natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S cílem snížit vysoké náklady pobídek pro soukromý sektor a předejít možnému plnému znárodnění řeckých bank navrhli partneři rámec rekapitalizace, který měl a) zmírnit odrazující prvky vytvářené aktuálními podmínkami trhu a budoucími nejistotami a b) minimalizovat ztráty pro daňové poplatníky tím, že soukromému sektoru poskytne pákový efekt pouze pro úspěšný postup, což umožní Řeckému fondu finanční stability odejít, aniž by nesl dodatečné ztráty. 
With the aim to reduce the high cost of sweeteners to the private sector and avoid possible full nationalisation of Greek banks, the partners proposed a recapitalisation framework aiming to (a) mitigate the disincentives created by prevailing market conditions and future uncertainties, and (b) minimise losses to the taxpayer by providing only upside leverage for the private sector that would simultaneously allow the HFSF to exit without bearing additional losses.
To bylo považováno za kritickou součást pokračující strategie reorganizace bankovního systému a ochrany obchodní autonomie bank. 
This was considered a critical part of the ongoing strategy for reorganising the banking system and preserving the banks’ business autonomy.
Bylo dohodnuto, že bude stanovena minimální prahová hodnota pro příspěvek soukromého sektoru ve výši 10 % kapitálových potřeb jednotlivé banky. 
It was agreed to set a minimum threshold for the private-sector contribution at 10 % of an individual bank's capital needs.
Dále bylo sjednáno, že pokud soukromý sektor přispěje nejméně minimální částkou 10 % kapitálových potřeb, Řecký fond finanční stability pokryje zbývajících 90 %, výměnou však získá pouze „akcie B“ (tj. s pozastavenými hlasovacími právy kromě určitých práv veta), což zachová soukromé vedení banky. 
Furthermore, it was agreed that if the private sector contributed at least the minimum 10 % of capital needs, the HFSF would cover the remaining 90 %, but would only receive 'B Shares' (i.e. with suspended voting rights except for certain key veto powers) in exchange, thereby preserving the private management of the bank.
Pokud by soukromý sektor nebyl ochoten pokrýt minimálních 10 % kapitálových potřeb, 26,42 % 26,42 % 26,12 % 40,39 % 2,38 % 2,38 % 31 Řecký fond finanční stability by banku rekapitalizoval v plné míře a získal by plná hlasovací práva, což by rozředilo stávající akcionáře a ve výsledku znamenalo znárodnění banky. 
If the private sector was not willing to cover the minimum 10 % of capital needs, the HFSF would recapitalise the bank fully and receive full voting rights, thereby diluting the existing shareholders and in effect nationalising the bank.
Vzhledem k tomu, že banky byly platebně neschopné, byly jako pobídka nabízeny i bezplatné opční listy, které měly povzbudit soukromé investory k účasti na rekapitalizaci. 
As banks were insolvent, free warrants were also offered as a sweetener to encourage private investors to become involved in the recapitalisation.
Opční listy byly považovány za složité, ačkoli soukromému sektoru nabízely významné pobídky (k červnu 2013 byla hodnota bezplatných opčních listů nabízených soukromým investorům odhadnuta na 1,7 miliardy EUR). 
The warrants were deemed complex, while providing significant sweeteners to private sector (as of June 2013, the market value of the free warrants offered to private investors was estimated at 1.7 billion Bank B 6,985 Bank C 8,677 Bank D 6,700 28,595 26,383 3,073 ● Private sector investment 0,550 1,444 1,079 0,000 29,456
Během května a června 2013 dokončily čtyři největší řecké banky navyšování svého základního kapitálu. 
During May and June 2013, the four largest Greek banks completed their share capital increase.
Třem ze čtyř bank se podařilo shromáždit více než minimálních 10 % požadovaných kapitálových potřeb, tj. téměř 3,1 miliardy EUR ze soukromých zdrojů. 
