natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Analyzovali jsme způsob, jakým Komise řídila finanční pomoc poskytovanou pěti členským státům (Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku, Irsku a Portugalsku), a předložili jsme Komisi doporučení týkající se uplatňovaných postupů. 
We analysed the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal) and issued process‐related recommendations to the Commission.
Co jsme kontrolovali Rozsah auditu 02 Audit se týkal toho, jak Komise řídí finanční pomoc poskytovanou v rámci nástroje pro platební bilance a EFSM, na kterou si Komise půjčovala na kapitálových trzích při využití rozpočtu EU jakožto záruky. 
What we audited Audit scope 02 The audit covered the Commission’s management of financial assistance pro‐ vided under the BoP facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee.
Audit obsáhl finanční pomoc vyplacenou Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku (první dva programy), Irsku a Portugalsku s důrazem na úlohu Komise v těchto programech. 
The audit encom‐ passed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes.
Rovněž jsme zkoumali spolupráci Komise a jejích partnerů (ECB a MMF), partnery jsme však nekontrolovali. 
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners.
Nekontrolovali jsme rozhodnutí přijatá na politické úrovni EU a v několika směrech jsme rozsah auditu omezili. 
We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects.
Nezvažovali jsme hypotetický srovnávací scénář neposkytnutí finanční pomoci nebo proveditelnost řešení krizí jinými prostředky (například sdílením státního dluhu). 
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt).
Rovněž jsme nehodnotili, zda Rada k řešení krize zvolila nejvhodnější cílové hodnoty schodků nebo strukturální podmínky. 
We also did not eval‐ uate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis.
Při auditu spolupráce Komise s ostatními partnery jsme neposuzovali, zda bylo jejich zapojení odůvodněné. 
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified.
Auditní otázky 03 Zkoumali jsme, zda Komise řídila programy finanční pomoci řádně. 
Audit questions 03 We examined whether the Commission’s management of financial assist‐ ance programmes was appropriate.
K tomuto účelu sloužily následující dílčí otázky: 1 Byla narůstající fiskální rizika zjištěna včas? 2 Byly procesy navrženy dostatečně dobře, aby poskytly komplexní vstupní informace pro rozhodnutí o programech? 
This was addressed by the following sub‐questions. 1 Were the growing fiscal risks detected on time? 2 Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions?
3 Vypůjčila si Komise při nejlepších možných úrokových sazbách a v souladu s nejlepšími dostupnými postupy vydávání dluhopisů? 
3 Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices?
4 Splnily programy finanční pomoci své hlavní cíle? 
4 Did the financial assistance programmes meet their main objectives?
Naše zjištění 04 Určité varovné signály zůstaly bez povšimnutí Je důležité mít na paměti, že již před krizí existoval rámec určený k monitorování rozpočtů členských států. 
04 Some warning signs went unnoticed It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets.
Zjistili jsme, že Evropská komise odhadovala, že veřejné rozpočty členských států jsou silnější, než se ve skutečnosti ukázaly být. 
We found that the Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be.
Důležitým nedostatkem, který vykazovala posouzení Komise před rokem 2009, byla neexistence zpráv o narůstání podmíněných závazků veřejného sektoru, z nichž se během krize často staly závazky reálné. 
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build‐up of contingent public‐sector liabilities, which often became real liabil‐ ities during the crisis.
Reformy Paktu o stabilitě a růstu v letech 2011, 2013 a 2014 se snažily napravit nedostatky předkrizového období tím, že zavedly větší makroekonomický dohled. 
Reforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre‐crisis period by introducing greater macro‐ economic surveillance.
Již v roce 2008 však Komise zjistila, že není připravena finanční pomoc řídit, když země začaly podávat své žádosti. 
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started present‐ ing their requests.
Čelem k výzvě Dohánění náskoku 05 Komisi se podařilo ujmout se svých nových povinností týkajících se řízení programů, k nimž patřila jednání s vnitrostátními orgány, příprava programových prognóz a odhadů mezer ve financování a určování nezbytných reforem. 
Standing up to the challenge Playing catch-up 05 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing pro‐ gramme forecasts and financing‐gap estimates and identifying the necessary reforms.
