natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nejčastěji uváděnými prvky jsou: – pravidla a předpisy (rostoucí počet pravidel, složitost, zpoždění, nejednotnost a nedostatek právní jistoty), – řízení a kontrola (překrývání, nepřiměřenost a různý výklad pravidel), a Evropská komise (2017), diskusní dokument o budoucnosti financí EU ze dne 28. června 2017, COM(2017) 358. 
The elements cited most frequently are the following: - rules and regulations (a proliferation of rules, complexity, delays, inconsistencies and a lack of legal certainty); - management and control (overlapping, disproportionate, and different interpretations of rules); and; - large numbers of Operational Programmes, and complex institutional arrangements.
Tento informační dokument 10. 
This Briefing Paper 10.
Cílem tohoto informačního dokumentu je přispět k přípravě legislativního balíčku k politice soudržnosti pro období po roce 2020 a k diskusi o zjednodušení provádění politiky soudržnosti po roce 2020. Nejedná se o auditní zprávu, ale o přezkum vycházející z veřejně dostupných informací a z naší auditní práce, kterou jsme v této oblasti v minulosti vykonali. 
The objective of this Briefing Paper is to contribute to the preparation of the legislative package for Cohesion policy post-2020 and to the debate on simplifying the delivery of Cohesion Policy post-2020.It is not an audit report, but a review based on publicly available information and our audit work we have carried out in this area in the past.
Poté, co Komise předloží návrh legislativního rámce na období po roce 2020, máme v úmyslu přijmout k tomuto legislativnímu návrhu stanovisko, které se bude mimo jiné zabývat opatřeními zaměřenými na zjednodušení pravidel politiky soudržnosti. 
Once the Commission has presented its proposal for the post-2020 legislative framework, we intend to issue an opinion concerning the legislative proposal which, inter alia, will deal with the measures taken to simplify the rules for Cohesion Policy.
V první části tohoto informačního dokumentu představíme na základě mezinárodních zkušeností, například Komise, OECD a platformy RegWatchEurope, obecné zásady, jež považujeme za nezbytné pro řízení procesu zjednodušování. 
In the first part of the Briefing Paper, based on international experience, such as that of the Commission, the OECD, and RegWatchEurope, we present general principles, which we consider to be necessary to steer the simplification process.
Ve druhé části analyzujeme některé konkrétní návrhy orgánů a odborníků z EU. 
second part, we analyse some specific proposals made by EU institutions and experts.
Zaměříme se na pět oblastí, které podle nás mají pro účinné zjednodušení zásadní význam. 
We focus on five areas, which we believe to be of key relevance for effective simplification.
Naše názory vycházejí z: – naší dřívější práce (viz příloha II), – rozhovorů s úředníky Komise z generálních ředitelství pro regionální a městskou politiku, pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování a útvaru interního auditu Komise, konzultací se zástupci auditních orgánů členských států a rozhovorů s vnějšími subjekty (OECD a jinými subjekty zabývajícími se snižováním administrativní zátěže), – přezkumu zpráv o správním zjednodušování obecně a konkrétně v souvislosti s politikou soudržnosti, 11 – přezkumu správních postupů pro výběr projektů a provádění OP v dvanácti členských státech (viz příloha III), jež poskytují finanční podporu malým a středním podnikům, a – přezkumu návrhů Komise, Evropského parlamentu, Rady a Výboru regionů týkajících se zjednodušení politiky soudržnosti, jakož i postojů vybraných členských států (viz body 6 až 8). 
Our views are based on: - our previous work (see Annex II); - interviews with Commission officials from the Directorates-General for Regional and Urban Policy (DG REGIO), for Employment, Social Affairs and Inclusion (DG EMPL), and the Commission’s Internal Audit Service (IAS), consultations with representatives of Member States’ audit authorities (AAs) and interviews with external entities (the OECD, and other bodies dealing with the reduction of administrative burden); - a review of reports on administrative simplification in general and in the context of Cohesion Policy in particular; - a review of the administrative procedures governing project selection and implementation in OPs from 12 Member States (see Annex III) providing financial support for SMEs; and - a review of the proposals for simplifying Cohesion Policy by the Commission, the European Parliament, the Council, the Committee of the Regions, as well as the positions of selected Member States (see paragraphs 6 to 8).
