natgillin/translations-raw huggingface dataset:
63 K hlavním důvodům zpoždění v Litvě patřily smluvní spory, špatné informace o tom, jak byla elektrárna skutečně postavena, neúplné informace o zařízení a vyhořelém palivu, nedostatečná koordinace prací subdodavatelů a nedostatečný dohled nad nimi. 
63 The main reasons for the delays in Lithuania included contractual disputes, poor information on how the plant was actually built, incomplete data on the facility and on spent fuel and insufficient coordination and supervision of sub‐ contractors’ work.
Mezisklad vyhořelého paliva v jaderné elektrárně Ignalina, Litva © INPP. © INPP. 
Interim spent fuel storage facility at the Ignalina nuclear power plant, Lithuania © INPP. © INPP.
Připomínky 38 64 Ačkoli u projektů v Bulharsku a na Slovensku také došlo ke zpožděním, tato zpoždění nevedla k odkladu plánovaného data konečného vyřazení z provozu. 
Observations 38 64 While there have also been project delays in Bulgaria and Slovakia, these have not led to a postponement of the planned decommissioning end date.
Na Slovensku zůstal konečným datem rok 2025. 
In Slo‐ vakia, the end date has remained at 2025.
V Bulharsku bylo toto datum dokonce o pět let uspíšeno, a to z roku 2035 na rok 2030, byť to lze připsat vnitrostátní strategii nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem z roku 2011, která formálně rozhodla o konečném stavu lokality jako průmyslového pozemku pro další využití, a tím vyloučila možnost navrácení do přírodního stavu, která by vyžadovala více času. 
In Bulgaria, this date has even been brought forward by 5 years, from 2035 to 2030, although this is attributable to the 2011 national strategy for spent fuel and radioactive waste management formally resolving upon a brownfield end state, thus eliminating the greenfield option, which would require more time.
65 V Bulharsku jsou příklady zpoždění projektů následující: — Výstavba klíčového zařízení pro nakládání s radioaktivním odpadem, vnitrostátního zařízení k uložení nízko a středně aktivního radioaktivního odpadu, měla být dokončena v roce 2015 (viz tabulka 4 a obrázek 13). 
65 In Bulgaria, examples of project delays include the following. — The construction of a key radioactive waste management facility, the nation‐ al disposal facility for low‐ and intermediate‐level radioactive waste, was planned for completion in 2015 (See Table 4 and Figure 13).
Tento proces se však zpozdil o šest let, zejména kvůli zamítnutému posouzení vlivů na životní prostředí, které muselo být zahájeno znovu a stále probíhá. 
However, the process has fallen behind by 6 years, mainly due to the rejection of the Environment Impact Assessment, which had to be restarted and is still ongoing.
Lhůtou pro dokončení tohoto zařízení je nyní rok 2021 (viz projekt 11 v příloze V). — Výstavba plazmového tavicího zařízení, tedy zařízení pro zpracování a úpravu pevného odpadu s vysokým objemovým redukčním faktorem, se zpozdila téměř o pět let. 
The deadline for completing this facility is now 2021 (see Project 11 in Annex V). — The construction of the plasma melting facility, a facility for treating and conditioning solid waste with a high‐volume reduction factor, is almost 5 years behind schedule.
Došlo k tomu v důsledku problémů při určování technických řešení, která jsou dosud první svého druhu, změn regulačního rámce, jež vedly ke třem revizím projektu zařízení, a odvolání proti posouzení vlivů na životní prostředí. 
This has occurred because of challenges in de‐ termining first‐in‐kind technological solutions, changes in the regulatory framework leading to three revisions to the facility’s design and the appeal of the environmental impact assessment.
Stavební povolení bylo vydáno dne 14. května 2015 a dokončení se nyní očekává v červnu 2017 (viz obrázek 14 a projekt 11 v příloze V). 
A construction permit was issued on 14 May 2015 and completion is now expected in June 2017 (see Figure 14 and Project 11 in Annex V).
Lokalita pro vnitrostátní zařízení k uložení nízko a středně aktivního radioaktivního odpadu v Bulharsku © SERAW. 
