natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Náklady související s plýtváním potravinami 9. Náklady související s plýtváním potravinami se skládají nejméně ze dvou různých druhů nákladů: ekonomických a environmentálních. 
Introduction 13 The cost of food waste 09 The cost associated with food waste is made up of at least two different types of costs: the economic and the environmental costs.
Ekonomické náklady zahrnují nejen náklady spojené s hodnotou samotných výrobků, ale též náklady spojené s výrobou, přepravou a skladováním vyplýtvaných výrobků a s náklady na jejich zpracování. 
The economic cost includes not only the cost linked to the value of the products themselves, but also the costs linked to the production, transport and storage of the wasted products, as well as their treatment costs.
Z hlediska životního prostředí představuje plýtvání potravinami plýtvání zdroji během celého životního cyklu výrobků; jedná se o zdroje jako půda, voda, energie a další vstupy a následné zvýšení emisí skleníkových plynů. 
From an environmental point of view, food waste represents a waste of the resources throughout the products’ life cycle such as land, water, energy and other inputs, and the consequent increase in greenhouse gas emissions.
10. Jelikož o současném objemu plýtvání potravinami je obtížné získat úplné, spolehlivé a harmonizované údaje, všechny odhady souvisejících nákladů budou nedostatečně spolehlivé. 
10 Due to the difficulties in obtaining complete, reliable and harmonised data on the current quantities of existing food waste, any estimate of the cost of waste will suffer from a lack of reliability.
Nicméně některé studie se pokusily o odhad nákladů souvisejících s plýtváním potravinami a tyto údaje lze použít jako ukazatele jeho možného rozsahu. 11. 
Nevertheless, some studies have tried to determine the cost of food waste and these figures can be used as indicators of the potential extent of the food waste issue.
FAO odhadla náklady spojené s plýtváním potravinami v celosvětovém měřítku a zjistila, že kromě odhadovaných ekonomických nákladů ve výši 1 bilionu USD ročně (hodnota vyplýtvaných výrobků a dotace na jejich výrobu) dosahují environmentální náklady (jako emise skleníkových plynů, nedostatek vody a eroze) kolem 700 miliard USD11. Plýtvání potravinami a tržní síly 12. 
11 The FAO performed an assessment of the cost of food waste on a global scale and found that in addition to an estimated economic cost of 1 trillion USD per year (the value of the wasted products and the subsidies paid to produce them), environmental costs (such as greenhouse gas emissions, water scarcity and erosion) reach around 700 billion USD11.
Důvody, proč dochází k plýtvání potravinami, se liší podle role každého účastníka potravinového řetězce. 
Food waste and market forces 12 The reasons why food waste is generated differ according to the role of each actor in the food supply chain.
Hospodářské subjekty (výrobci, zpracovatelé a maloobchodníci) obecně přijímají rozhodnutí s cílem maximalizovat zisk, třebaže některá rozhodnutí mohou vést k určitému plýtvání potravinami. 
Generally, decisions taken by business operators (producers, processors and retailers) are taken with the aim of maximising profit, even though some decisions may entail generating a certain amount of food waste.
Jednotlivé subjekty sice nemají v úmyslu vytvářet potravinový odpad, ten je ale často důsledkem jejich rozhodování. 
While the various operators do not intend to generate food waste, it is nonetheless often a consequence.
11 12 FAO, Food wastage Foodprint. 
11 FAO, ‘Food wastage Foodprint.
Dopady na přírodní zdroje), FAO, Řím, 2013 (http://www.fao.org/nr/sustainability/food-loss-%c2%adand-waste/en/). 
Impacts on natural resources’, FAO Rome, 2013 (http://www. fao.org/nr/sustainability/ food-loss-%c2%adand-waste/ en/).
14. Důvody, proč dochází k plýtvání potravinami, ze své podstaty souvisejí s otázkou, kdo náklady související s plýtváním potravinami hradí. 
14 The reasons why food waste is generated are intrinsically linked with the issue of who pays for the cost associated with the food wasted.
Pokud jde o ekonomické náklady spojené s plýtváním potravinami, existují nejméně tři skupiny subjektů, které je platí: spotřebitelé, konkrétní subjekty v potravinovém řetězci a dobročinné organizace. • Subjekty v potravinovém řetězci internalizují náklady spojené s plýtváním potravinami a zahrnují je do konečné spotřební ceny výrobku. 
As regards the economic cost of food waste, there are at least three different groups of actors who pay for it: consumers, specific food supply chain operators and charities. ο Operators in the food supply chain internalise the cost of food waste and include it in the final consumer price of the product.
