always estimated.
(7) Souhrnná zpráva, s. 144. 
(7) Synthesis Report, p. 144.
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/21 b) Kvalitativnější aspekty dopadu (1), tzv. měkké výsledky, nebyly systematicky prošetřeny. c) S výjimkou integrovaného nebo smíšeného přístupu lze z hodnocení vyvodit jen málo obecných tvrzení o výkonnosti jednotlivých opatření. d) Významné faktory, jako například přispění k udržitelnému rozvoji a hospodářsko-sociální soudržnosti, nebyly systematicky posuzovány. e) V hodnocení spolufinancovaných opatření nebyly systematicky vyjadřovány konkrétní závěry k cílovým skupinám, jako jsou například nezaměstnaní mladí lidé a dlouhodobě nezaměstnaní, kteří hledají zaměstnání. f) Pouze v několika případech bylo možno porovnat očekávání s výsledky. Překážkou při hodnocení byl obecně nedostatek konkrétních počátečních cílů a ukazatelů a nedostupnost přesných informací. g) Komplementarita opatření ESF s jinými akcemi se při vysvětlování některých výsledků zohledňovala jen zřídka. 
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/21 (b) Impact aspects of a more qualitative nature (1), the so-called soft outcomes, have not been systematically, examined. (c) Except for integrated or mixed approaches, few general statements concerning the performance of individual measures can be deduced from the evaluations. (d) Important factors such as the contribution to sustainable development and to socio-economic cohesion have not been systematically assessed. (e) Target groups such as the long-term unemployed and young people seeking to enter the labour force have not systematically been the subject of specific conclusions in the evaluation of the co-financed measures. (f) Only in a few cases was it possible to compare expectations with results; the evaluation was generally hampered by the lack of specific initial objectives and indicators and the unavailability of accurate information. (g) The complementarity between ESF and other actions has only rarely been taken into consideration in order to explain certain results.
Význam nárůstu produktivity jednotlivých příjemců podpory z ESF vyjádřené výhodami, které mají firmy zaměstnávající tyto osoby, nebyla zkoumána přímo prakticky vůbec. 
The significance of the productivity increase of individual ESF beneficiaries, in terms of the benefits to the firms employing them, was almost never examined directly.
Národní zprávy ze vzorku ne vždy obsahují důkladnou analýzu dopadu opatření financovaných z ESF na národní politiky. 
The sampled national reports do not always present a thorough analysis of the impact of ESF interventions on national policies.
Obecně však uvádějí, že ESF měl dopad na rozvoj aktivní politiky trhu práce, a v některých případech byl uveden konkrétní přímý účinek. 
However, they generally do suggest that the ESF had an impact on the development of ALMPs and, in some cases, a concrete, direct effect was stated.
V některých jiných případech byl učiněn jiný závěr, a to že je složité prokázat, že opatření v rámci ESF vedla ke změně aktivní politiky trhu práce. 
However, in some other instances, a different assessment was made, namely that it is difficult to show that the ESF has led to changes in the ALMPs.
V každé národní hodnotící zprávě i v souhrnné zprávě se více či méně podrobně popisují dopady na systémy v oblasti služeb zaměstnanosti, základního vzdělání a odborné přípravy, celoživotního vzdělávání a odborné přípravy, akreditačních systémů a mechanismů předvídání potřeb. 
Each national evaluation report and the Synthesis Report describe in a more or less extended way the impacts on systems as regards employment services; initial education and training; continuing education and training; accreditation systems and mechanisms for anticipating needs.
Dopady na systémy se často týkaly konkrétnějších aspektů kontextu dané politiky. 
The impacts on systems often concerned a more specific policy context.
Určit čistý dopad operací ESF (2) bylo obecně složité. Čistý dopad se dal skutečně určit jen ve výjimečných případech (3). 
It was generally difficult to identify the net impacts of ESF operations (2); only in exceptional cases, was the net impact effectively delimited (3).
(1) Například dosažení kvalifikace nebo výstupů, jež je složité kvantitativně vyjádřit, uvedených v hodnotící zprávě Spojeného království, (jež představují „vzdálenost, kterou je nutno urazit na trh práce“). 
(1) For example, the achievement of qualifications and the soft outcomes presented in the UK evaluation report (representing Ôdistance travelled toward the labour marketŐ).
(2) Uvedli to rovněž někteří hodnotitelé (Španělsko a Itálie). 
(2) This was also stated by some evaluators (Spain and Italy).
(3) Například v případech týkajících se Španělska. 
(3) For example, in Spanish cases.
Pokud jde o evropskou strategii zaměstnanosti, hodnotící zprávy upozornily, že ESF na ni má v některých členských státech, např. v Řecku, Francii, Itálii, Portugalsku a Španělsku, kladný vliv. 
Concerning the European Employment Strategy, the evaluation reports highlighted the positive influence of the ESF in some Member States such as Greece, France, Italy, Portugal and Spain.
V případě Německa se nicméně uvádí, že přístup „shora dolů“, který je spojován s evropskou strategií zaměstnanosti, mohl být v rozporu s přístupem „zdola nahoru“ uplatňovaným v rámci ESF (4). 