Site awaiting the national disposal facility for low‐ and intermediate‐level radioactive waste in Bulgaria © SERAW.
Připomínky 39 Přípravné práce pro instalaci plazmového tavicího zařízení © SERAW. 
Observations 39 Preparatory works for the installation of the plasma melting facility © SERAW.
66 Na Slovensku bylo dokončení projektu dekontaminace primárního okruhu (viz obrázek 15), který je třeba realizovat, než bude možná demontáž ústřední části budovy reaktoru, původně plánováno na rok 2014. 
66 In Slovakia, the project decontaminating the primary circuit (see Figure 15), which needs to be completed before the heart of the reactor building can be dismantled, was originally scheduled for completion in 2014.
Vzhledem k tomu, že několik technických problémů zůstává nevyřešeno, nebylo konečné datum dokončení projektu na konci ledna 2016 dosud známo, stejně jako případný dopad tohoto zpoždění na náklady a celkový harmonogram vyřazování z provozu (viz projekt 16 v příloze V). 
Since several techni‐ cal challenges remain unresolved, the project’s ultimate completion date was still unknown at the end of January 2016, as was the impact this delay would have on costs and the overall decommissioning schedule (see Project 16 in Annex V).
Reaktor typu VVER440/230 a hlavní prvky primárního chladicího okruhu © JAVYS. 
A VVER440/230‐type reactor and the main components in the primary cooling circuit © Javys.
Obrázek 15 Obrázek 14 
Figure 15 Figure 14
Připomínky 40 67 Výše uvedené příklady dokládají, že zpoždění, k nimž ve třech členských státech došlo, mají nejrůznější důvody, včetně: — problémů při určování a provádění technických řešení, která jsou dosud první svého druhu, — neúplných historických dat a nedostatečných informací o tom, jak byla elektrárna skutečně postavena, — neúplných inventur a/nebo charakterizací odpadu, zvláště u budov reaktorů. 
Observations 40 67 The examples above illustrate that there have been various reasons for the delays encountered in the three Member States, including: — challenges in determining and implementing first‐in‐kind technological solutions; — incomplete historical operational data and poor information on how the plant was actually built; — incomplete inventory and/or characterisation of waste, particularly for the reactor buildings.
68 V některých případech bránila pokroku projektů nutnost podstatně upravit plány, nebo dokonce projekty zcela ukončit, přestože návrhy již prošly několika koly kontroly. 
68 In some instances, project progress was hampered by the need to substantially modify plans, or even terminate projects completely, despite proposals having already gone through several rounds of scrutiny.
To naznačuje, že při výběru a přípravě projektů se vyskytly obtíže. 
This suggests that there were difficulties in selecting and designing projects.
Rovněž to poukazuje na problémy, jimž ministerstva, vnitrostátní orgány a koneční příjemci čelí s tím, jak se vyřazování z provozu blíží ke kritické fázi likvidace budov reaktorů, kdy jsou pro demontáž, převoz a skladování staveb a součástí z kontrolovaného pásma zapotřebí specifické znalosti a zkušenosti. 
It also points to the challenges that the ministries, national authorities and final beneficiaries are facing as the decommissioning advances to the critical stage of tackling the reactor buildings, where specific knowledge and experience is required to dismantle, move and store structures and components from the controlled area.
69 Současně byli zejména držitelé povolení k vyřazování z provozu závislí na externích odbornících, jako jsou poradci, inženýři a právníci (náklady na externí odborníky viz tabulka 7). 
69 At the same time, there has been a reliance, particularly among the decommis‐ sioning licence holders, on external experts such as consultants, engineers and lawyers (see Table 7 for external expert costs).
Ačkoli je využití externích odborníků podle pravidel EBRD vyžadováno a bylo ve fázi plánování a raného provádění nezbytné, mělo by se využívání odborníků během let snižovat, neboť znalosti jsou předávány místním pracovníkům. Náklady na externí odborníky v období 2001–2015 a jejich podíl na podpoře EU přidělené na vyřazování zařízení z provozu 1 Údaje za Bulharsko zahrnují jednu smlouvu na jednotku řízení projektu, která trvá po období 2016–2019. 