Komise měla možnost vyjádřit se k tomuto dokumentu před jeho dokončením. Komise poskytla několik věcných upřesnění, jejichž zahrnutí do informačního dokumentu jsme považovali za vhodné. 
The Commission was given the opportunity to comment on this paper before its finalisation. The Commission provided a few factual clarifications, which we considered appropriate for inclusion in the briefing paper.
HLAVNÍ ZÁSADY PRO ZJEDNODUŠENÍ PROVÁDĚNÍ POLITIKY SOUDRŽNOSTI 14. 
GUIDING PRINCIPLES FOR SIMPLIFYING THE DELIVERY OF COHESION POLICY 14.
Zjednodušení politiky soudržnosti vyžaduje zásady, které by strukturovaly diskusi a jimiž by se příslušné zúčastněné subjekty mohly řídit při rozhodování o tom, proč, pro koho a jak politiku pro příští programové období zjednodušovat. 
The simplification of Cohesion Policy requires principles that structure the debate and guide the relevant stakeholders in deciding, for the next programme period, why, for whom and how to simplify.
Za tímto účelem jsme vymezili čtyři hlavní zásady: 12 HLAVNÍ ZÁSADA I: je zapotřebí jasně vymezené strategie správního zjednodušení, HLAVNÍ ZÁSADA II: pro porozumění složitosti a navrhování zjednodušení má zásadní význam strukturovaný přístup založený na důkazech, HLAVNÍ ZÁSADA III: zajištění účinného zjednodušení vyžaduje pevné odhodlání Komise, Evropského parlamentu, Rady a členských států, a HLAVNÍ ZÁSADA IV: odpovědnost a výkonnost: zjednodušení není cílem samo o sobě a nemělo by ohrozit výsledky dosažené v oblasti posílené vnitřní kontroly. 
To this end, we have identified four guiding principles: 13 GUIDING PRINCIPLE I: A well-defined strategy for administrative simplification is needed; GUIDING PRINCIPLE II: An evidence-based and structured approach is vital for understanding complexity and proposing simplification; GUIDING PRINCIPLE III: Ensuring effective simplification requires a firm commitment by the Commission, the European Parliament, the Council and the Member States; and GUIDING PRINCIPLE IV: Accountability and performance: simplification is not a goal in itself and should not jeopardise achievements in strengthened internal control.
Je zapotřebí jasně vymezené strategie správního zjednodušení Zjednodušení správních postupů: souvislosti 15. 
A well-defined strategy for administrative simplification is needed Administrative simplification: context 15.
OECD uvádí, že účelem strategií zaměřených na správní zjednodušení je „zvýšit efektivitu transakcí s občany a podniky, aniž by byly ohroženy přínosy v oblasti regulace“22 a „snížit složitost regulace a právní nejistotu a omezit administrativní zátěž, a tudíž omezit zbytečnou zátěž způsobovanou byrokracií a papírováním“23. 
The OECD states that the purpose of administrative simplification strategies is “to improve the efficiency of transactions with citizens and business without compromising regulatory benefits” 22 and “to reduce regulatory complexity and uncertainty, and cut red tape reducing unnecessary burdens created by bureaucracy and paperwork” 23.
Koncepce těchto strategií by měla být jasná a měla by zahrnovat náležitě odůvodněné měřitelné cíle, zdroje, časový rámec, výstupy a výsledky a také mechanismy monitorování a hodnocení. 
22 23 objectives, resources, timing, outputs and results, as well as monitoring and evaluation mechanisms.
OECD doporučuje, aby se při rozhodování o zjednodušujících opatřeních braly v úvahu nejen náklady, ale také přínosy regulační iniciativy24. 