Například maloobchodník velmi pravděpodobně stanoví cenu výrobku dostatečně vysoko tak, aby zohledňovala náklady na prodané a předpokládané neprodané výrobky. • Část nákladů spojených s plýtváním potravinami lze přesunout od jednoho provozovatele potravinářského podniku na jiného. 
For example, a retailer will, very probably, set the product price high enough to take account of the cost of both sold and expected unsold products. ο Part of the cost of food waste may be shifted from one food business operator to another.
Když například mezi provozovateli existují výrazné rozdíly ve vyjednávací síle, mohou být náklady související s plýtváním potravinami přesunuty na slabšího provozovatele. • Část nákladů spojených s plýtváním lze také externalizovat na dobročinné organizace v podobě darování potravin. 
For example when significant imbalances in bargaining powers exist between business operators, the cost of food waste may be pushed back to the weaker operator. ο Part of the cost of food waste can also be externalised to charities in the form of food donation.
Dobročinné organizace často nesou náklady na třídění, skladování, manipulaci a nakládání s odpady, které by jinak platily subjekty, které potraviny darují. 
Charities often bear the sorting, storage, handling and treatment costs that otherwise would be paid for by the operators donating such food.
Environmentální náklady způsobené plýtváním potravinami platí celá společnost převážně rostoucím nedostatkem přírodních zdrojů (který se z dlouhodobého hlediska může promítnout do zvýšení ceny těchto zdrojů). 
The environmental cost of food waste is paid for by society as a whole mainly through the growing scarcity of natural resources (which in the long term may be translated into an increase in the price of these resources).
Příloha I na dvou konkrétních příkladech ukazuje, jak tržní síly ovlivňují plýtvání potravinami. 
Annex I shows, using two concrete examples, how market forces influence the generation of food waste.
Ačkoli se zpráva na tyto tržní síly nezaměřuje, jejich význam v boji proti plýtvání potravinami si uvědomujeme. 
While the report does not concentrate on these market forces, we acknowledge their importance when combating food waste.
Také Komise a Evropský parlament12 jsou si vědomy role, kterou tyto síly v potravinovém řetězci hrají. 
The Commission and the European Parliament12 have recognised the role these forces play in the food supply chain.
12 13 Informační zpráva Evropského parlamentu, vnitřní trh a ochrana spotřebitelů, Unfair Trading Practices in the Business-to-Business Food Supply Chain (Nekalé obchodní praktiky mezi podniky v rámci potravinového řetězce) (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/BRIE/2015/563430/IPOL_BRI(2015)563430_E N.pdf). 
12 EP briefing internal market and consumer protection. Unfair Trading Practices in the Business-to-Business Food Supply Chain (http://www.europarl.europa. eu/RegData/etudes/ BRIE/2015/563430/ IPOL_BRI(2015)563430_ EN.pdf).
Plýtvání potravinami a EU 15. 
Introduction 15 Food waste and the EU 15 Food waste is a global problem.
Plýtvání potravinami je celosvětový problém. Přestože opatření EU v této oblasti budou mít ze své podstaty na celosvětové úrovni omezené dopady, může EU jako důležitý subjekt na mezinárodní scéně ovlivnit objem potravin, k jejichž plýtvání dochází v důsledku různých politik, za něž odpovídá (jako je společná zemědělská politika, společná rybářská politika, politika v oblasti bezpečnosti potravin, odpadová politika). 
Even though the EU’s action as regards food waste will have, by definition, limited effects at world level, the EU, as an important actor on the international scene, may impact on the volume of food waste generated through the different policies for which it is responsible (such as the common agricultural policy, the common fisheries policy, the food safety policy, the waste policy).
Komise nese v této souvislosti odpovědnost jako iniciátor právních předpisů EU, které mohou plýtvání potravinami ovlivnit. 16. 
In this context, the Commission bears responsibility as it is the initiator of EU legal provisions that may have an influence on food waste generation.
V Evropské komisi odpovídá za oblast plýtvání potravinami Generální ředitelství (GŘ) pro zdraví a bezpečnost potravin. 
16 At the level of the European Commission, the Directorate-General (DG) for Health and Food Safety is in charge of the food waste file.
Provádí v této souvislosti řadu činností (například ustavuje pracovní a expertní skupiny) a komunikačních iniciativ. 
In that context it takes a number of actions (such as establishing working and expert groups) and communication initiatives.
V prevenci plýtvání potravinami je činných také několik dalších generálních ředitelství Komise, neboť na vytváření potravinového odpadu může mít vliv několik politik EU (například zemědělská politika, rybářská politika, politika v oblasti bezpečnosti potravin, odpadová politika) (viz příloha II). 17. 