Komise byla při získávání informací, které potřebovala, většinou důkladná. 
The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed.
Složité nástroje Příprava makroekonomických prognóz a prognóz schodků nebyla novou činností. 
Complex tools The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity.
Komise používala již existující a poněkud těžkopádný nástroj prognózování, jehož základem byly tabulky. 
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet‐based forecasting tool.
Řízení kvality se omezovalo hlavně na sesouhlasování jednotlivých částí prognóz, aniž by vedení zkoumalo odůvodnění prognostických předpokladů. 
Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning be‐ hind the forecasting assumptions.
Bylo velmi obtížné posoudit věrohodnost klíčových předpokladů, například fiskálních multiplikátorů, a to nikoli jen při následném přezkumu, ale i pro vedení během vlastní přípravy prognóz. 
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts.
Počáteční obtíže 06 Programy pomoci měly vzhledem k platným politikám na úrovni EU a tehdejším ekonomickým znalostem většinou řádný základ. Častou slabinou postupu Komise však byla nedostatečná dokumentace. 
Teething problems 06 The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU‐level policies and the economic knowledge at that time. But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation.
Nebyla koncipována tak, aby umožňovala hodnotit dříve přijatá rozhodnutí. 
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken.
Lze to částečně vysvětlit krizovou situací, počáteční časovou tísní a tím, že řízení programu bylo pro Komisi novinkou. 
This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission.
Podmínky uvedené v memorandech o porozumění byly obvykle odůvodněny konkrétním odkazem na rozhodnutí Rady. 
The conditions in the memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision.
Odlišné přístupy 07 Našli jsme několik příkladů, kdy se k zemím ve srovnatelné situaci nepřistupovalo stejným způsobem. 
Different approaches 07 We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation.
Při porovnání zemí s obdobnými strukturálními nedostatky bylo zjištěno, že požadované reformy nebyly vždy úměrné řešeným problémům, nebo že postupovaly velmi odlišným způsobem. 
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in propor‐ tion to the problems faced or that they pursued widely different paths.
Některé (nikoli však všechny) cílové hodnoty schodku jednotlivých zemí byly mírnější, než jaké by odůvodňovala hospodářská situace. 
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situa‐ tion would appear to justify.
Omezené řízení kvality Jedním z důvodů těchto nedostatků byla skutečnost, že koncepce a monitorování programu byly do značné míry v rukou programových týmů Komise. 
Limited quality control One of the reasons for these weaknesses was that the programme design and monitoring were largely in the hands of the Commission’s programme teams.
Klíčové dokumenty, které byly výsledkem práce týmu, byly před předložením Radě nebo Komisi předmětem přezkumu, ten však byl v několika ohledech nedostatečný. 
Before reaching the Council or the Commission, the key documents resulting from a team’s work were subject to review, but this was insufficient in several respects.
Podkladové výpočty nepřezkoumával nikdo mimo tým, práce odborníků nebyla důkladně kontrolována a přezkumný proces nebyl řádně dokumentován. 
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the team, the work of the experts was not thoroughly scrutinised and the review process was not well documented.
Prostor pro zlepšení 08 Pozitivním zjištěním je skutečnost, že programové dokumenty, které jsou základem rozhodnutí Rady nebo Komise, se od první žádosti o finanční pomoc značně zlepšily. 
Room for improvement 08 On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance.
Pro účely monitorování Komise používala cílové hodnoty schodku na bázi časově rozlišených údajů. 
For monitoring, the Commission used accrual‐based deficit targets.
Tím se zajišťuje soulad s postupem při nadměrném schodku, rovněž to však znamená, že má-li být přijato rozhodnutí o pokračování programu, Komise není schopna s jistotou uvést, zda přijímající členský stát cílový schodek dodržel, neboť schodky na bázi časově rozlišených údajů lze zjišťovat až po uplynutí určité doby. 
This ensures consistency with the excessive deficit procedure, but it also means that, when a decision on programme continuation is to be taken, the Commission cannot report with certainty whether the beneficiary Member State has complied with the deficit target, as accrual‐based deficits can only be observed after a certain time has elapsed.
Metoda podávání zpráv o dodržování podmínek nebyla systematická. 