The OECD recommends that account should be taken not only of the costs but also of the benefits of a regulatory initiative when deciding upon simplification measures24.
Komise tento názor sdílí a domnívá se, že by to mohlo vést k přílišné deregulaci. 
The Commission shares this view and believes that this may lead to undue deregulation.
Proto Komise před předložením jakéhokoli návrhu uplatňuje zásadu „nejprve hodnotit“ a kvantifikuje náklady, přínosy a úspory spojené s regulací v případech, kdy jsou takové údaje dostupné25. 
Accordingly, the Commission applies an “evaluate first” policy and quantifies regulatory costs, benefits and savings where such data are available before it makes any proposals25.
V oblasti politiky soudržnosti Komise od roku 2017 rozlišuje mezi administrativními náklady na úrovni členských států a EU a administrativní zátěží pro příjemce související s plněním jejich povinností26. 
In the area of Cohesion Policy, the Commission has differentiated since 2017 between administrative costs at Member State and EU level and the administrative burden for beneficiaries in complying with their obligations26.
Náš názor 18. 
Our view 18.
Z naší analýzy názorů týkajících se období po roce 2020 (viz příloha I) vyplývá, že neexistuje obecná shoda ohledně cílů zjednodušení, tj. proč a pro koho je zjednodušení potřebné. 
Our analysis of the views for the post-2020 period (see Annex I) shows that there is no general agreement on the objectives of simplification, i.e. why and for whom simplification is needed.
Jsme přesvědčeni, že jedním z hlavních cílů správního zjednodušení je odstranění zbytečných nákladů. 
We believe that one of the main goals of administrative simplification is to remove unnecessary costs.
Zjednodušení by mělo být především zaměřeno na snížení administrativní zátěže pro příjemce a na snížení administrativních nákladů vznikajících orgánům členských států. 
The primary focus of simplification should be to reduce the administrative burden on beneficiaries and to reduce administrative costs for the Member States’ authorities.
Domníváme se, že by zjednodušení mělo jít ruku v ruce s větším důrazem na výkonnost, nákladovou efektivnost a kvalitu právních předpisů a správních formalit. 
We consider that simplification should also go hand in hand with an increased focus on performance, cost-efficiency and quality of regulation and administrative formalities.
Pro porozumění složitosti a navrhování zjednodušení má zásadní význam strukturovaný přístup založený na důkazech Přístup založený na důkazech: souvislosti 19. 
14 24 25 26 An evidence-based and structured approach is vital for understanding complexity and proposing simplification Evidence-based approach: context 19.
Jakýkoli návrh správního zjednodušení by měl být založen na spolehlivých důkazech. 
Any proposal for administrative simplification should be based on robust evidence.
Existuje nebezpečí, že by správní zjednodušení mohlo být zaměřeno na činnosti, které jsou pro adresáty právních předpisů obtěžující, nikoli však nutně OECD (2009), Překonání překážek strategií zaměřených na správní zjednodušení, Pokyny pro tvůrce politik, s. 16. 
There is a risk that administrative simplification may concentrate on activities that are irritating to those regulated, but not necessarily the most burdensome28.
V této souvislosti Komise uvedla, že by správní zjednodušení bez důkladného posouzení zdola nahoru mohlo mít dopad na cíle politiky29. 
In this context, the Commission stated that administrative simplification without a detailed bottom-up assessment may have an impact on policy objectives29.
Proto Komise30 a OECD31 pro měření administrativních nákladů a jejich vyjádření v penězích navrhly použití kvantitativních metod, jako je standardní nákladový model32. 
To this end, both the Commission30 and the OECD31 suggest using quantitative methods such as the Standard Cost Model (SCM) to measure administrative costs and express them in monetary terms32.
Tyto kvantitativní důkazy by také měly být doplněny kvalitativními metodami posuzování administrativní zátěže pro příjemce (např. projekt „Burden Hunter“ v Dánsku33). 
This quantitative evidence should also be complemented by qualitative methods for assessing administrative burdens on beneficiaries (e.g. the Burden Hunters Project in Denmark33).
