natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jejich součástí je veškerá nezbytná infrastruktura (stanice s vysokým/středním napětím, připojení k elektrické síti a obslužným komunikacím). 
The facilities include all necessary infrastructures (high/medium voltage substations, connections to electricity grid and service roads).
Solární energie (fotovoltaika a solární kolektory) Na Maltě byly v rámci dvou projektů instalovány na veřejných budovách systémy na výrobu elektřiny z fotovoltai‐ ky včetně hardwaru a monitorovacích systémů. 
Solar power (PV and solar collectors) Two projects installed PV electricity systems with associated hardware and monitoring systems on public buildings in Malta.
U jednoho z projektů byla instalována také malá větrná turbína. 
One project was complemented by a small wind turbine.
Pět podobných projektů v Polsku spočívalo v instalaci deskových solárních kolektorů pro domácnosti a na veřejných budovách v pěti obcích s cílem zajistit dodávky teplé vody pro obyvatele. 
Five similar projects in Poland installed individual sets of flat plate solar collectors for households and public buildings in five municipalities to supply residents with hot water.
Celkově nainstalovalo solární kolektory přes 3 000 veřejných a soukromých příjemců. 
In total, over 3 000 public and private beneficiaries installed solar collectors.
Jeden projekt se týkal pouličního osvětlení a fotovoltaiky. 
One project included street lighting and PV.
Rámeček 2 Obrázek 2 
Box 2 Picture 2
Připomínky 15 ... ale měly jisté problémy při realizaci Ve všech projektových fázích existuje prostor pro zlepšení, počínaje veřejnými zakázkami přes provoz až k monitorování a hodnocení 17 Využívání obnovitelných zdrojů ener‐ gie brzdí problémy s integrací elek‐ třiny z OZE do rozvodné sítě. 
Observations 15 ... but encountering some difficulties in implementation There is scope for further improvement at all project stages — from procurement through operations to monitoring and evaluation 17 Difficulties with RES electricity integration into the grid have hampered exploitation of RES.
Rozvoj sítě se na úrovni EU ukázal být jednou z hlavních překážek rozsáhlé integra‐ ce elektřiny z OZE do přenosových a distribučních sítí21. 
Throughout the EU the development of the grid has been identified as one of the key barriers to the large-scale integration of RES electricity into the transmission and distribution grids21.
Je proto potřeba, aby Unie a její členské státy v rámci budování vnitřního trhu s energií in‐ vestovaly jak do vnitrostátních sítí, tak do přeshraničních propojení. 
Accordingly, the Union and its Member States need to invest Windfarm in Golice, Poland in both national networks and cross-border links as part of building the internal energy market.
Vlastníci kontrolovaných projektů zdůrazňovali, že rozvodné sítě neměly dostatečnou volnou kapacitu22, že je třeba je rozšířit a modernizovat a že lepší efektivnos‐ ti celého systému by pomohla větší transparentnost, pokud jde o distribuci nákladů mezi provozovatele sítě, ve‐ řejné subjekty a navrhovatele projek‐ tů. 
The owners of the projects audited emphasised that spare capacity in the grids was insuffi-cient22, the grids have to be expanded and modernised and greater transparency about the distribution of costs among the grid operators, government and project promoters could improve system-wide efficiency.
Přestože problémy s připojením k rozvodné síti mělo jen málo kont‐ rolovaných projektů, výroba energie z obnovitelných zdrojů v členských státech nejde ruku v ruce se zlepšová‐ ním jejich rozvodných sítí. 
While only few of the audited projects encountered grid connection problems, the deployment of RES generation is, nonetheless, not accompanied by improved grids in the Member States.
Vnitrostátní orgány a provozovatelé často uváděli, že účinné integraci energie z obnovi‐ telných zdrojů brání technické pro‐ blémy a náklady. 
Technical and cost issues were frequently cited by national authorities and RES operators as impediments to an effective RES integration to the grids.
Rámeček 3 ilustruje problémy s integrací elektřiny z OZE do rozvodných sítí. 
