natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V březnu 2018 se Komise rozhodla vysvětlit možné nejasnosti mezi danými dvěma právními předpisy, a zorganizovala proto pro vnitrostátní kontaktní místa seminář o budování kapacit a vypracovala praktickou sadu nástrojů usnadňující poskytování informací pacientům. Z našeho průzkumu vyplynulo, že příslušné orgány členských států sadu nástrojů uvítaly, ale pokud jde o vysvětlení rozdílů mezi uvedenými dvěma předpisy pacientům, potřebují ještě další podporu. 
In March 2018, the Commission sought to address the potential for confusion between the two pieces of legislation by holding a capacity-building workshop for NCPs and by developing a practical toolbox to help NCPs pass the information on to patients.
31 Komise se ve své nedávné studii21 vyjádřila, že internetové stránky vnitrostátních kontaktních míst většinou podávají pacientům přiměřené informace v souladu s požadavky směrnice, ale že by mohly lépe informovat o právech příchozích pacientů a o proplácení přeshraniční zdravotní péče vyhledané v jiném členském státě. 
31 A recent Commission study21 considered that the information available to patients on NCPs websites was generally adequate and met the requirements of the Directive, but that the websites could provide more information on incoming patient rights and on the reimbursement of cross-border healthcare costs for outgoing patients.
Evropský parlament ve své zprávě o provádění směrnice uvedl, že „na internetových stránkách vnitrostátních kontaktních míst většinou chybí podrobné informace o právech pacientů“22. 
In addition, a report on the Directive by the European Parliament noted that “in-depth information on patients’ rights was generally lacking on the NCPs websites”22.
32 Směrnice od vnitrostátních kontaktních míst nepožaduje zveřejňovat na internetových stránkách informace o evropských referenčních sítích. 
32 NCPs are not required by the Directive to include information on European Reference Networks on their websites.
Některá vnitrostátní kontaktní místa tyto informace podle našich zjištění uvádí, jiná zvažují, jakým způsobem tak učinit. 
We found that some NCPs did provide such information, and others were considering how to do so.
Zástupci Německa, Irska, Estonska, Litvy a Spojeného království již vyjádřili zájem o kontakt s radou členských států ERS23. 
German, Irish, Estonian, Lithuanian and UK representatives have already expressed interest in liaising with the ERN Board of Member States for ERNs23.
Podle názoru odborníků na vzácná onemocnění, které jsme konzultovali, by vnitrostátní kontaktní místa měla takové informace poskytovat. 
The rare disease experts that we consulted considered that NCPs should provide such information about the Networks.
20 Podle průzkumu vnitrostátních kontaktních míst, který Komise uskutečnila v souvislosti s vypracováním zprávy o uplatňování směrnice. 
20 According to a survey of NCPs carried out by the Commission for its Report on the operation of the Directive.
21 Studie o přeshraničních zdravotních službách: větší poskytování informací pacientům zveřejněná 20. července 2018. 
21 Study on cross-border health services: enhancing information provision to patients published on 20 July 2018.
22 Zpráva Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin o provádění směrnice o přeshraniční zdravotní péči ze dne 29. ledna 2019. 
22 The report on the implementation of the Cross-Border Healthcare Directive of 29 January 2019 by the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety.
23 Zpráva z jednání vnitrostátních kontaktních míst ze dne 5. května 2017. 19 
23 The report from the meeting of NCPs of 5 May 2017. 19
Přeshraniční výměna zdravotních údajů pacientů: v době auditu výsledky neodpovídaly vysokým očekáváním 33 Vytvoření mechanismů pro výměnu zdravotních údajů pacientů v EU vyžaduje jasný strategický a správní rámec podporovaný členskými státy. 
Exchanging patients’ health data across borders: high expectations had not been matched by results at the time of the audit 33 Creating mechanisms to exchange patients’ health data within the EU requires a clear strategic and governance framework, supported by the Member States.
Měly by být nastaveny jasné cíle a jejich plnění by se mělo pravidelně sledovat. 
Clear objectives should be set and performance monitored regularly.
Před zahájením rozsáhlých projektů by Komise měla s podporou členských států vypracovat odhad počtu potenciálních uživatelů těchto projektů. 