Three out of the four banks managed to raise more than the minimum 10 % of their required capital needs, i.e. almost 3.1 billion euros from private sources.
Řecký fond finanční stability tudíž nakonec těmto bankám přispěl zbývající částkou 25,5 miliardy EUR (kromě 0,9 miliardy EUR pro překlenovací banku) a soukromým investorům vydal opční listy na jejich akcie podle dohodnutého rámce rekapitalizace. 
The HFSF thus ended up contributing the remaining amount of 25.5 billion euros to these banks (not including 0.9 billion euros for a bridge bank), and provided warrants to private investors for its shares, as per the agreed recapitalisation framework.
Banky se rozhodly získat další kapitál pomocí kmenových akcií a předejít tak možnosti vydávání nákladných podmíněně konvertibilních dluhopisů s možným rozřeďujícím účinkem. 
Banks decided to raise more capital by means of ordinary shares, thereby forgoing the option of issuing expensive and potentially dilutive contingent convertible bonds (CoCos).
Po neúspěchu fúze s jinou bankou a s ohledem na zvýšený odliv vkladů v důsledku spekulativních vedlejších účinků, které v té době pramenily z kyperského rozhodnutí o rekapitalizaci z vnitřních zdrojů, se čtvrtá banka rozhodla provést okamžitou a plnou rekapitalizaci prostřednictvím Řeckého fondu finanční stability a nepokoušet se získat minimálních 10 % kapitálových potřeb ze soukromých zdrojů. 
Following the failed merger with another bank and in the light of increased deposit outflows due to speculative spill-over effects stemming at that time from the Cypriot bail-in decision, the fourth bank opted for an immediate and full recapitalisation via the HFSF rather than attempting to raise the minimum 10 % of capital needs from private sources.
Vzhledem k času, který zbýval do konce dubna (termín konce druhého programu), a k velmi vysokému ocenění akcií, které měly být vydány, by byl zájem soukromých investorů omezený. 
Given the time remaining until the end of April (second programme’s deadline) and the very high valuation of the shares to be issued, interest from private investors would be limited.
V důsledku toho v květnu 2013 vložil Řecký fond finanční stability do banky kapitálovou injekci ve výši 5,8 miliardy EUR a stal se hlavním akcionářem (98,6 %) s plnými hlasovacími právy, na rozdíl od ostatních tří systémových bank, kde fond získal akcie s omezenými hlasovacími právy. 
As a result, in May 2013 the HFSF injected 5.8 billion euros into the bank, becoming the main shareholder (98.6 %) with full voting rights, unlike the other three systemic banks in which the HFSF had received shares with restricted voting rights.
Rekapitaliza ce bank v roce 2014 Dlouhotrvající recese měla negativní dopad na likviditu, rozvahy a finanční výsledky řeckých bank. 
Bank recapitalisation of 2014 The protracted recession had a negative impact on Greek banks’ liquidity, balance sheets and financial results.
Po novém posouzení kapitálových potřeb, které provedla Řecká centrální banka v souladu s podmínkou druhého programu, byla druhá rekapitalizace čtyř největších řeckých bank dokončena do června 2014. 
Following a new capital needs assessment conducted by the Bank of Greece, in compliance with a condition under the second programme, the second recapitalisation of the four largest Greek banks was finalised until June 2014.
Konkrétně bylo získáno 8,3 miliardy EUR jen ze soukromého sektoru (viz tabulka 1). 
In particular, 8.3 billion euros were raised entirely through the private sector (see Table 1).
Po druhé rekapitalizaci byly dvě z bank schopny získat finanční prostředky i emisí dluhopisů. 
Following the second recapitalisation, two of the banks were able to raise also funds through bond issuance.
V případě jedné banky proběhlo navýšení základního kapitálu o 2,9 miliardy EUR v základním scénáři v souladu s revidovaným zákonem 3864/2010, podle kterého mohl Řecký fond finanční stability fungovat pouze jako pojistka. 