Box 3 illustrates problems in connection with RES electricity in the grids.
21 COM(2013) 175 final. 
21 COM(2013) 175 final.
22 Viz také směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/89/ES ze dne 18. ledna 2006 o opatřeních pro zabezpečení dodávek elektřiny a investic do infrastruktury (Úř. věst. L 33, 4.2.2006, s. 22). 
22 See also Directive 2005/89/EC of the European Parliament and of the Council of 18 January 2006 concerning measures to safeguard security of electricity supply and infrastructure investment (OJ L 33, 4.2.2006, p. 22).
Článek 3 odst. 2 písm. f) uvádí, že členské státy při provádění opatření, jejichž cílem je zabezpečit dodávky elektřiny, přihlížejí k potřebě zajistit dostatečnou rezervní přenosovou a výrobní kapacitu pro stabilní provoz. 
Article 3(2)(f) stipulates that Member States in implementing measures aimed at safeguarding security of electricity supply shall take account of the need to ensure sufficient transmission and generation reserve capacity for stable operation.
Větrná farma v Golici, Polsko Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 3 
Source: European Court of Auditors. Picture 3
Připomínky 16 Přístup do rozvodné sítě pro elektřinu z OZE v Polsku, integrace elektřiny z fotovoltaiky do sítě na Maltě Špatný stav a nedostatek volné kapacity přenosových a distribučních sítí byly hlavní překážkou další integra‐ ce elektřiny z fotovoltaiky a větrné energie v Polsku. 
Observations 16 Access to the grid of RES electricity in Poland, integration of electricity from photovoltaic into the grid in Malta The poor state and lack of spare capacity of the transmission and distribution grids have been key barriers to the further integration of electricity from PV and wind energy in Poland.
Kromě potřeby rozšířit a modernizovat síťovou infra‐ strukturu se vyskytovaly komplikace se získáním nezbytných povolení pro připojení k síti (právní a technické problémy a poplatky za připojení), které bránily rozvoji energie z obnovitelných zdrojů23. 
Apart from the need for expansion and modernisation of grid infrastructure, complications with obtaining the necessary permits for grid connection (legal and technical problems as well as grid connection fees) hampered RES development23.
V kontrolovaných projektech větrné energie trvalo sestavení zařízení, včetně požadovaných povolení pro napojení k rozvodné síti, zpravidla čtyři až pět let. 
In the audited wind energy projects, the lead times to construction of the facilities, including for the required grid connection permits, have been 4 to 5 years.
U solárních a fotovoltaických zařízení na Maltě byly k dispozici jasné pokyny, pokud jde o územní rozhodnutí a stavební povolení. 
Clear guidelines about planning permission and permits, where required, were available concerning solar and PV installations in Malta.
Při zprovozňování několika projektů spolufinancovaných EU v roce 2010 a 2011 však často docházelo k problémům s připojením vyrobené elektřiny do sítě (většinou šlo o přebytky nad vlastní spotře‐ bou výrobců). 
However, in 2010 and 2011 when multiple EU co-funded projects were commissioned these frequently encountered difficulties with feeding-in of their generated electricity — usually the electricity in excess of producers’ own consumption.
Jelikož provozovatelé rozvodné sítě předem nenainstalovali měřiče, výrobci nedostali žádnou kompenzaci formou výkupních cen za elektřinu po období až čtyři měsíců. 
Since meters had not been installed by the grid operator the producers were not compensated for their electricity by the feed-in tariff for periods of up to 4 months.
23 Integrace elektřiny z obnovitelných zdrojů do elektrické soustavy a na trhu s elektřinou – integrace energie z obnovitelných zdrojů. 
23 Integration of electricity from renewables to the electricity grid and to the electricity market — RES-Integration.
Národní zpráva: Polsko. 
National report: Poland.
Eclareon, Oeko‐Institut e.V., 20.12.2011. 
Eclareon, Oeko-Institut e.V., 20.12.2011.