Before launching the large-scale projects, the Commission with the support of the Member States should estimate the volumes of potential users.
Z předchozích pilotních projektů by mělo být vyvozeno ponaučení. 
Lessons should be learnt from the earlier pilot projects.
Strategie v oblasti elektronického zdravotnictví z roku 2018 neobsahuje realizační plán 34 Akční plány Komise pro oblast elektronického zdravotnictví vymezují její přístup k elektronickému zdravotnictví včetně přeshraniční výměny zdravotních údajů pacientů. 
The 2018 eHealth Strategy did not include an implementation plan 34 The Commission’s eHealth Action Plans set out its approach to eHealth, including to cross-border exchanges of patients’ health data.
Současný akční plán platí pro období od roku 2012 do roku 2020. 
The current Action Plan runs from 2012 until 2020.
V dubnu 2018 Komise přijala novou strategii elektronického zdravotnictví24, která má větší rozsah než současný akční plán. Zahrnuje zejména možné rozšíření umožňující přeshraniční výměnu elektronických zdravotních záznamů. 
In April 2018, the Commission adopted a new eHealth strategy24, which is broader in scope than the current Action Plan. It notably includes the possible expansion to cross-border exchange of electronic health records.
35 V roce 2014 Komise zveřejnila průběžné hodnocení akčního plánu pro elektronické zdravotnictví25. 
35 In 2014, the Commission published an interim evaluation of the eHealth Action Plan25.
Přestože bylo toto hodnocení celkově kladné, upozornilo na několik nedostatků a Komisi v něm bylo doporučeno aktualizovat plán tak, aby zahrnul nejrelevantnější otázky, dále vypracovat jasnou správní strukturu a vytvořit mechanismy monitorování a koordinace. 
While positive overall, the evaluation noted some weaknesses and recommended that the Commission should update the plan to include the most relevant issues, provide a clear governance structure and create a monitoring and coordination mechanism.
36 Komise většinu opatření akčního plánu pro elektronické zdravotnictví realizovala. 
36 The Commission implemented most of the actions foreseen in the eHealth Action Plan.
Navzdory tomu, co bylo doporučeno v hodnocení z roku 2014, však akční plán neaktualizovala ani jej neupravila s cílem zohlednit strategii pro elektronické zdravotnictví z roku 2018. 
It has not followed the 2014 evaluation recommendation to update its Action Plan nor revised it to reflect the 2018 eHealth Strategy.
Nejsou v něm proto zohledněny některé relevantní záležitosti, jako je zavedení obecného nařízení o ochraně údajů. 
Therefore, the plan does not include relevant issues, such as the introduction of the General Data Protection Regulation.
Stejně tak Komise nevyjasnila povinnosti související s prováděním plánu. 
In addition, the Commission has not set out responsibilities for the plan’s implementation.
24 Sdělení Komise o usnadnění digitální transformace v oblasti zdravotnictví a péče na jednotném digitálním trhu: posílení postavení občanů a budování zdravější společnosti ze dne 25. dubna 2018, COM(2018) 233 final. 
24 Commission’s Communication on enabling the digital transformation of health and care in the Digital Single Market; empowering citizens and building a healthier society of 25 April 2018, COM(2018) 233 final.
25 Průběžné hodnocení akčního plánu pro elektronické zdravotnictví 2012–2020, studie společnosti Deloitte vypracovaná pro Komisi. 20 
25 Interim evaluation of the eHealth Action Plan 2012-2020, Deloitte study prepared for the Commission. 20
37 Strategie v oblasti elektronického zdravotnictví z roku 2018 hovoří o nových výzvách, jako je zavedení obecného nařízení o ochraně údajů a hrozby v oblasti kybernetické bezpečnosti. 
37 The 2018 eHealth strategy refers to new challenges such as the introduction of the General Data Protection Regulation and cybersecurity threats.
Ke strategii však nebyl vypracován prováděcí plán s časovým harmonogramem pro očekávané výsledky a výstupy, z něhož by byl patrný přístup Komise k provádění strategie elektronického zdravotnictví. 