In the case of a bank, the share capital increase of 2.9 billion euros for the baseline scenario took place in accordance with revised Law 3864/2010, according to which the HFSF could act only as a backstop.
Navýšení základního kapitálu zahrnovalo předchozí závazek hlavního investora pro konkrétní množství a konkrétní cenu. 
The share capital increase involved a prior commitment by a cornerstone investor to a specific size and a specific price.
V polovině dubna 2014 obdržel Řecký fond finanční stability jednu závaznou nabídku od konsorcia investorů ve výši 0,30 EUR za akcii v celkové hodnotě 1,3 miliardy EUR. 
In mid-April 2014, the HFSF received one binding offer at 0.30 euros per share for a total of 1.3 billion euros from a consortium of investors.
Zbývající částka byla pokryta během procesu úpisu akcií. 
The remaining amount was covered during the book-building process.
Konečná cena nabídky byla stanovena na 0,31 EUR za akcii (s diskontem 23 % oproti poslední uzavírací ceně; viz poznámka pod čarou 54), přičemž hlavní investor zvýšil svou nabídku, aby se této ceně vyrovnal. 
The final offer price was set at 0.31 euros per share (at a discount of 23 % over the last closing price; see footnote 54), with the cornerstone investor raising its offer to match that price.
Navýšení základního kapitálu bylo dovršeno do konce dubna a částku plně pokryli institucionální investoři a soukromí investoři v rámci neveřejné a veřejné nabídky akcií. 
The share capital increase was completed by the end of April and the amount was covered in full by institutional investors and private investors through a private placement and a public offering.
V důsledku toho se akciový podíl Řeckého fondu finanční stability snížil z 95,2 % na 35,4 %. 
As a result, the HFSF’s shareholding was reduced from 95.2 % to 35.4 %.
Rekapitaliza ce bank v roce 2015 V roce 2015 si zdlouhavá jednání mezi řeckými orgány a institucemi spolu s podstatným odlivem vkladů a soustavně narůstajícími úvěry v selhání za situace zhoršujícího se ekonomického klimatu a kontrol kapitálu vyžádala třetí rekapitalizaci bank. 
Bank recapitalisation of 2015 In 2015 the protracted negotiations between the Greek authorities and the institutions, along with the substantial outflow of deposits and the constantly increasing NPLs against the backdrop of a worsening economic climate and capital controls necessitated a third bank recapitalisation.
Posouzení kapitálových potřeb, které provedla ECB, došlo k závěru, že čtyřem největším řeckým bankám podle nepříznivého scénáře 32 chybí 14,4 miliardy EUR (viz tabulka 1). 
The capital needs assessment conducted by ECB found the four largest Greek banks to be short of 14.4 billion euros under the adverse scenario (see Table 1).
Banky následně předložily ECB své příslušné kapitálové plány, v nichž upřesňovaly, jak hodlají své kapitálové schodky řešit. S ohledem na kontext daný směrnicí o ozdravných postupech a řešení krize, rámcem pro státní podporu a pokyny Euroskupiny z 14. srpna 2015 bylo prioritou klíčových cílů rekapitalizace v roce 2015 řešit veškeré kapitálové schodky, vyhnout se rekapitalizaci z vnitřních zdrojů vkladatelů provedením rekapitalizace v roce 2015, vyhnout se znárodnění řeckých bank, minimalizovat státní podporu maximalizací soukromých investic a vyhnout se zbytečnému ředění akciové držby Řeckého fondu finanční stability. 
Subsequently, the banks submitted their respective capital plans to the ECB, detailing how they intended to address their capital shortfalls. Given the context of the Bank Recovery and Resolution Directive (BRRD), the state aid framework, and the Eurogroup’s guidance of 14 August 2015, the priority of key objectives for the 2015 recapitalisation was to address any capital shortfalls, avoid a depositor bail-in by completing recapitalisation in 2015, avoid nationalisation of the Greek banks, minimise state
Dvěma bankám, které měly nejnižší kapitálové potřeby, se podařilo pokrýt celou částku nepříznivého scénáře zdroji soukromých investorů (3,2 miliardy EUR) a dobrovolnou konverzí všech podřízených a seniorních dluhopisů na vlastní kapitál. 