18 Komise ve své analýze zpráv členských států o pokroku v oblasti energie z ob‐ novitelných zdrojů z roku 2011 uvedla, že pokrok v odstraňování administra‐ tivních překážek je pomalý a že postu‐ py pro získání souhlasů a povolení jsou složité a demotivující24. 
18 The Commission in its analysis of Member States’ 2011 renewable energy progress reports indicated that progress removing the administrative barriers was still slow, with complex and discouraging authorisation and permitting procedures24.
V členských státech, kde proběhl audit, existuje potenciál pro zlepšení. 
There is potential for improvements in the Member States where the audit took place.
Při auditu se například zjistilo, že Malta se začala věnovat rozvoji obnovitelných zdrojů energie až během období 2007–2013 a tamní trh s těmito zdroji není ještě zcela vyspělý. 
The audit found, for example, that Malta had embarked on RES development only during the 2007–13 period whereby a market for RES has not yet developed to maturity.
Proza‐ tím nemá ani plně rozvinutý účinný správní systém. V Polsku a ve Spoje‐ ném království navíc částečně chyběly na národní nebo regionální úrovni harmonizované koncepce pro koordi‐ naci práce úřadů. 
Moreover, in Poland and in the United Kingdom national or regional harmonised approaches to coordinate the work of the authorities were partially lacking.
Nízkou úroveň mělo zejména měření a hlášení výsledků energetických projektů, takže jejich údaje nebyly použity pro porovná‐ ní projektů a jednotlivých odvětví obnovitelných zdrojů energie, byť by se jednalo o užitečné informace při koncipování budoucích opatření. 
Notably measuring and reporting of projects’ energy results were poor and hence data was not used for comparing projects and different RES sectors as a useful information in designing future measures.
24 SWD(2013) 102 final ze dne 27. března 2013 „Zpráva o pokroku v oblasti obnovitelné energie“. 
24 SWD(2013) 102 final of 27 March 2013 ‘Renewable energy progress report’.
Rámeček 3 
Box 3
Připomínky 17 19 Příklad dobré praxe byl naopak zjištěn v Rakousku. 
Observations 17 19 However, a good practice example was found in Austria.
Tamní nástroj pro říze‐ ní kvality u tepelných elektráren na biomasu zajistil náležité monitorování („QM Heizwerke“, viz rámeček 4). 
A quality management tool for biomass heating plants assured proper monitoring arrangements in this Member State (‘QM Hei-zwerke’, see Box 4).
Monitorování projektů v Rakousku Všechny tepelné elektrárny s výkonem nad 400 kW a/nebo zásobující tepelnou síť v délce přes 1 kilometr musí zároveň provádět řízení kvality. 
Project monitoring in Austria All biomass district heating plants larger than 400 kW and/or feeding a heating network larger than 1 km are obliged to carry out an accompanying quality management.
Koordinaci financování a řízení nezbytných plánovacích a provozních údajů usnadňuje databáze, kterou jednak standardně využívají projektoví příjemci, jednak poskytuje technické a ekonomické údaje pro manažery kvality a jednak tvoří platformu IT pro monitorování a optimalizaci operací. 
Coordination of the funding process and the management of the necessary planning and operating data is facilitated through a database which provides a standard platform for project beneficiaries, as well as technical and economic data for quality managers and an IT platform for monitoring and optimisation of the operations.
Databáze „QM Heizwerke“ zavedená v roce 2006 obsahuje údaje z více než 100 elektráren na biomasu. 
Introduced in 2006, ‘QM Heizwerke’ contains data from over 100 biomass plants.
Internet: www.qm‐heizwerke.at Auditoři při návštěvě elektrárny na biomasu ve Weissenbach an der Triesting, Rakousko Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 4 Rámeček 4 
Web link: www.qm-heizwerke.at Auditors visiting biomass power plant in Weissenbach an der Triesting, Austria Source: European Court of Auditors.
Připomínky 18 20 Proces zadávání veřejných zakázek nezajišťoval plnou transparentnost, spravedlnost a efektivnost výběru smluvních dodavatelů: ο U dvou kontrolovaných projektů na Maltě musela být výběrová řízení zrušena, protože žádná nabídka ne‐ splňovala technické nebo adminis‐ trativní požadavky. 