However, this strategy did not include an implementation plan with timelines for expected results and outputs that would show the Commission’s approach to implementing the eHealth strategy.
Komise před zahájením strategie v oblasti elektronického zdravotnictví z roku 2018 měla k dispozici pouze hodnocení akčního plánu na období 2012–2020 z roku 2014. 
When the Commission launched its 2018 strategy on eHealth the only evaluation of its 2012-2020 Action Plan dated from 2014.
Komise podcenila problémy spojené se zaváděním unijní infrastruktury elektronického zdravotnictví 38 Komise pracovala na projektu výměny zdravotních údajů pacientů mezi členskými státy ve dvou fázích: první byl pilotní projekt (epSOS)26 od roku 2008 do roku 2012 s náklady 18 milionů EUR a druhou průběžný zaváděcí projekt (unijní infrastruktura elektronického zdravotnictví) s rozpočtem 35 milionů EUR27, zahájený v roce 2015. 
The Commission underestimated the difficulties involved in deploying EU-wide eHealth Infrastructure 38 The Commission has worked on exchanges of patient health data between Member States in two stages: a pilot project (epSOS)26 from 2008 to 2012, costing €18 million and an ongoing deployment project (EU-wide eHealth Infrastructure) with a budget of €35 million27 launched in 2015.
39 Cílem projektu epSOS bylo vytvořit rámec a infrastrukturu informačních a komunikačních technologií umožňující bezpečný přeshraniční přístup ke zdravotním informacím pacientů. 
39 epSOS’s goal was to develop an Information and Communication Technology framework and infrastructure to enable secure cross-border access to patient health information.
Tento pilotní projekt měl vyzkoušet funkční, technickou a právní proveditelnost a přijetí navrhovaného řešení pro přeshraniční výměnu zdravotních údajů. 
The pilot was to test the functional, technical and legal feasibility and acceptance of the proposed solution for cross-border health data exchanges.
Smyslem bylo prokázat provedení daného řešení v praxi při různých nastaveních a v několika členských státech. 40 Při projektu bylo vymezeno, jaké údaje má obsahovat zdravotnická dokumentace pacientů a elektronické předpisy (viz bod 9), a také mechanismy pro testování, přezkum a schvalování výměn zdravotních údajů mezi členskými státy. 
It was intended to “demonstrate the practical implementation of the solution in a number of settings in a number of participating states”. 40 The project developed the definitions of data content of Patient Summaries and ePrescriptions (see paragraph 09) as well as mechanisms for testing, reviewing and approving exchanges of health data across borders.
Projekt přispěl k vývoji interoperability specifikací a pokynů v oblasti elektronického zdravotnictví. 
It has contributed to the development of eHealth interoperability specifications and guidelines.
Poskytl také společné standardy, které výměnu údajů usnadňují, a prokázalo se při něm odhodlání členských států spolupracovat v této oblasti. 
It has also provided common standards to foster these exchanges and demonstrated Member States commitment to cooperation in this area.
41 V plánovací fázi projektu nebyl stanoven rozsah a míra testů, které jsou nutné před jeho spuštěním v praxi. 
41 The project planning phase did not set the scope and scale of testing required before practical implementation.
Při zkouškách proveditelnosti navrhovaného řešení proběhlo 43 přenosů údajů pacientů. 
Testing of the feasibility of the proposed solution consisted of 43 transfers of patient data.
To znamená, že projekt nabídl jen omezenou praktickou ukázku navrhovaného řešení. 
This meant that the project provided a limited practical demonstration of the proposed solution.
Při závěrečné prověrce projektu dospěli externí hodnotitelé k závěru, že počet reálných zdravotnických dokumentací pacientů a 26 Celkový rozpočet projektu činil 38 milionů EUR, který EU spolufinancovala částkou 18 milionů EUR. 
In the final review of the project, external evaluators concluded that the number of real Patient Summaries and ePrescriptions was “too low to consider the epSOS services as operational and 26 The total project budget was €38 million of which the EU agreed to co-finance €18 million.
Projektu se účastnilo 24 zemí. 
In total 24 countries participated in the project.