V souladu se svými pokyny ke zlepšení právní úpravy34 Komise vypracovala dvě studie pro posouzení dopadů změn navrhovaných v legislativním rámci politiky soudržnosti na administrativní náklady vznikající členským státům a administrativní zátěž pro příjemce. 
In line with its Better Regulation guidelines34, the Commission undertook two studies to assess the impact of changes proposed within the legislative framework of OECD (2009), Overcoming Barriers to Administrative Simplification Strategies, Guidance for Policy makers, p.
Z těchto studií vyplývá, že největší administrativní zátěž pro správní orgány členských států vzniká při řízení programů: 78 % v rámci EFRR/FS a 85 % v rámci ESF (viz tabulka 1). 
These studies suggest that the biggest administrative workload for Member State administrations occurs in programme management: 78 % under the ERDF/CF and 85 % under the ESF (see Table 1).
15 28 29 30 31 32 33 OECD (2010), „Omezování administrativní zátěže; Proč je správní zjednodušování tak složité? 
Overall, the OECD (2010), “Cutting Red Tape; Why is Administrative Simplification so complicated?
Pohled za rok 2010“, OECD Publishing, Paříž, s. 35. 
Looking beyond 2010”, OECD Publishing, Paris, p. 35.
Pracovní dokument útvarů Komise (2017), „Přehled úsilí Unie v oblasti zjednodušování a omezování regulační zátěže“, SWD(2017) 675 final, s. 44. 
Commission staff working document (2017), "Overview of the Union's Efforts to Simplify and to Reduce Regulatory Burdens", SWD(2017) 675 final, p. 44.
Evropská komise, Soubor nástrojů ke zlepšování právní úpravy, nástroj č. 60, „Standardní nákladový model pro odhad administrativních nákladů“. 
European Commission, Better regulation toolbox, Tool No 60, “The standard cost model for estimating administrative costs”.
OECD (2010), „Omezování administrativní zátěže. Proč je správní zjednodušování tak složité? 
OECD (2010), “Cutting Red Tape, Why is Administrative Simplification so complicated?
Pohled za rok 2010“, OECD Publishing, Paříž, s. 45. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64157/4374310/11-STANDARD-COST-MODEL-DK-SE-NO-BE-UK-NL-2004-EN-1.pdf/e703a6d8-42b8-48c8-bdd9-572ab4484dd3. 
Looking beyond 2010”, OECD Publishing, Paris, p. 45. http://ec.europa.eu/eurostat/documents/64157/4374310/11-STANDARD-COST-MODEL-DK-SE-NO-BE-UK-NL-2004-EN-1.pdf/e703a6d8-42b8-48c8-bdd9-572ab4484dd3.
OECD (2010), Omezování administrativní zátěže. 
OECD (2010), Cutting Red Tape.
Proč je správní zjednodušování tak složité? 
Why is Administrative Simplification so complicated?
Pohled za rok 2010, OECD Publishing, Paříž, s. 49. 
Looking beyond 2010, Paris, p. 49.
34 Evropská komise (2015), Pokyny ke zlepšení právní úpravy, s. 39. 
European Commission (2015), Better Regulation Guidelines, p. 39.
Obecně vzato jsou časově nejnáročnějšími aspekty řízení programů výběr projektu a ověřování výsledků. 
most time-consuming aspects within programme management are project selection and verifying deliverables.
Pokud jde o administrativní náklady vznikající členským státům, dojde ke značným úsporám z rozsahu: v programech EFRR a FS s relativně velkým objemem finančních prostředků bude použita menší část jejich rozpočtu na administrativní úkony. 
As regards Member State administrative costs, there are significant economies of scale: ERDF and CF programmes with a relatively high financial volume spend a lower share of their budgets on administrative tasks.
Toto bylo pozorováno i u programů ESF. 
A similar observation has been made for ESF programmes.
Administrativní náklady spojené s programy ESF (jejich podíl na celkovém rozpočtu OP) jsou také vyšší než u programů EFRR35. 