Picture 4 Box 4 Observations 18 20 The procurement processes did not ensure full transparency, fairness or efficiency in contractors’ selection: ο The tenders had to be cancelled in two audited PV projects in Malta because all bids had been technically or administratively non-compliant.
Důvodem byly buď zbytečně vysoké technické nároky, nebo příliš náročné postu‐ py a podmínky. 
This was due to either unnecessarily high technical requirements or overly complex procedures and requirements.
V obou případech došlo k jistým zpožděním a k naru‐ šení hospodářské soutěže. ο U dvou projektů v Polsku byly ve stavebních plánech nebo staveb‐ ních povoleních zbytečně speci‐ fikovány modely větrných turbín. Zadávací požadavky tak nezajišťo‐ valy hospodářskou soutěž a nej‐ lepší poměr mezi cenou a kvalitou. 
In both cases some delay occurred and competition among bidders was hampered. ο In two projects in Poland, the wind turbine models were specified unnecessarily in construction plans or construction permits. This prevented tender specifications which could ensure competitive procurement and best price/quality ratios.
Podobně v jiném projektu byl pře‐ dem určen konkrétní typ solárního kolektoru. 
In another project, likewise, a specific solar collector type had been pre-determined.
Řada vybavení a zařízení na výrobu této energie byla podobného, někdy totožné‐ ho typu a měla malou kapacitu, zejména pokud jde o projekty financované z dotačních programů. 
Multiple RES equipment and installation works have been of a similar, sometimes identical, nature and small in size, especially the operations under grant schemes.
Bylo proto zavedeno koordinova‐ né zadávání veřejných zakázek, které řídila specializovaná skupina odborníků na celostátní/regionální úrovni, s cílem dosáhnout lepšího poměru ceny a kvality, úspor z roz‐ sahu a také kratšího trvání výbě‐ rových řízení. 
Therefore, conditions were there for a coordinated procurement managed by a specialised unit of experts at national/regional level to obtain better price/quality ratios, economies of scale and also shorter procurement periods.
Příkladem je střešní systém na ohřev vody, fotovoltaické panely a malé elektrárny na bio‐ masu na Maltě a v Polsku. 
Examples are roof top water heating systems, PV panels and small biomass in Malta and Poland.
Některé projekty na Maltě byly dočasně pozastaveny, částečně kvůli neefek‐ tivní organizaci veřejných zakázek. 
There were temporary suspensions of projects in Malta, partly as a result of non-efficient organisation of procurement.
Elektrárna na biomasu ve Flachau, Rakousko Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 5 
Biomass power plant in Flachau, Austria Source: European Court of Auditors.
Připomínky 19 21 Příprava projektů v oblasti OZE byla z hlediska účinného monitorování a hodnocení nedostatečná. 
Picture 5 Observations 19 21 The preparation of the RES projects has been insufficient for effective monitoring and evaluation.
Ukazatele cílů a výkonnosti stanovené ve všech kontrolovaných operačních progra‐ mech byly nepřesné a nevycházely ze spolehlivých základních údajů. 
The objectives and performance indicators set in all operational programmes audited were imprecise and not based on reliable baseline data.
Nebylo proto možné porovnat projekty ve stejných nebo různých odvětvích ob‐ novitelných zdrojů, stejně tak nemohly příslušné orgány ověřit příspěvek EU ke splnění cílů EU a národních cílů týkají‐ cích se OZE (viz také bod 30). spolufinancování z veřejných pro‐ středků a závěrečné projektové zprávy uváděly pouze odhadované, nikoliv naměřené výsledky. 
Thus, the projects in the same or different RES sectors could not be compared; nor could the contribution of the EU funds to the EU and national RES targets be verified by the competent authorities (see also paragraph 30). ... and results not properly measured or projects not attaining their energy generation targets in the majority of cases RES data collection and reporting can be improved 22 No accurate, validated data about actual RES project results is available in the Member States.