27 Tato částka zahrnuje služby IT pro evropské referenční sítě. 21 
27 The amount includes IT services for the ERNs. 21
Komise tuto výměnu – přestože byla omezená – považovala za dostatečné ověření koncepce eHDSI. 
However, this exchange, while limited, was considered by the Commission a sufficient proof of concept for the eHDSI.
42 Komise vypracovala posouzení projektu epSOS v roce 2014. 
42 The Commission assessed the epSOS project in 2014.
V posouzení se uvádí, že přestože se předpoklady ohledně statisticky relevantních počtů výměn údajů pacientů zatím v projektu epSOS nenaplnily, koncepce přístupu epSOS pro přeshraniční interoperabilitu se ukázala být opodstatněná29. 
This assessment noted that “although the expectations about statistically relevant numbers of patients’ encounters have not been met in the epSOS project so far, the concept of the epSOS approach for cross-border interoperability has been proven to be valid”29.
Problémy s interoperabilitou právní, organizační a obsahové povahy jsou navíc větší, než se očekávalo. 
In addition, interoperability problems at legal, organisational and semantic levels had proven to be a greater challenge than expected.
Komise také identifikovala nezpůsobilé náklady smluvních dodavatelů projektu, většinou v souvislosti s osobními náklady. 
The Commission also identified ineligible costs claims from the project’s contractors, mostly linked to personnel costs.
V době našeho auditu měla Komise rozběhnutý proces zpětného získávání nezpůsobilých částek, které dosáhly 42 % poskytnutého financování. 
At the time of our audit, the Commission was in the process of recovering ineligible expenses, amounting to 42 % of financing provided.
43 Přes tyto obtíže se Komise v roce 2015 rozhodla využít výstupy tohoto pilotního projektu jako základ pro rozvoj rozsáhlé unijní infrastruktury digitálních zdravotnických služeb (eHDSI). 
43 Despite these challenges, in 2015 the Commission decided to use this pilot project’s outputs as the basis for the development of the large scale EU-wide eHealth Infrastructure (eHDSI).
Architektura eHDSI, technické a obsahové specifikace, právní, organizační a oborové dohody mezi členskými státy vycházejí z výsledků projektu epSOS. 
The eHDSI architecture, technical and semantical specifications, legal, organisational and policy agreements among the participating Member States are based on epSOS deliverables.
44 V tom, jak Komise připravila tento složitý projekt, jsme zjistili nedostatky, a to především špatný odhad počtu potenciálních uživatelů (pacientů a poskytovatelů služeb, tzn. lékáren a nemocnic) přeshraničních služeb elektronického zdravotnictví, které infrastruktura nabízí, a nedostatečné posouzení nákladové efektivnosti těchto služeb před zahájením provozu infrastruktury. 
44 We identified weaknesses in the Commission’s preparation for this complex project, notably insufficient estimation of the volumes of potential users (patients and providers, i.e. pharmacies and hospitals) of the cross-border eHealth services that eHDSI provides and an insufficient assessment of the cost-effectiveness of these services before launching the eHDSI.
Komise tedy podle našeho názoru náročnost projektu spuštění unijní infrastruktury digitálních služeb podcenila. 
Therefore, we find that the Commission underestimated difficulties involved in deploying an EU-wide eHealth Infrastructure.
Komise nadhodnotila pravděpodobný rozsah využívání infrastruktury digitálních zdravotnických služeb 45 Informace Komise o pravděpodobném objemu přeshraničních výměn zdravotních údajů byly příliš optimistické (viz rámeček 3). 
The Commission overestimated the likely take-up of the eHealth Digital Service Infrastructure 45 Commission announcements on the likely level of health data exchanges across borders have been overoptimistic (see Box 3).