Although the use of external experts is required under EBRD rules and was indispensable in the planning and early implementation stages, the use of experts should decrease over the years, as knowledge is transferred to local staff. External expert costs in 2001‐2015 and their proportion of the EU support allocated to decommissioning 1 Figures in Bulgaria include one contract for the project management unit which runs from 2016‐2019.
Zdroj: EÚD, na základě údajů o projektech poskytnutých prováděcími subjekty a údajů z monitorovacích zpráv o projektech vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
Source: ECA, based on project data provided by the implementing bodies and nuclear decommissioning project monitoring reports.
EUR % podpory z EU mil. EUR % podpory z EU mil. EUR % podpory z EU 75 9 99 20 45 9 Tabulka 7 
Ignalina, Lithuania 2001‐2016 Kozloduy, Bulgaria 2001‐20151 Bohunice, Slovakia 2003‐2016 Million euro % of EU support Million euro % of EU support Million euro % of EU support 75 9 99 20 45 9 Table 7
Připomínky 41 70 Kromě toho je rizikem nedostatek kvalifikovaných a zkušených inženýrů, který panuje v celé EU. 
Observations 41 70 In addition, the EU‐wide shortage of qualified, experienced engineers poses a risk.
Jedná se zejména o Litvu, která se potýká s tím, že neexistují mezinárodní zkušenosti s demontáží jejího reaktoru typu RBMK, prvního reaktoru tohoto typu, jenž má být vyřazen z provozu (viz bod 2)40. 
This is especially the case in Lithuania, which is facing a lack of internation‐ al experience in dismantling its RBMK‐type reactor, which is the first of its kind to be decommissioned (see paragraph 2)40.
71 Všechny tři členské státy se snaží posilovat svou technickou kapacitu a zlepšovat sdílení znalostí. 
71 The three Member States are seeking to build up their technical capacity and enhance knowledge‐sharing.
Například: — V Bulharsku byly v dubnu 2013 sloučeny a začleněny do společnosti SERAW, která je držitelem povolení k vyřazení z provozu, dvě různé jednotky pro řízení projektů, jež nesly odpovědnost za vyřazování z provozu a výstavbu vnitrostátního zařízení k uložení nízko a středně aktivního radioaktivního odpadu. 
For example: — In Bulgaria, in April 2013, the two different project management units, re‐ sponsible for decommissioning and the construction of the national disposal facility for low‐ and intermediate‐level radioactive waste, were merged and embedded within SERAW, which is the decommissioning licence holder.
Externí poradce, který je nápomocen této integrované jednotce pro řízení projektů, je součástí organizační struktury SERAW. 
The external consultant assisting this integrated project management unit is embedded within SERAW’s organisational structure.
Zaměstnanci externího poradce působící na místě pracují ve dvojicích s místními protějšky určenými pro každý projekt. 
The external consult‐ ant’s staff located on site work in pairs with their local counterparts for each project.
Konečná rozhodovací pravomoc náleží vedoucímu jednotky pro řízení projektu, jímž je místní zaměstnanec SERAW. 
Ultimate decision‐making power rests with the head of the project management unit, who is a local SERAW employee.
Tento postup vedl ke zvýšené vlastnické odpovědnosti. — Na Slovensku uspořádala společnost JAVYS, a. s., slovenský státní podnik odpovědný za vyřazování z provozu a nakládání s radioaktivním odpadem, v březnu 2015 dvoudenní seminář věnovaný sdílení znalostí se zástupci jaderných elektráren Ignalina, Bohunice a Kozloduj, EBRD, Evropské komise a slovenského ministerstva hospodářství. 
This has led to increased responsibility and ownership. — In Slovakia, JAVYS a.s., the Slovak state enterprise responsible for de‐ commissioning and radioactive waste management, organised a 2‐day knowledge‐sharing seminar in March 2015 with representatives from the Ign‐ alina, Bohunice and Kozloduy nuclear power plants, the EBRD, the European Commission and the Slovak Ministry of the Economy.