Odhady zpravidla vycházely z technických parametrů technologií výroby energie z obnovi‐ telných zdrojů, dodaných výrobcem technologie, a ze specifické situace v dané lokalitě. 
Actual measurement and reporting not having been conditions for public co-financing, project final reports provided only estimated, non-measured results — usually based on technical parameters of the RES technologies as supplied by the manufacturers and the specific local situations.
Řada výrobců energie z obnovitelných zdrojů neměřila své energetické výnosy. 
Multiple RES producers did not measure their energy yields.
V 11 z 24 kontrolo‐ vaných projektů (pět v Polsku – solární projekty v Lublinském regionu, čtyři na Maltě a dva ve Spojeném království) tak nebyly výsledky výroby energie za‐ loženy na měřených a ověřených úda‐ jích, ale na předpokládaných hodno‐ tách převzatých z dokumentace nebo na odborných odhadech inženýrů. 
Thus, in 11 of 24 audited projects (five in Poland — solar projects in the Lublin region, four in Malta and two in the United Kingdom) the energy results were not based on measured/validated data but on assumed values taken from literature or professional estimates made by engineers.
Ne vždy bylo dosaženo výsledků projektů 24 U 13 z 24 kontrolovaných projektů, kde se výroba energie měřila, byl cíl splněn pouze v pěti projektech a téměř spl‐ něn ve třech dalších projektech. 
Project results not always achieved 24 Of 13 out of the 24 audited projects, in which energy generation results were actually measured, the targets were attained in only 5 projects, and almost attained in 3 further projects.
Zbý‐ vající svých výrobních cílů nedosáhly vůbec nebo jen částečně. 
The remaining projects did not reach or only partly reached their production targets.
Zatímco v několika případech byly důvodem nedostatečně přesné předpovědi, některé projekty měly v počáteční fázi také technické problémy. 
While in several cases this was due to insufficiently precise forecasts some projects had also encountered technical problems in their initial stages.
Tabulka 1 porovnává plánovanou a skutečnou výrobu energie z obnovitelných zdrojů u daných projektů. 
Table 1 compares the RES projects’ planned with actual energy generation.
25 Z hodnocení nákladové efektivity 24 kontrolovaných projektů, jejich prová‐ dění a dosažení cílů vychází některé projekty dobře či uspokojivě a jiné špatně, jak ukazuje příloha IV. 
25 In summary, the evaluation of the 24 audited projects’ cost-effectiveness, implementation and achievement of objectives has resulted in a mixed bag of good, satisfactory and poor projects, as is laid out in Annex IV.
Připomínky 20 Důvody slabé výkonnosti projektů V Rakousku byla skutečná výroba energie v souladu s předpověďmi nebo je přesahovala v těch projektových fázích, které byly přímo podpořeny z prostředků EFRR. 
Observations 20 Reasons for weak project performance In Austria, actual energy generation was in line with or above forecasts in those project stages which were directly supported by ERDF funds.
U dvou projektů, které byly později rozšířeny o do‐ datečnou kapacitu ohřevu a sítě pro dodávky dalším odběratelům, však nebylo plánovaných cílů dosaženo. 
However, in two projects which were later extended by additional heat capacity and networks serving additional customers the planned targets were not achieved.
Hlavním důvodem byly nadhodnocená poptávka po dodávkách tepla nebo jeho dočasně nízká spotřeba ze strany zákazníků. 
The main causes were overestimated heat demand or non-consumption of heat, temporarily, by major customers.
Příčinnou nižší než předpokládané výkonnosti u polských projektů v oblasti větrné energie byly příliš optimis‐ tické prognózy povětrnostních podmínek a technické problémy během prvního roku provozu. 
The reasons for a lower than anticipated performance in the Polish wind energy projects were too optimistic wind forecasts and technical problems during the first year of operation.