The administration costs of ESF programmes (as a share of the total OP budget) are also higher than for ERDF programmes35.
Příčinou je skutečnost, že povinnosti, jako např. vypracovávání výročních zpráv o provádění, existují nezávisle na přidělených finančních prostředcích. 
This is because mandatory duties, e.g. drawing up annual implementation reports, apply independently of the financial allocation.
Pokud jde o administrativní zátěž pro příjemce, významným zdrojem složitosti je tzv. gold-plating (tj. požadavky ukládané na vnitrostátní úrovni, které přesahují požadavky stanovené v nařízeních). 
As regards administrative burden for beneficiaries, a significant source of complexity is gold-plating (i.e. requirements imposed at national level which go beyond those set out in the regulations).
provedla Komise, a ze studie provedené jménem EP vyplývá, že skoro třetina zamezitelné zátěže vzniká kvůli neefektivitě vnitrostátního provádění a gold-platingu36. 
The Commission’s ex-post evaluation for the 2007-2013 period and a study carried out on behalf of the EP suggest that almost one third of avoidable burden is due to inefficiencies in national implementation and gold-plating36.
Gold-plating může souviset s nedostatkem právní jistoty a obavou vnitrostátních správních orgánů, že by méně restriktivní výklad předpisů EU mohl nakonec vést k uložení finančních oprav Komisí. 
The latter may be due to lack of legal certainty and the concern of national administrations that a less strict interpretation of EU rules could ultimately result in the Commission imposing financial corrections.
Strukturovaný přístup ke zjednodušování správních postupů: souvislosti 24. 
A structured approach for administrative simplification - context 24.
Z mezinárodních zkušeností, zejména členských států a OECD, vyplývá, že úspěšné zjednodušení správních postupů vyžaduje strukturovaný přístup. 
International experience, in particular that of the Member States and the OECD, suggests that successful administrative simplification requires a structured approach.
Ten zahrnuje: 1) identifikaci zátěže a její vyjádření v číslech, 2) posouzení dopadů ex ante a jeho nezávislá kontrola a 3) stanovení cílů omezení zátěže a sledování pokroku37. 
17 35 36 This includes: (1) identifying and quantifying burden; (2) ex ante impact assessment and independent scrutiny thereof; and (3) target-setting for reducing burdens and monitoring progress37.
Náš názor 25. 
Our view 25.
Politika založená na důkazech má zásadní význam pro zajištění lepší právní úpravy a zachování jednoduchých pravidel. 
Evidence-based policy is of paramount importance for providing better regulation and keeping rules simple.
Jsme přesvědčeni, že by se Komise a členské státy měly zaměřit především na oblasti s největší administrativní zátěží a na prvky, které nejvíc přispívají k složitosti (viz bod 21). 
We believe that the Commission and the Member States should focus primarily on those areas with the greatest administrative workload and those elements that contribute most to complexity (see paragraph 21).
Prvním krokem by tedy mělo být porozumění zdrojům složitosti a jejich souvisejícím přínosům, a to prostřednictvím identifikace nadměrně zatěžujících a nákladných prvků a jejich původu, ať už na unijní, nebo na vnitrostátní úrovni. 
The starting point should therefore be to understand the sources of complexity and their related benefits by identifying unduly burdensome and costly elements and their origins, whether at EU or national level.
Kdykoli je to možné, mělo by posuzování zahrnovat kvantitativní analýzu a nástroje jako průzkumy / zpětnou vazbu od zúčastněných stran a výsledky hodnocení ex post. 
Whenever possible, assessments should involve quantitative analysis and tools such as surveys/stakeholder feedback and the results of ex-post evaluations.
Při takové analýze by měla být vymezena vhodná zjednodušující opatření. 
Such analysis should identify appropriate simplification measures.
Narazili jsme ovšem na nedostatky, pokud jde o dostupnost relevantních údajů. 
However, we did find weaknesses in the availability of relevant data.