The two banks, which had the lowest capital needs, managed to cover the entire amount of the adverse scenario from private investors (3.2 billion euros) and by voluntarily converting all subordinated and senior bondholders into equity.
Další dvě banky, které měly vyšší kapitálové potřeby, získaly požadovanou částku kapitálu podle přezkumu kvality aktiv a základního scénáře od soukromých investorů (2,1 miliardy EUR) a konverzí podřízených a seniorních dluhopisů na vlastní kapitál. 
The other two banks, which had higher capital needs, raised the amount of capital required only under the asset quality review (AQR) and baseline scenario from private investors (2.1 billion euros) and by converting subordinated and senior bondholders into equity.
Je třeba připomenout, že do uvedených čtyř bank investovaly i Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) a Mezinárodní finanční korporace Světové banky (IFC). 
It should be noted that the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) and the World Bank’s International Finance Corporation (IFC) also invested in the four banks.
Zbývající částku 5,4 miliardy EUR zajistil Řecký fond finanční stability ze svých programových fondů (tj. 1,3 miliardy EUR v nových akciích a 4,1 miliardy EUR jako podmíněně konvertibilní dluhopisy). 
The remaining amount of 5.4 billion euros was provided via HFSF from programme funds HFSF (i.e. 1.3 billion euros in new shares and 4.1 billion euros as CoCos).
Příloha X 33 FINANČNÍ STABILITA Ukazatele rizika orgánu EBA pro bankovní systémy Řecka a EU Vážené průměry 2013 2014 2015 2016 Řecko Řecko EU Pořadí řeckých bank v EU-28 Solventnost Celkový kapitálový poměr Poměr kmenového kapitálu tier 1 Poměr kapitálu core tier 1 Poměr kapitálu core tier 1 (plně zavedeno) 12,7 % 12,4 % ... ... 
Annex X 33 FINANCIAL STABILITY The EBA’s risk indicators for the Greek and EU banking systems Weighted Averages 2013 2014 2015 2016 Greece Greece EU Greek banks' ranking in the EU-28 Solvency Total capital ratio Tier 1 capital ratio CET1 ratio CET1 ratio (fully loaded) 12.7 % 12.4 % ... ...
14,1 % 13,9 % 13,9 % 5,6 % 16,4 % 16,3 % 16,3 % 15,0 % 17,1 % 17,0 % 17,0 % 15,9 % 18,5 % 22 15,5 % 14 14,2 % 12 13,6 % 13 Úvěrové riziko a kvalita aktiv Podíl úvěrů v selhání a záloh Podíl krytí podílu úvěrů v selhání a záloh Podíl odkládání úvěrového rizika u půjček Podíl nevýkonných expozic ... 
14.1 % 13.9 % 13.9 % 5.6 % 16.4 % 16.3 % 16.3 % 15.0 % 17.1 % 17.0 % 17.0 % 15.9 % 18.5 % 22 15.5 % 14 14.2 % 12 13.6 % 13 Credit Risk and Asset Quality Ratio of non-performing loans and advances (NPL ratio) Coverage ratio of NPLs and advances Forbearance ratio for loans Ratio of non-performing exposures (NPE ratio) ...
33,9 % 46,2 % 48,5 % 19,8 % 37,3 % 45,9 % 48,2 % 23,2 % 38,5 % 5,1 % 28 44,6 % 12 3,2 % 27 4,4 % 27 Ziskovost Návratnost vlastního kapitálu Výnosnost aktiv Poměr mezi náklady a výnosy Poměr čistého výnosu z úroků k celkovému provoznímu zisku Poměr čistého příjmu z poplatků a komisí k celkovému provoznímu zisku Poměr čistého příjmu z obchodování k celkovému provoznímu zisku Poměr čistého výnosu z úroků k úročeným aktivům ... ... 