Výsledky dílčích projektů ve Spojeném království (byť v době auditu nebyly k dispozici konečné údaje a kon‐ trolované dotační systémy nebyly ještě dokončeny) ukázaly, že některé projekty nedosáhly svých plánovaných cílů výroby energie, zejména kvůli vysokému obsahu vody v materiálech z biomasy nebo oproti předpokla‐ dům nižší energetické poptávce. 
In the United Kingdom, moreover, although final data was not available and the audited grant schemes were not completed at the time of the audit, the results of sub-projects revealed nonetheless that some of them did not attain their planned energy generation targets — mainly due to high water contents in the biomass materials or lower energy demand than estimated.
Porovnání průměrné plánované a skutečné výroby energie u kontrolovaných projektů v oblasti OZE s měřenými výsledky výroby v období 2009–2012, v % MT Projekt 24 MT Projekt 23 MT Projekt 22 MT Projekt 21 PL Projekt 20 PL Projekt 19 PL Projekt 18 PL Projekt 17 PL Projekt 16 PL Projekt 15 PL Projekt 14 PL Projekt 13 PL Projekt 12 PL Projekt 11 UK Projekt 10 UK Projekt 9 FI Projekt 8 FI Projekt 7 FI Projekt 6 FI Projekt 5 FI Projekt 4 AT Projekt 3 AT Projekt 2 AT Projekt 1 Údaje nebyly k dispozici Údaje nebyly k dispozici Plánované výsledky Zdroj: Vlastní výpočty Účetního dvora na základě databáze „QM Heizwerke“ (Rakousko), informací o průměrných investičních nákladech podob‐ ných projektů (Finsko a Polsko); dohod o financování projektů, informací o výsledcích projektů vypočtených příjemci. –60 % –40 % –20 % 0% 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Tabulka 1 Rámeček 5 
Comparison of average planned and actual energy generation in audited RES projects with measured energy generation results, 2009–12, in % MT Project 24 MT Project 23 MT Project 22 MT Project 21 PL Project 20 PL Project 19 PL Project 18 PL Project 17 PL Project 16 PL Project 15 PL Project 14 PL Project 13 PL Project 12 PL Project 11 UK Project 10 UK Project 9 FI Project 8 FI Project 7 FI Project 6 FI Project 5 FI Project 4 AT Project 3 AT Project 2 AT Project 1 Data not available Data not available Planned results Source: Court’s own calculations based on ‘QM Heizwerke’ database (Austria), information about average investment costs of similar projects (Finland and Poland); project financing agreements, information about project results calculated by beneficiaries. - 60 % - 40 % - 20 % 0% 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Table 1 Box 5
Připomínky 21 Zásada nákladové efektivity se při plánování projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů plně nebere v úvahu Nákladová efektivita – důležitý cíl při realizaci výdajů EU 26 Nákladovou efektivitou se rozumí schopnost nebo potenciál kontrolo‐ vaného subjektu, činnosti, programu nebo operace dosáhnout určitých výsledků za přiměřených nákladů. 
Observations 21 The principle of cost-effectiveness is not fully considered in planning the RES projects Cost-effectiveness — an important objective in EU spending 26 Cost-effectiveness concerns the ability or potential of an audited entity, activity, programme or operation to achieve certain outcomes at a reasonable cost.
Analýzy nákladové efektivity jsou studie vztahů mezi náklady a výsledky projektu, vyjádřené jako náklad na jednotku dosaženého výsledku25. 
Cost-effectiveness analyses are studies of the relationship between project cost and outcomes, expressed as cost per unit of outcome achieved25.
27 Optimální (nebo nákladově efektivní) výroba energie z obnovitelných zdrojů je důležitá pro ekonomickou výkon‐ nost. 
27 Optimal (or cost-effective) RES energy generation is important for economic performance.
Fondy politiky soudržnosti tvoří významnou součást podpory činnos‐ tí týkajících se OZE a mohly by být významným činitelem jak pro politiku v této oblasti, tak pro regionální eko‐ nomický rozvoj. 
Cohesion policy funds constitute a significant part of support for RES activities and could be an important driver of both RES policy as well as regional economic development.