40 Na nedostatek kvalifikovaných inženýrů upozornila zpráva Evropské komise nazvaná Putting into perspective the supply of and demand for nuclear experts by 2020 within the EU-27 Nuclear Energy Sector (Bližší pohled na dostupnost jaderných odborníků a poptávku po nich do roku 2020 v odvětví jaderné energetiky zemí EU-27), 2012. 
40 The shortage of qualified engineering resources has been noted in a European Commission report entitled Putting into perspective the supply of and demand for nuclear experts by 2020 within the EU-27 nuclear energy sector, 2012.
Připomínky 42 Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této částky 72 Naše předchozí zpráva zjistila, že všechny tři vnitrostátní plány vyřazování z provozu a jejich odhady nákladů byly neúplné. 
Observations 42 Estimated cost of decommissioning will be at least 5.7 billion euro and double this if the cost of final disposal is included 72 Our previous report observed that all three national decommissioning plans and their cost estimates were incomplete. Significant financing gaps were found.
Tento audit analyzoval, jak se vyvíjely náklady na vyřazování z provozu a výše dostupného financování, a to jak na úrovni EU, tak na vnitrostátní úrovni. 
This audit analysed how decommissioning costs and the level of available financing have evolved, at both EU and national levels.
Rovněž jsme se snažili odhadnout úplné náklady včetně konečného uložení odpadu, jimž budou tři členské státy čelit, a analyzovali jsme metody používané k účtování závazků z titulu budoucích nákladů. 
We also sought to estimate the full cost, including final disposal, which the three Member States will face and ana‐ lysed the ways in which liabilities for future costs are accounted for.
Celkové odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu se od roku 2010 zvýšily o 40 % na 5,7 miliardy EUR 73 Naše předchozí zpráva doporučila komplexní posouzení nákladů vyplývajících z vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
Total estimated decommissioning cost has increased by 40 % to 5.7 billion euro since 2010 73 Our previous report recommended a comprehensive assessment of the costs arising from nuclear decommissioning.
V roce 2014 členské státy aktualizovaly odhady nákladů na vyřazování jaderných zařízení z provozu uvedené v plánech konečného vyřazení z provozu, které již členské státy předložily Komisi. 
In 2014 the Member States updated the nuclear decommissioning cost estimates set out in the final decommissioning plans which they had previously submitted to the Commission.
Slovensko provedlo další drobné změny v roce 2015. 
Slovakia made further minor changes in 2015.
Tyto aktualizace, jež měly poskytnout úplnější obraz situace, uváděly nárůst nákladů o 40 %: ze 4,1 miliardy EUR v roce 2010 na 5,7 miliardy EUR v roce 2015. 
These updates, intended to provide a fuller pic‐ ture, saw cost estimates increase by 40 %, from 4.1 billion euro in 2010 to 5.7 bil‐ lion euro in 2015.
Nárůst byl nejvýraznější v letech 2010–2011 (viz obrázek 16). 
The increase was most pronounced between 2010 and 2011 (see Figure 16).
Mezi třemi uvedenými členskými státy byly významné rozdíly. 
There were significant differences between the three Member States.
Většina odhadovaného nárůstu nákladů připadla na Litvu s nárůstem o 67 % v letech 2010–2015. 
Lithuania accounted for most of the estimated cost increase, with a 67 % rise between 2010 and 2015.
Ve stejném období se zvýšily i odhadované náklady pro elektrárnu Bohunice na Slovensku, a to o 30 %. 
In the same period, the cost estimate for Bohunice, Slovakia, has also risen, by 30 %.
Odhad nákladů pro elektrárnu Kozloduj v Bulharsku zůstal do značné míry nezměněn. Po počátečním nárůstu v roce 2011 zaznamenal odhad nákladů provedený po rozhodnutí o odkladu lhůty snížení nákladů o 136 milionů EUR (viz bod 64). 
The cost estimate for Kozloduy, Bulgaria, has remained largely unchanged. After an initial increase in 2011, the cost estimate made after the decision to move the deadline forward saw costs decrease by 136 million euro (see paragraph 64).