33.9 % 46.2 % 48.5 % 19.8 % 37.3 % 45.9 % 48.2 % 23.2 % 38.5 % 5.1 % 28 44.6 % 12 3.2 % 27 4.4 % 27 Profitability Return on equity Return on assets Cost-to-income ratio Net interest income to total operating income Net fee income and commission income to total operating income Net trading income to total operating income Net interest income to interest bearing assets ... ...
62,2 % 78,3 % 14,8 % ... ... 
62.2 % 78.3 % 14.8 % ... ...
(11,1 %) (1,0 %) 60,9 % 84,1 % 14,5 % (4,1 %) 2,8 % (25,5 %) (2,5 %) 59,8 % 86,4 % 10,9 % 2,1 % 2,5 % (7,7 %) (0,9 %) 51,9 % 82,0 % 12,4 % (2,9 %) 2,9 % 3,3 % 26 0,2 % 28 65,7 % 14 57,9 % 28 27,2 % 28 6,0 % 26 1,5 % 7 Struktura rozvahy a likvidita Poměr úvěrů k vkladům Ukazatel pákového poměru (plně zavedený) Ukazatel pákového poměru (přechodný) 100,7 % ... ... 
(11.1 %) (1.0 %) 60.9 % 84.1 % 14.5 % (4.1 %) 2.8 % (25.5 %) (2.5 %) 59.8 % 86.4 % 10.9 % 2.1 % 2.5 % (7.7 %) (0.9 %) 51.9 % 82.0 % 12.4 % (2.9 %) 2.9 % 3.3 % 26 0.2 % 28 65.7 % 14 57.9 % 28 27.2 % 28 6.0 % 26 1.5 % 7 Balance Sheet Structure and Liquidity Loan-to-deposit ratio Leverage ratio (fully phased-in) Leverage ratio (transitional) Debt-to-equity ratio Asset encumbrance ratio Liquidity coverage ratio 100.7 % 109.2 % 129.7 % ......... .........
109,2 % ... ... 129,7 % ... ... 
26.0 % 47.1 % .........
120,2 % 10,0 % 10,7 % 118,4 % 21 5,2 % 22 5,5 % 27 
120.2 % 10.0 % 10.7 % 754.0 % 43.3 % 0% 118.4 % 21 5.2 % 22 5.5 % 27 1440.7 % 7 26.3 % 25 141.1 % 28
Poměr dluhů k vlastnímu kapitálu 1 132,0 % ... úvěrů v selhání a záloh podle EBA zahrnuje také dluhové cenné papíry (zejména dluhopisy). 
NB. EBA’s NPL ratio is based on the broader definition for NPEs and refers to loans and advances; EBA’s NPE ratio also includes debt securities (mainly bonds).
Zdroj: Evropský orgán pro bankovnictví, údaje přehledů ukazatelů rizik (vzorek bank v EU; 198 v roce 2016). 
Source: European Banking Authority, Risk Dashboard Data (from a sample of EU banks; 198 in 2016).