The manner of reporting on compliance with conditions was not systematic.
Pro hlášení případů nedodržení podmínek se používalo mnoho různých pojmů, což vedlo k nejasnostem. 
Many different terms were used to convey non‐compliance, leading to confu‐ sion.
Několik podmínek bylo vykázáno jako splněné, ačkoli tomu tak ve skutečnosti nebylo. 
A few conditions were reported to have been met when this was not in fact the case.
Výpůjčky plnily potřeby financování, ačkoli okolnosti na počátku ne vždy umožňovaly dodržovat osvědčené postupy 09 Komisí provedená emise dluhopisů byla úspěchem, neboť všechny emise dluhopisů přilákaly na kapitálových trzích dostatečnou poptávku a byly vyprodány. 
09 Borrowing met financing needs even though circumstances initially made it difficult to always abide by best practice The Commission’s issuance of debt was an accomplishment, as all bond issues attracted sufficient demand from the capital markets to be sold out.
Komise uskutečnila emise dluhopisů včas. 
The Com‐ mission made the bond issues on time.
Z hlediska vlastního postupu byly cenové hladiny někdy vyšší, než byla cenová úroveň původně uváděná vedoucími bankami. 
In terms of actual procedure, pricing levels were some‐ times higher than the pricing level initially indicated by the lead banks.
Proces řízení dluhu obsahoval v prvních letech řadu nedostatků. 
There were a number of gaps in the debt management process in the initial years.
Tato opomenutí lze zčásti vysvětlit omezeným počtem zaměstnanců Komise přidělených na tuto činnost. 
These omissions can be partly explained by the limited number of Com‐ mission staff assigned to this activity.
Uvedené nedostatky neměly na výsledek výpůjček prokazatelný dopad. 
The gaps did not have a demonstrable impact on the outcome of borrowing.
Nedostatky byly v pozdějších emisích dluhopisů do značné míry řešeny, doporučení se tak týká nedostatků, které byly při auditu zjištěny jako přetrvávající. 
The gaps were largely addressed in the later bond issues, so the recommendation concerns weaknesses identified as outstanding during the audit.
Programy splnily své cíle 10 Revidované cílové hodnoty schodku byly většinou až na několik výjimek splněny. 
Programmes met their objectives 10 The revised deficit targets were mostly met, with some exceptions.
Při poklesu hospodářské činnosti v roce 2009 zemím vznikly ztráty příjmů, které vymazaly i zisky z nových příjmových opatření. 
As economic activity declined in 2009, countries suffered losses in revenue which wiped out any gains from revenue measures.
Daňově neutrální reformy nebo reformy zajišťující daňové vyrovnání vyvolaly dodatečné krátkodobé fiskální náklady a některé země vyrovnaly snižující se poměr daní k HDP pomocí dalších daňových opatření. 
Tax‐neutral or tax‐offsetting reforms caused additional short‐term fiscal costs and some countries took additional tax meas‐ ures to offset the declining tax‐to‐GDP ratios.
Strukturální schodky se zlepšovaly, avšak různým tempem. 
Structural deficits improved but at a varying pace.
Fiskální korekce zčásti proběhla s krátkodobým účinkem. 
Part of the fiscal adjustment took place in a non‐lasting way.
Země pro splnění cílových hodnot použily jednorázová opatření. 
Countries used one‐off measures to meet the targets.
V některých případech však Komise stanovila nerealisticky krátké lhůty pro velmi rozsáhlé reformy. 
Occasionally, however, the Commission set unrealistically tight deadlines for wide‐ranging reforms.
Vysoká míra splnění neznamená, že byly dodrženy všechny důležité podmínky. 
High compliance does not mean that all important conditions were complied with.
Programy dosáhly úspěchu při urychlování reforem. 
The programmes were successful in prompting reforms.
Byly kompenzovány alternativními reformami, které ale často nebyly z hlediska potenciálního dopadu rovnocenné. 
They were off‐set by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of potential impact.
Ve čtyřech z pěti zemí došlo k ozdravení běžného účtu rychleji, než se očekávalo. 
In four of the five countries, the current account adjusted faster than expected.