However, it was noted in the case of Germany that the top-down approach associated with the European Employment Strategy had the potential to conflict with the ESF bottom-up approach (4).
Na obecnější rovině souhrnná zpráva dospívá k závěru, že evropská strategie zaměstnanosti poskytla silnější strategický rámec pro programování podpory z ESF (5). 
At the more general level, the Synthesis Report concludes that the EES has provided a stronger strategic framework within which to programme ESF interventions (5).
Co se týká přidané hodnoty Společenství, národní hodnoticí zprávy přinesly určité relevantní výsledky(6), ačkoli v některých z nich se některé z uvedených otázek neřešily. 
As regards the Community value added, the national evaluation reports have contributed some relevant results (6), although some of the specified questions have not been dealt with in some national reports.
Finanční dopady volby v oblasti politiky byly jen výjimečně předmětem podrobné analýzy. Souhrnná zpráva obsahuje výpočet jednotkových nákladů některých opatření, ty však vycházejí z neuspokojivých údajů. 
The financial implication of policy choices has rarely been addressed in detail. The Synthesis Report includes a calculation of unit costs concerning some measures but this is based on unsatisfactory data, Where cost issues have been addressed, they would seem to highlight potentially serious findings that merit further analysis.
Například v případě Španělska se uvádí, že „přibližné zdvojnásobení zdrojů v důsledku příspěvku z ESF vedlo podle některých odborníků k značným zbytečným výdajům. Rozsáhlé zdroje prostředků se využily spíše k rozšíření operací a nikoli k zavedení nových opatření“. 
For example, for Spain, it is claimed that ÔThis roughly doubling of resources due to the ESF has led, according to some experts, to a substantial amount of wasteful spending.
Podobně v Itálii byly zjištěny relevantní transakční náklady spojené s ESF, které souvisely s problémy s prováděním a s náklady souvisejícími s budováním partnerství a novými metodami řízení (7). 
The larger source of funds has been used to expand operations and not so much to introduce new measures.Ő Similarly for Italy, it is claimed that there have been relevant transaction costs associated with the ESF, referring to implementation issues and the costs associated with partnership building and new management practices (7).
Dostatečnost hodnoticího rámce 103. 
Adequacy of the framework for evaluation 103.
V zadání jsou uvedena tato hlavní témata hodnocení: hlavní charakteristiky a výsledky programového období 1994–1999, dopad ESF v kontextu národních politik a účelnost operací ESF a jejich dopad na jednotlivce a systémy. 
The following main evaluation topics were specified in the ToR: the principal characteristics and the accomplishments of the 1994 to 1999 programming; the impact of the ESF vis--vis national policies and the effectiveness and impact of ESF operations on individuals and on systems.
(4) Jeden takový příklad byl citován v případě Německa. 
(4) One such example was quoted in the case of Germany.
(5) Evropská strategie zaměstnanosti především prosazuje silnější vazbu mezi mechanismy financování programů EU a jinými nástroji politik, nařízeními a národními programy včetně pasivních politik trhu práce. 
(5) In particular, the EES promotes stronger links between EU programme funding mechanisms and other policy instruments, regulations and national programmes including passive labour market policies.
(6) NapříkladvpřípaděNěmeckajdeopodporucílů,kterésezaměřujína znevýhodněné skupiny obyvatelstva, udržitelný rozvoj, rovnost příležitostí, finanční pákové efekty pro nové spolkové země v Německu. 
(6) For example, in the case of Germany: support to the objectives that target disadvantaged sections of the public, sustainable development, equal opportunities, financial leverage effects for the new Lnder.
Podobným způsobem byla v ostatních národních zprávách zdůrazněna i různá jiná témata. 
Similarly, various other topics were highlighted in the other national reports.
(7) Národní zpráva, s. 95. 
(7) National report, p. 95.
C 302/22 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 104. 
C 302/22 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 104.
Komise sestavila a o rok později vydala zprávu o metodách, která představovala kritický přezkum metodik, které byly přijaty za účelem posouzení výsledků a jejich dopadů na jednotlivce a systémy. 
A methods report was compiled by the Commission and published a year later to provide a critical review of the methodologies adopted for the assessment of results and of their impacts on individuals and systems.
Tato zpráva měla připravit podmínky pro budoucí hodnocení, je však sporné, zda tohoto cíle bylo skutečně dosaženo. 
This report was intended to prepare the ground for future evaluations but it is questionable if this objective has been effectively achieved.
Nezakládá se na dostatečně důkladném zkoumání přístupů uplatňovaných při posuzování čistého dopadu na jednotlivce. 
Its preparation was not based on a sufficiently thorough enquiry as regards to the approaches applied in assessing the net impact on individuals.
Pokud jde o hodnocení dopadu na systémy, zpráva navrhuje model klasifikace výdajů financovaných z ESF a jejich příslušných očekávaných dopadů (kapacita, schopnost a reaktivita) (1). Některé otázky nicméně ještě zůstávají nevyřešené (viz strana 35 zprávy). 
As concerns the evaluation of the impact on systems, it does propose a model for the classification of ESF expenditures and of their anticipated associated impacts (capacity, capability and responsiveness) (1) though some issues remain to be addressed (see page 35 of the report).