Pozn.: Podíl úvěrů v selhání a záloh podle EBA vychází z širší definice pro nevýkonné expozice a týká se úvěrů a záloh; podíl 2009 2010 -4,3 -5,5 -2,0 -4,0 UDRŽITELNÝ RŮST RŮST HDP (%) 2011 2012 2013 2014 -9,1 -7,3 -3,2 0,4 Cíl (prognóza MP, květen 2010) -2,6 1,1 2,1 2,1 Cíl (prognóza MP, březen 2012) -4,7 0,0 2,5 Cíl (prognóza MP, duben 2014) 2015 2016 -0,2 0 2009 2010 1,3 4,7 2015 2016 2009 2010 9,6 12,70 2015 2016 -0,1 3,3 2011 2012 2013 2014 3,1 1,0 -0,9 -1,4 -1,1 Cíl (prognóza MP, květen 2010) INFLACE – HICP (%) 1,9 -0,4 1,2 0,7 0,9 Cíl (prognóza MP, březen 2012) -0,5 -0,3 0,1 Cíl (prognóza MP, duben 2014) -0,8 0,3 2011 2012 2013 2014 17,9 24,5 27,5 26,5 24,9 MÍRA NEZAMĚSTNANOSTI (%) Cíl (prognóza MP, květen 2010) 12,0 14,7 15,2 14,8 Příloha XI 35 
34 27. 3 30. 4 61. 5 6 80. 7 8 10 11
2009 2010 25,7 33,0 Cíl (prognóza MP, březen 2012) 17,9 17,8 16,7 Cíl (prognóza MP, duben 2014) 24,5 NEZAMĚSTNANOST MLADÝCH LIDÍ (%) 2011 2012 2013 2014 44,7 55,3 58,3 52,4 22,5 2015 2016 49,8 2015 2016 18,2 2015 2016 54,9 70,0 2015 2016 46,0 poměr nezaměstnanosti mladých lidí / poměr dlouhodobé/celkové 2009 2010 3,9 5,7 DLOUHODOBÁ NEZAMĚSTNANOST (%) 2011 2012 2013 2014 8,8 14,5 18,5 19,5 Cíl (EÚD podle prognózy MP, květen 2010)2: 2009 2010 65,6 63,8 2009 2010 52,9 51,8 2011 59,6 2011 48,7 2014 53,3 2014 44,3 1 2 Upravená prognóza zaměstnanosti z MP, která předpokládá stabilní celkové nezaměstnanosti na úrovni roku 2010. 
34 8. 3 39. 4 45. 48. 59. 5 66. 6 81. 86. 7 8 10 11
36 2009 2010 -20,2 10,8 RŮST VÝVOZU 2011 2012 2013 2014 2009 2010 -10,2 -14,0 2015 2016 -6,0 2009 0,8 Cíl (podle prahové hodnoty postupu při makroekonomické nerovnováze) -6,0 -6,0 -6,0 -6,0 -6,0 -6,0 PZI (% HDP – PRŮMĚR PŘÍCHOZÍCH A ODCHOZÍCH) 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 0,2 0,4 0,7 1,2 1,1 0,6 Cíl (EÚD) průměr EU-28 v roce 2010 2,1 2,1 2,1 2,1 2,1 2,1 3 Celková cílová hodnota zaměstnanosti podle strategie Evropa 2020 (70 %) upravená o genderový rozdílový faktor zaměstnanosti podle průměru EU v roce 2015 (tj. 0,85 vzhledem k tomu, že zaměstnanost žen činila 64,3 a zaměstnanost mužů 74,9). 
2009 2010 -20.2 10.8 2011 2012 2013 2014 2015 2016 5.8 3.7 0.6 5.2 -8.7 Target (MoU forecast, May 2010) 6.7 9.3 Target (MoU forecast, March 2012) 2.9 5.2 6.9 Target (MoU forecast, April 2014) 0.4 3.4 EXPORT SHARES (5-YEAR CHANGE, %) 2009 2010 -10.2 -14.0 2011 -15.5 2012 2013 2014 2015 2016 -24.7 -25.2 -18.0 -20.6 Target (based on MIP threshold) -6.0 2009 0.8 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 -6.0 FDI (% OF GDP – AVERAGE OF INFLOW AND OUTFLOW) 3 The overall Europe 2020 employment target (70 %), adjusted for the employment gender differential at EU average level in 2015 (i.e. 0.85, given female employment at 64.3 and male at 74.9).
ODPOVĚDI KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU EVROPSKÉHO ÚČETNÍHO DVORA „INTERVENCE KOMISE V ŘECKÉ FINANČNÍ KRIZI“ SHRNUTÍ I. Komise vítá tento audit výkonnosti provedený Evropským účetním dvorem (dále jen „EÚD“), který se týkal účasti Komise v programech finanční pomoci Řecku, jež byly financovány z různých mechanismů zavedených od roku 2010. 
REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS "THE COMMISSION'S INTERVENTION IN THE GREEK FINANCIAL CRISIS" EXECUTIVE SUMMARY I. The Commission welcomes this European Court of Auditor’s (ECA) performance audit of the Commission’s involvement in the Greek financial assistance programmes financed by the different mechanisms put in place over time since 2010.
Komise je otevřená konstruktivní kritice a opodstatněným doporučením ohledně případných zlepšení při navrhování a provádění programů finanční pomoci. 
The Commission is open to constructive criticism and well-founded recommendations on how improvements can be made in the design and implementation of financial assistance programmes.
Komise hodlá navázat na změny, které byly určeny a které již jsou v některých případech prováděny, s cílem dosáhnout dalšího zlepšení, jak je uvedeno v její odpovědi k doporučením auditu. 
The Commission intends to build on the changes identified and, in some cases, already under implementation in order to bring about further improvements, as set out in its response to the audit recommendations.
Dalekosáhlé změny byly provedeny v rámci Evropského mechanismu stability (ESM) a zavedeny již ve stávajícím programu ESM na podporu stability Řecka. 
Far-reaching changes have been taken up under the ESM framework and implemented already within the current ESM stability support programme for Greece.
V rámci programu ESM na podporu stability Řecka kladla Komise větší důraz na sociální soudržnost, růst a zaměstnanost. 
In the context of the ESM stability programme for Greece, the Commission has put a yet greater emphasis on social cohesion, growth and employment.
Komise rovněž poprvé provedla posouzení sociálních dopadů (viz také odpověď k bodu IV shrnutí níže). 
Also, for the very first time, the Commission has conducted a social impact assessment (see also reply to paragraph IV. of the Executive Summary below).
Komise by ráda připomenula význam politických a hospodářských změn, které měly během let programu dopad na rozhodování, návrh a provádění. 
The Commission would like to recall the significance of the political and economic changes that impacted on decision-making, design and implementation during the programme years.
K základním cílům programů finanční pomoci patří obnovení přístupu na trh a tyto programy jsou z podstaty věci vypracovány ve chvíli akutní krize; to platí obzvláště pro Řecko. 
The underlying objectives of the financial assistance programmes is to restore market access and by construction they are established in moments of acute crisis; this is especially true in the case of Greece.
Je tudíž třeba rozlišovat mezi bezprostředními a střednědobými cíli programu. 
There is thus a need to distinguish between the immediate and medium-term objectives of the programmes.
Podmínky politiky by měly zohledňovat schopnost vnitrostátních orgánů přijmout a provést politiky, které jsou z ekonomického a sociálního hlediska velmi problematické. 
Policy conditionality should take into account the capacity of the national authorities to adopt and implement policies that are economically and socially very challenging.
Politiky přijaté v souvislosti s programem finanční pomoci zajišťují rámec pro udržitelný růst a zaměstnanost v dlouhodobém horizontu přesahujícím časový rámec samotného programu, a za tímto účelem je tudíž nutné stanovit komplexní strategie růstu. 
The policies adopted in the context of a financial assistance programme provide the framework for sustainable growth and jobs over the long-term, even beyond the time horizon of a programme itself; and there is thus a need to establish comprehensive growth strategies to this end.
Je rovněž nanejvýš důležité systematicky zohledňovat hospodářský a politický kontext každého programu finanční pomoci, v jehož rámci byla příslušná politická rozhodnutí přijata. 
Furthermore, it is of utmost importance to systematically take into account the economic and political context of each financial assistance programme, in which relevant policy choices were made.
První program byl například vypracován v situaci, kdy byl řeckému státu náhle uzavřen přístup na trh. 
For example, the first programme was established against the background of the sovereign having been abruptly cut off from market access.