Several other Commission DGs also have a role to play in food waste prevention since several of the EU policies and provisions can have an influence on the generation of food waste (such as the agricultural policy, the fisheries policy, the food safety policy, the waste policy) (see Annex II).
Stejně důležitá je odpovědnost, již za plýtvání potravinami nesou členské státy. 
17 The responsibility that Member States bear as regards food waste is equally important.
Ty mohou prevenci plýtvání potravinami a darování potravin napomáhat nebo je omezovat tím, jak provádějí právní předpisy EU. 
Member States can favour or hinder food waste prevention and food donation depending on the way they enact EU provisions.
Jejich odpovědnost je pravděpodobně ještě větší, neboť mohou plýtvání potravinami řešit vlastními iniciativami (mimo rámec EU)13. 
Their responsibility is arguably even more important as they can also launch their own initiatives (outside the EU framework) to tackle food waste13.
14 13 Vlastní iniciativy členských států do rozsahu tohoto auditu nespadají. 
13 Member States’ own initiatives are not included within the scope of the current audit.
Pro dokreslení uvádíme jen příklad konkrétních praktik. 
Only examples of specific practices are included for illustrative purposes.
AUDIT Rozsah a koncepce auditu 18. O plýtvání potravinami vyšlo mnoho studií, ale žádná z nich se nezaměřovala na odpovědnost EU14 v této oblasti. 
The audit 16 Audit scope and audit approach 18 There are many studies on food waste but none of these have focussed on the EU’s14 responsibility in this regard.
Cílem auditu Účetního dvora bylo proto poskytnout komplexní analýzu tématu plýtvání potravinami z celkové perspektivy EU. 19. 
The audit carried out by the Court therefore aimed to provide a comprehensive analysis of the topic of food waste, seen from an overall EU perspective.
Jsme si vědomi toho, že politiky a právní předpisy, které jsme při auditu zkoumali, mají jiné cíle než předcházet plýtvání potravinami. 
19 We recognise that the policies and legal provisions reviewed within the context of this audit have objectives other than that of preventing food waste.
Různé nástroje EU sice neřeší konkrétně problém plýtvání potravinami, přesto mají na chování jednotlivých subjektů potravinového řetězce vliv. 
While not specifically addressing the problem of food waste, different EU instruments nevertheless have an effect on the behaviour of the different actors in the food chain.
Důsledkem tohoto chování může být zvýšení či snížení objemu vyplýtvaných potravin. 
This behaviour may result in an increase or decrease in the amount of food being wasted.
EU je schopna ovlivňovat plýtvání potravinami prostřednictvím různých fondů, jež má k dispozici, a prostřednictvím různých předpisů, které mají dopad na fungování subjektů v potravinovém řetězci. 
The EU has the ability to influence food waste through the different funds at its disposal and through the different provisions that affect the functioning of the actors in the food supply chain.
Audit se soustředil výhradně na prevenci a darování, jelikož podle hierarchie způsobů nakládání s potravinovým odpadem se jedná o dva nejvíce preferované způsoby boje proti plýtvání potravinami podle hierarchie způsobů nakládání s odpady (viz obrázek 1). 
This audit has concentrated exclusively on prevention and donation, as these actions are the two most preferred ways of fighting food waste according to the food waste hierarchy (see Figure 1).
20. V příloze II uvádíme nástroje EU (fondy a právní předpisy nesouvisející s fondy), které podle našich zjištění přispívají k prevenci plýtvání potravinami anebo usnadňují jejich darování. 
20 We identified the EU instruments (funds and legal provisions not linked to funds) included in Annex II as having an effect in terms of preventing food waste or/and in terms of facilitating donation.
Pro účely této zprávy jsme fáze potravinového řetězce rozčlenili do čtyř skupin (výrobci, zpracovatelé, maloobchodníci a spotřebitelé). 
For the purpose of this report, we have classified the sectors of the food supply chain into four groups (producers, processors, retailers and consumers).
21. Hlavním cílem auditu bylo posoudit, zda právní předpisy EU a způsob, jak je členské státy provádí, přispívají k pozitivnímu chování jednotlivých subjektů v potravinovém řetězci ve vztahu k plýtvání potravinami. 
21 The main objective of the audit was to assess whether the EU’s legal provisions and their implementation by Member States contribute to positive behaviour in relation to food waste by the various actors in the food supply chain.
Auditoři posuzovali dopad politik a právních předpisů ve vztahu k plýtvání potravinami pouze v samotné EU a nezabývali se jejich dopadem v zemích mimo EU. 23. 
The audit 17 22 The audit only considered the effect of policies and legal provisions as regards food waste in the EU itself and excluded the impact in countries outside the EU.