74 Od roku 2011 všechny tři členské státy zlepšily svůj přístup k odhadování nákladů na činnosti v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu ve svých plánech konečného vyřazení z provozu. 
74 Since 2011 all three Member States have improved their approach to estimating the cost of nuclear decommissioning activities in their final decommissioning plans.
Nyní používají nejnovější metodiku známou jako Mezinárodní struktura pro výpočet nákladů na vyřazování jaderných zařízení z provozu41. 
They now use the latest methodology known as the International Structure for Decommissioning Costing of Nuclear Installations41.
Přetrvává však nejistota ohledně úplného seznamu činností a souvisejících nákladů spojených zejména s demontáží příslušných budov reaktorů, neboť v žádné z lokalit není dokončena komplexní inventura a radiologická charakterizace kontrolovaného pásma (viz bod 32). 
However, uncertainty continues to surround the full list of activities and the associated costs involved in dismantling the respective reactor buildings, in particular, since a comprehen‐ sive inventory and radiological characterisation of the controlled area has still not been completed at any of the sites (see paragraph 32).
41 Metodiku vypracovaly společně Evropská komise, MAAE a Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj s cílem dosáhnout větší harmonizace v oblasti kalkulací nákladů na vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
41 Developed jointly by the European Commission, the IAEA and the Organisation for Economic Cooperation and Development, with a view to creating greater harmonisation in costing nuclear decommissioning activities.
Připomínky 43 Odhadované náklady na vyřazování z provozu v letech 2010–2015 v mil. EUR 3 500 3 000 2 500 2000 1 500 1000 500 2 019 2 930 1 243 1 146 2011 2012 2013 3 376 1 239 1 107 2014 2015 Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko 1 118 950 2010 Zdroj: Údaje za rok 2010: plány konečného vyřazení z provozu. 
Observations 43 Estimated decommissioning costs from 2010 to 2015 million euro 3 500 3 000 2 500 2000 1 500 1000 500 2 019 2 930 1 243 1 146 2011 2012 2013 3 376 1 239 1 107 2014 2015 Ignalina, Lithuania Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia 1 118 950 2010 Source: 2010 figures: final decommissioning plans; 2011 figures: updated estimates presented to the Nuclear Decommissioning Assistance Pro‐ gramme Committee meeting in March 2011; 2015 figures: updated final decommissioning plans, 2015 annual work programmes and, for Slovakia due to update, draft 2016 annual work programme.
Členské státy, zvláště Litva, se potýkají s finančními problémy 75 U všech tří členských států jsme porovnali odhady nákladů a dostupné financování zjištěné při našem posledním auditu s nejnovějšími údaji dostupnými v době aktuálního auditu. 
The Member States, and in particular Lithuania, face financial challenges 75 For all three Member States, we compared the cost estimates and available fund‐ ing found during our last audit with the latest figures available at the time of this audit.
V současné době má být financování EU pro vyřazování z provozu poskytováno do roku 2020. 
Currently, EU financing for decommissioning activities is provided for up until 2020.
Dostupné vnitrostátní financování a financování EU ve výši 4,0 miliardy EUR však nestačí k pokrytí odhadovaných nákladů dosahujících 5,7 miliardy EUR bez nákladů na konečné uložení (viz tabulka 8 a obrázek 17). 
However, the available national and EU financing of 4.0 billion euro falls short of covering the estimated total cost of 5.7 billion euro, excluding the cost of final disposal (see Table 8 and Figure 17).
Na Litvu připadá 93 % této mezery ve financování. 
Lithuania accounts for 93 % of this financing gap.
Obrázek 16 
Figure 16
Připomínky 44 Odhadované celkové náklady na vyřazování z provozu a mezera ve financování, 2011 a 2015 (v mil. EUR) Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko Bohunice, Slovensko Celkem 2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015 Odhadované náklady 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722 Vnitrostátní financování, přidělené1 83 262 171 348 231 476 485 1 086 Financování EU, přidělené 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955 Mezera ve financování 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681 1 Přidělené vnitrostátní financování mohou tvořit specializované fondy vyhrazené na vyřazování z provozu, přislíbené veřejné výdaje nebo jiné vnitrostátní zdroje. 