Tuto skutečnost do značné míry vysvětluje neočekávané zlepšení příjmové bilance a v menší míře i neočekávané zlepšení obchodní bilance. 
This is largely explained by the unexpected improvement in income balance and to a lesser extent by the unexpected improvement in trade balance. What we recommended?
Naše doporučení 11 a. Komise by měla vypracovat rámec pro celý orgán, který by v případě vzniku programu finanční pomoci umožnil rychlou mobilizaci zaměstnanců a odborných kapacit Komise. 
11 a. b. c. d. e. f. g. h. i. The Commission should establish an institution‐wide framework allowing rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges.
Komise by také měla vypracovat postupy v rámci nařízení obsažených v balíčku dvou právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí. b. 
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two‐pack’ regulations.
Postup prognózování by měl podléhat systematičtějšímu řízení kvality. c. 
The forecasting process should be subject to more systematic quality control.
Aby bylo zajištěno, že faktory, z nichž vycházejí rozhodnutí týkající se programu, budou vnitřně transparentní, měla by Komise posílit vedení evidence a této evidenci věnovat pozornost při přezkumech kvality. d. 
To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record‐keeping and pay attention to it in quality reviews.
Komise by měla zajistit vhodné postupy pro přezkum kvality řízení programů a obsahu programových dokumentů. e. 
The Commission should ensure proper procedures for the quality review of programme management and of the content of the programme documents.
Za účelem monitorování rozpočtu by Komise měla do memorand o porozumění začleňovat proměnné, které je schopna shromažďovat s krátkým časovým prodlením. f. Komise by měla rozlišovat podmínky podle jejich důležitosti a zaměřovat se na skutečně důležité reformy. g. 
For budget‐monitoring purposes, the Commission should include, in the memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms.
U všech budoucích programů by se Komise měla snažit formalizovat interinstitucionální spolupráci s ostatními programovými partnery. h. 
For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners.
Postup řízení dluhu by měl být transparentnější. i. 
The debt management process should be more transparent.
Komise by měla dále analyzovat klíčové aspekty ozdravení zemí. 
The Commission should further analyse the key aspects of the Member States’ adjustment.
12 O mechanismu na podporu platební bilance a evropském mechanismu finanční stabilizace Účelem těchto finančních pomocí bylo podpořit země při splácení nebo financování jejich splatných dluhů a schodků. 
About BoP/EFSM 12 The purpose of these financial assistance programmes was to help countries repay or finance their maturing debt and deficits.
Finanční pomoc zajišťovala určitou rezervu, která měla usnadnit provádění ozdravných programů nutných v každé zemi k nápravě základních problémů. 
It provided a cushion to ease the implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems.
Obecně řečeno, mechanismy se zaměřovaly na nutnost chránit stabilitu eurozóny nebo EU jako celku, omezit riziko šíření nákazy a předejít náhlému šoku pro ekonomiky členských států, které jsou příjemci pomoci. 
In broad terms, the mechanisms ad‐ dressed the need to safeguard the stability of the euro area or the EU as a whole, to limit the risk of contagion and to prevent a sudden shock to the economies of beneficiary Member States.
Cíle každého programu se v podrobnostech lišily, celkovým cílem finanční pomoci však bylo vrátit členské státy do řádného makroekonomického nebo finančního stavu a obnovit jejich schopnost plnit závazky ve vztahu k veřejnému sektoru (v eurozóně) nebo k platební bilanci (mimo eurozónu). 
The objectives of each programme differed in detail, but the overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public‐sector (euro area) or BoP (non‐euro area) obligations. The timeline of the financial assistance provided to the five Member States covered in our audit was as follows.