Ve zprávě se nejprve hodnotí, nakolik Komise jako výkonný orgán EU proměnila politická prohlášení na vysoké úrovni v činy. 
23 This report firstly assesses the extent to which the Commission, as the executive arm of the EU, has translated the high level political statements to fight food waste into action.
Zadruhé se v ní popisují příležitosti jako bojovat s plýtváním potravinami, které stávající politiky nevyužily. 
Secondly, it describes the opportunities to combat food waste that existing policies have missed.
24. Audit se týkal tohoto časového období: • pokud jde o fondy společné zemědělské politiky (SZP): období 2007–2013 i období 2014– 2020, • pokud jde o Evropský rybářský fond (ERF): období 2007–2013, a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF): období 2014–2020, • pokud jde o Fond evropské pomoci nejchudším osobám (FEAD): období 2014–2020, • pokud jde o právní předpisy nesouvisející s fondy: při auditu se přihlíželo k těm předpisům, které platily v době auditu, i ke zveřejněným návrhům předpisů nových. 
24 The time frame covered by the audit was: ο as regards the common agricultural policy (CAP) funds: both the period 2007-2013 and the period 2014-2020; ο as regards the European Fisheries Fund (EFF) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF): the periods 2007-2013 and 2014-2020 respectively; ο as regards the Fund for European Aid to the Most Deprived (FEAD): the period 2014-2020; ο as regards the legal provisions not linked to funds: the audit took into account those legal provisions in place at the time of the audit as well as published proposals for new provisions.
25. Audit jsme prováděli od července 2015 do května 201615 a důkazní informace jsme shromažďovali prostřednictvím: • dokumentárních přezkumů a pohovorů v útvarech Komise. 
The audit 18 25 The audit was carried out from July 2015 to May 201615 and audit evidence was collected through: ο Documentary reviews and interviews with Commission departments.
průmysl, podnikání a malé a střední podniky (GROW), GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova (AGRI), GŘ pro životní prostředí (ENV), GŘ pro námořní záležitosti a rybolov (MARE) a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (EMPL); • kontrolních návštěv v pěti členských státech: Itálii (Lazio), Nizozemsku, Portugalsku, Rumunsku a Finsku. 
Six DGs were concerned by the audit: DG Health and Food Safety (SANTE), DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs (GROW), DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Environment (ENV), DG Maritime Affairs and Fisheries (MARE), DG Employment, Social Affairs and Inclusion (EMPL); ο Audit visits to five Member States: Italy (Lazio), the Netherlands, Portugal, Romania and Finland.
V každé z těchto zemí jsme obvykle navštívili ministerstvo zemědělství (v souvislosti se SZP a ENRF), ministerstvo životního prostředí (v souvislosti se strategií a tématy týkajícími se směrnice o odpadech), ministerstvo sociálních věcí (v souvislosti s FEAD), ministerstvo zdravotnictví (v souvislosti s balíčkem předpisů o hygieně potravin) a ministerstvo financí (v souvislosti s finančními stimuly). 
In each of these Member States typically the Ministry of Agriculture (for the CAP and for EMFF), the Ministry of the Environment (for the strategy and subjects related to the waste directive), the Ministry of Social Affairs (for the FEAD), the Ministry of Health (for the Food and Hygiene Package) and the Ministry of Finance (for the financial stimuli) were visited.
Provedli jsme též návštěvy na místě u příslušných příjemců z fondů EU; • konzultačních jednání s příslušnými zainteresovanými subjekty včetně organizací COPA a COGECA a uskupení Independent Retail Europe, se zástupci organizace WRAP (charitativní organizace ve Spojeném království), organizace SOMARO (rumunské neziskové organizace) a výzkumného projektu EU FUSIONS, s poslancem francouzského Národního shromáždění, zástupci pracovního výboru Sněmovny lordů ve Spojeném království a se zástupcem Spojeného království na jednání výboru EHK OSN pro standardy. 
On-the-spot visits to relevant EU beneficiaries were also carried out; ο Consultation meetings with relevant stakeholders including Copa and Cogeca, Independent Retail Europe, representatives from WRAP (a UK charity), Somaro (a Romanian non-profit organisation) and the EU research project Fusions, a parliamentarian from the French National Assembly, representatives of a working committee of the House of Lords in the UK and with a UK representative in the UNECE standards committee meetings.
PŘIPOMÍNKY Politická prohlášení na vysoké úrovni nebyla v dostatečné míře proměněna v činy 26. V posledních letech nabyl boj proti plýtvání potravinami na důležitosti a začal se objevovat ve veřejných prohlášeních na všech politických úrovních (viz příloha III). 