V roce 2012 Komise provedla kvantitativní analýzu administrativních nákladů a zátěže souvisejících s politikou soudržnosti na úrovni EU38, tj. před začátkem programového období 2014–2020. 
In 2012, the Commission conducted a quantitative analysis of administrative costs and the burden for Cohesion Policy at EU level38, i.e. before the start of the 2014-2020 programme period.
Naše posouzení dvanácti OP v dvanácti členských státech (viz seznam OP v příloze III) však nasvědčuje tomu, že členské státy provedly jen omezenou analýzu, která byla obecně spíše kvalitativní než kvantitativní. 
However, our assessment of 12 OPs from 12 Member States (see the list of OPs in Annex III) indicates that Member States carried out limited analysis, which in general was qualitative rather than quantitative.
Od roku 2015 je posuzování dopadů klíčovou součástí programu Komise pro zlepšování právní úpravy. 
Since 2015, impact assessments have been a key part of the Commission's Better Regulation agenda.
S tím souvisí také kvalitativní a kvantitativní posuzování dopadu právních předpisů na konkrétní zúčastněné subjekty, kdykoli je to možné. 
This also entails assessing the impact of legislation on specific stakeholders both qualitatively and quantitatively whenever possible.
Rada a Parlament mají povinnost provádět posouzení dopadů jakýchkoli svých podstatných změn navrhovaných právních předpisů39. 
The Council and the Parliament are required to carry out impact assessments of any substantial amendments they make to proposed legislation39.
Kromě toho Komise vytvořila Program pro účelnost a účinnost právních předpisů (dále jen „REFIT“), jehož smyslem je analyzovat stávající právní předpisy s cílem zajistit dosažení přínosů práva EU za vynaložení co nejnižších nákladů. 
In addition, the Commission set up a Regulatory Fitness and Performance Programme (REFIT) to analyse existing legislation with the view to ensure that the benefits of EU law are reached at the lowest cost.
Ve svých výročních zprávách za roky 2016 a 2017 poukázal Výbor pro kontrolu regulace na nedostatky při kvantifikování nákladů a přínosů spojených s regulací40. 
In its annual reports 2016 and 2017, the RSB pointed to weaknesses in the quantification of regulatory costs and benefits40.
Již v návrhu nařízení o společných ustanoveních41 na období 2014–2020 Komise navrhla, že by se pro snížení administrativních nákladů a zátěže měly použít cíle. 
Already in the draft CPR41 for the 2014-2020 period, the Commission proposed that targets should be used to reduce administrative costs and burden.
V důsledku toho nebyly v dohodách o partnerství členských států ani v OP stanoveny žádné cíle týkající se snížení administrativní zátěže pro příjemce a nákladů vznikajících jejich správním orgánům při provádění politiky soudržnosti. 
As a result, Member States’ Partnership Agreements (PA) and OPs did not set any targets for reducing the administrative burden on beneficiaries and their administrations’ costs in implementing Cohesion Policy.
Obdobně vzor výroční zprávy o provádění OP v období 2014–2020 neupravuje podávání zpráv o pokroku dosaženém při snižování administrativní zátěže42. 
Similarly, the model of the Annual Implementation Report for 2014-2020 OPs does not provide for reporting on the progress made on reducing the administrative burden42.
Vzhledem k tomu, že neexistují žádné ukazatele pro měření pokroku dosaženého při snižování administrativních nákladů a zátěže souvisejících s prováděním politiky soudržnosti, je obtížné posoudit, zda Komise a členské státy administrativní zátěž účinně snižují. 
Since there are no indicators to measure progress on reducing administrative costs and burdens when delivering Cohesion Policy, it is difficult to assess whether the Commission and the Member States are effective at reducing the administrative burden.
19 42 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2015/207 ze dne 20. ledna 2015 (Úř. věst. L 38, 13.2.2015, s. 1–122). 
Commission Implementing Regulation (EU) 2015/207 of 20 January 2015, (OJ L 38, 13.2.2015, pp. 1–122).