Časový průběh finanční pomoci poskytované pěti členským státům, které byly předmětem auditu, byl následující: 2008 2009 HU (11/2008–11/2010) 2010 2011 2012 2013 2014 LV (1/2009–1/2012) RO (6/2009–6/2011) RO 2 (6/2011–3/2013) IE (12/2010–12/2013) PT (5/2011–5/2014) Mimo eurozónu Eurozóna 
Non-euro area Euro area 2008 2009 HU (Nov ’08 – Nov ’10) 2010 2011 2012 2013 2014 LV (Jan ’09 – Jan ’12) RO (Jun ’09 – Jun ’11) RO 2 (Jun ’11–Mar ’13) IE (Dec ’10 – Dec ’13) PT (May ’11 – May ’14)
13 Hlavní informace o úvěrových facilitách pro zkoumaných pět zemí Institucionální forma Kapitálová struktura Úvěrová kapacita v EUR Nástroje Délka trvání Hlavní rozhodovací orgány Právní základ financování Mechanismus na podporu platební bilance Mechanismus EU Zaručeno rozpočtem EU 50 miliard EUR Půjčky, úvěrové linky Stálý mechanismus Rada, kvalifikovanou většinou na návrh Evropské komise Článek 143 SFEU EFSM Mechanismus EU Zaručeno rozpočtem EU 60 miliard EUR Půjčky, úvěrové linky Dočasný mechanismus Článek 122 SFEU Záruky zemí eurozóny EFSF Soukromá společnost ve vlastnictví zemí eurozóny 440 miliard EUR Půjčky a nákup dluhopisů na primárních a sekundárních trzích Dočasný mechanismus Správní rada EFSF (tj. členové Euroskupiny) Rozhodnutí na mezivládní úrovni 
Main features of the lending facilities to the five countries 13 Institutional form Capital structure Lending capacity in euro Instruments Duration Main decision-making bodies Legal basis Financing BoP EU mechanism Guaranteed by the EU budget 50 billion euro Loans, credit lines Permanent mechanism Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission Article 143 TFEU EFSM EU mechanism Guaranteed by the EU budget 60 billion euro Loans, credit lines Temporary mechanism Article 122 TFEU EFSF Private company owned by euro area countries Guarantees from euro area countries 440 billion euro Loans, bond purchases on the primary and sec‐ ondary markets Temporary mechanism EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Intergovernmental decision
Více informací žádejte na adrese: Evropský účetní dvůr 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Lucemburk LUCEMBURSKO eca-info@eca.europa.eu eca.europa.eu QJ-04-15-867-CS-N 
For more information: European Court of Auditors 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG eca‐info@eca.europa.eu eca.europa.eu 16 QJ‐04‐16‐073‐EN‐N
CS 2015 Zvláštní zpráva č. 19 Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR 
EN 2015 Special Report NO 19 More attention to results needed to improve the delivery of technical assistance to Greece EUROPEAN COURT OF AUDITORS
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2015 Print ISBN 978-92-872-3453-7 PDF ISBN 978-92-872-3481-0 EPUB ISBN 978-92-872-3466-7 ISSN 1831-0788 ISSN 1977-5628 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/816107 doi:10.2865/158020 doi:10.2865/146405 QJ-AB-15-020-CS-C QJ-AB-15-020-CS-N QJ-AB-15-020-CS-E © Evropská unie, 2015 Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje. 
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2015 Print ISBN 978-92-872-3450-6 PDF ISBN 978-92-872-3470-4 EPUB ISBN 978-92-872-3448-3 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/879030 doi:10.2865/026924 doi:10.2865/314082 QJ-AB-15-020-EN-C QJ-AB-15-020-EN-N QJ-AB-15-020-EN-E © European Union, 2015 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
CS 2015 Zvláštní zpráva č. 19 Je nutno věnovat více pozornosti výsledkům, aby se poskytování technické pomoci Řecku zlepšilo (podle čl. 
EN 2015 Special Report NO 19 More attention to results needed to improve the delivery of technical assistance to Greece (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Auditní tým 02 Účetní dvůr ve svých zvláštních zprávách informuje o výsledcích auditů výkonnosti a auditů souladu s předpisy zaměřených na konkrétní oblasti rozpočtu či témata z oblasti řízení. 
Audit team 02 The European Court of Auditors (ECA) special reports set out the results of its performance and compliance audits of specific budgetary areas or management topics.
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit příjmů, výzkumu a vnitřních politik, finanční a hospodářské správy a orgánů a institucí EU. 
This performance audit was produced by Audit Chamber IV — headed by ECA Member Milan Martin Cvikl — which specialises in auditing revenue, research and internal policies, financial and economic governance and European Union’s institutions and bodies.