Observations 19 High level political statements have not been 26 In recent years, the fight against food waste has gained in importance and has begun to appear on public agendas at all political levels (see Annex III).
Evropský parlament opakovaně žádal Komisi (v letech 2011, 2012, 2015 a 2016), aby podnikla kroky snižující plýtvání potravinami. 
The European Parliament repeatedly asked the Commission (in 2011, 2012, 2015 and 2016) to take action towards reducing food waste.
Členské státy začaly vymezovat cíle, jak snížit plýtvání potravinami, a potřebu bojovat proti plýtvání potravinami v celém potravinovém řetězci zdůraznily Rada Evropské unie, skupina G20 a Organizace Spojených národů. 
Member States have started setting targets to reduce food waste, and the Council of the European Union, the G20 and the United Nations have highlighted the need to combat food waste all along the food supply chain.
Jako příklady lze uvést:  Evropský parlament „Komisi žádá, aby učinila konkrétní opatření pro omezení plýtvání potravinami na polovinu do roku 2025 a současně pro předcházení produkci potravinového odpadu“ (2011); 17  Skupina G20 se domnívá, že snížení potravinových ztrát a odpadu je vhodným cílem pro kolektivní opatření skupiny G20 (2015);  Organizace spojených národů uvedla ve své agendě pro udržitelný rozvoj, že se snaží do roku 2030 „snížit v přepočtu na hlavu na polovinu globální plýtvání potravinami na maloobchodní a spotřebitelské úrovni a snížit ztráty potravin v celém výrobním a zásobovacím procesu, včetně posklizňových ztrát“ (2015);  Rada Evropské unie „podporuje úsilí všech zúčastněných stran o omezení plýtvání potravinami, což přispěje k dosažení cíle udržitelného rozvoje č. 
Examples are: ο The European Parliament ‘asks the Commission, furthermore, to take practical measures towards halving food waste by 2025 and at the same time preventing the generation of bio-waste’ (2011); ο The G20 believes that ‘the reduction of food loss and waste is a good objective for G20 collective action’ (2015); ο The United Nations indicated in its agenda for sustainable development that, by 2030, it aimed to ‘halve per capita global food waste at the retail and consumer levels and reduce food losses along production and supply chains, including post-harvest losses’ (2015); ο The Council of the European Union ‘supports efforts of all actors to reduce food waste, which will contribute to achieving Sustainable Development Goal 12.3, which aims at halving per capita global food waste at the retail and consumer level, and reducing food losses along production and supply chains including post-harvest losses by 2030’ (2016)16.
Navzdory opakovaným politickým prohlášením reagovala Komise během doby stále méně ambiciózně a dosud přijatá opatření jsou rozdrobená a nedůsledná. 
Despite these repeated political statements the Commission’s response has decreased in ambition over time and the action taken until now has been fragmented and intermittent.
Závěry Rady o akčním plánu EU pro oběhové hospodářství ze dne 20. června 2016 (10444/16 – výsledek 3476. jednání Rady). 
16 Council conclusions on the EU action plan for the circular economy of 20 June 2016 (10444/16 — outcome of the 3476th Council meeting).
Tyto závěry byly podrobněji rozvedeny v závěrech Rady o ztrátách potravin a plýtvání potravinami ze dne 28. června 2016 (10730/16 – výsledek 3479. jednání Rady). 18 
These conclusions were developed in more detail by the Council conclusions on food losses and food waste of 28 June 2016 (10730/16 outcome of the 3479th Council meeting). translated into sufficient action
– po veřejné konzultaci v létě 2013 o udržitelnost potravinového systému, která obsahovala i oddíl o prevenci a omezování plýtvání potravinami, Komise v červenci 2014 zveřejnila návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady18, kterou se kromě jiného mění směrnice o odpadech. 
By June 2016, the above communication has still not been published; - After a public consultation by the Commission in the summer of 2013 on the ‘sustainability of the food system’, which included a section on preventing and reducing food waste, in July 2014, the Commission published a proposal for a directive of the European Parliament and of the Council18 amending, among others, the waste directive.
Evropská komise však návrh nové směrnice o odpadech v prosinci 2014 stáhla s úmyslem nahradit jej něčím „ambicióznějším“19; – v prosinci 2015 přijala Komise balíček opatření týkajících se oběhového hospodářství, jehož součástí jsou přepracované předpisy o odpadech. 
However, the proposal for a new directive on waste was withdrawn by the European Commission in December 2014 with the intention of replacing it with something ‘more ambitious’19; - In December 2015, the Commission adopted a Circular Economy Package which included revised legislative proposals on waste.