Observations 44 Estimated overall decommissioning costs and financing gap, 2011 and 2015 (million euro) Ignalina, Lithuania Kozloduy, Bulgaria Bohunice, Slovakia Total 2011 2015 2011 2015 2011 2015 2011 2015 Estimated costs 2 930 3 376 1 243 1 107 1 146 1 239 5 319 5 722 National financing, allocated1 83 262 171 348 231 476 485 1 086 EU financing, allocated 1 367 1 553 493 731 489 671 2 349 2 955 Financing gap 1 480 1 561 579 28 426 92 2 485 1 681 1 Allocated national financing may be made up of dedicated funds set up for decommissioning, committed public expenditure or other national sources.
Zdroj: 2011: aktualizované odhady poskytnuté během zasedání výboru pro program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v březnu 2011. 2015: orgány členských států, aktualizované plány konečného vyřazení z provozu a roční pracovní programy 2015 a v případě Slovenska, které má provést aktualizaci, návrh ročního pracovního programu 2016. 
Source: 2011: updated estimates presented to the Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee meeting in March 2011; 2015: Member State authorities, updated final decommissioning plans and 2015 annual work programmes, and, for Slovakia due to update, the draft 2016 annual work programme.
Znázornění mezer ve financování v letech 2011 a 2015 v každém ze tří členských států v mil. EUR 3 000 2 000 1 000 0 Zdroj: podle tabulky 8. 
Illustration of the 2011 and 2015 financing gaps in each of the three Member States million euro 3 000 2 000 1 000 0 Source: Based on Table 8.
3% 2011 2015 Kozloduj, Bulharsko 7% 2011 2015 Bohunice, Slovensko Vnitrostátní financování Financování EU Mezera ve financování 51 % 46 % 47 % 37 % 2011 2015 Ignalina, Litva Obrázek 17 Tabulka 8 
3% 2011 2015 Kozloduy, Bulgaria 7% 2011 2015 Bohunice, Slovakia National financing EU financing Financing gap 51 % 46 % 47 % 37 % 2011 2015 Ignalina, Lithuania Figure 17 Table 8
Připomínky 45 Nárůst nákladů a mezera ve financování v Litvě jsou podstatné 76 V Litvě se odhady celkových nákladů na vyřazování z provozu v roce 2015 zvýšily o 15 % oproti roku 2011, avšak o 67 % oproti roku 2010, a dosáhly tak 3,4 miliardy EUR. 
Observations 45 Cost increases and financing gap in Lithuania are substantial 76 Lithuania’s 2015 estimates of the overall decommissioning cost increased by 15 % compared with 2011, but by 67 % compared with 2010, amounting to 3.4 bil‐ lion euro.
Litevské orgány tento nárůst přičítají mzdovým nákladům, odkladu konečného data vyřazení z provozu a překročení nákladů u velkých projektů infrastruktury pro vyřazování z provozu. 
The Lithuanian authorities attributed these increases to labour costs, the postponement of the decommissioning end date and cost overruns in major decommissioning infrastructure projects.
Na kategorii nákladů inflace připadlo 26 % zbývajících nákladů na vyřazování z provozu do roku 2038 neboli 695 milionů EUR. 
The inflation cost category accounted for 26 % of the remaining decommissioning cost until 2038, or 695 million euro.
Tato částka byla vypočtena na základě ročního odhadu ve výši 3 %. V době, kdy členské státy prováděly výpočet, však centrální banka Litevské republiky stanovila odhad roční míry inflace pro rok 2015, který zohledňuje roky 2013 a 2014, ve výši 1,5 %. 
This had been calculated on the basis of a 3 % annual estimate; however, at the time of the Member State’s calculation, the Central Bank of the Republic of Lithu‐ ania put the average inflation rate estimate for 2015, which takes into account 2013 and 2014, at 1.5 %.