28 Závěrečná zpráva o technické prověrce EpSOS ze dne 12. listopadu 2014 29 V roce 2014 oddělení informačních systémů GŘ SANTE provedlo posouzení projektu epSOS s cílem získat přehled o výstupech a výsledcích projektu a shrnout závěry o vyspělosti projektu s ohledem na jeho možné rozsáhlejší zavedení. 22 
28 Final technical review report of EpSOS of 12 November 2014 29 In 2014, DG SANTE’s Information Systems Unit carried out an epSOS project assessment in order to obtain an overview of what the project delivered in terms of output and achievements and to summarise the conclusions about the maturity of the project for potential further large-scale implementation. 22
46 Do doby našeho auditu (listopad 2018) se s výměnou údajů o pacientech prostřednictvím infrastruktury elektronického zdravotnictví EU ještě nezačalo (viz příloha II, která ukazuje plánovaná data spuštění přeshraničních výměn zdravotních údajů v členských státech). 
46 By the time of our audit (November 2018), exchanges of patients’ health data across borders had not yet started via the EU eHealth Infrastructure (see Annex II, which shows the planned ‘going-live’ deployment dates for cross-border health data exchanges in the Member States).
Do této doby Komise posoudila připravenost sedmi členských států33 zapojit se do přeshraničních výměn údajů. 
By this time, the Commission had assessed the capacity of seven Member States33 to ‘go live’ in cross-border exchanges.
Čtyři z nich (Česká republika, Estonsko, Lucembursko a Finsko) podstoupily následné kontroly. 
Four of these Member States (Czechia, Estonia, Luxembourg and Finland) had undergone follow up checks.
V říjnu 2018 skupina odborníků členských států pro oblast elektronického zdravotnictví doporučila výměny údajů zahájit pod podmínkou, že byla podniknuta všechna nápravná opatření. 
In October 2018, the eHMSEG recommended that they ‘go live’, provided that all corrective actions had been taken.
Obrázek 4 znázorňuje proces, jakým se členské státy zapojují do přeshraničních služeb elektronického zdravotnictví, a stav v roce 2018. 
Figure 4 presents the process by which Member States join the Cross-border eHealth Information Service and the 2018 state of play.
30 Internetové stránky Komise: Spuštění systému vydávání přeshraničních digitálních lékařských předpisů a výměn údajů o pacientech. 
30 Commission’s website: Cross-border digital prescription and patient data exchange are taking off.
31 Internetové stránky Komise: Správa eHDSI. 
31 Commission’s website: eHDSI governance.
32 Příloha k výroční zprávě o činnosti za rok 2016 – Zdraví a bezpečnost potravin. 
32 Annex of the 2016 Annual Activity Report (AAR) – Health and Food Safety.
Komise se ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2017 zmiňovala o devíti členských státech, protože Dánsko od využívání přeshraničních služeb elektronického zdravotnictví ustoupilo (viz bod 10 a rámeček 1). 
In its 2017 AAR, the Commission reported nine Member States, as Denmark withdrew from the Cross-Border eHealth Information Services (see paragraph 10 and Box 1).
33 Česká republika, Estonsko, Chorvatsko, Lucembursko, Malta, Portugalsko a Finsko. 
33 Czechia, Estonia, Croatia, Luxembourg, Malta, Portugal, and Finland.
23 Rámeček 3 – Předpoklady Komise o rozsahu využívání unijní infrastruktury elektronického zdravotnictví V prosinci 2017 Komise oznámila, že v roce 2018 si dvanáct členských států EU začne pravidelně vyměňovat údaje o pacientech30. 
23 Box 3 – The Commission’s announcements on the take-up of EU-wide eHealth Infrastructure In December 2017 the Commission announced that: “In 2018, twelve EU Member States will start exchanging patient data on a regular basis”30.
Komise na své internetové stránce věnované infrastruktuře elektronického zdravotnictví uvedla, že podle předpokladů začne být výměna přeshraničních zdravotních údajů v EU kolem roku 2019 přijatou praxí vnitrostátních systémů zdravotní péče31. 
On its website on eHealth Infrastructure governance, the Commission stated that “It is expected that towards 2019, the EU’s cross-border health data exchange starts to be an accepted practice of the national healthcare systems ...”31.
V posouzení vlastní výkonnosti Komise v roce 2017 uvedla, že deset členských států je schopno zapojit se do výměny zdravotních údajů a využívat přeshraniční informační služby elektronického zdravotnictví32. 
When assessing its own performance, the Commission reported in 2017, ten Member States as “having capacity to the health data exchange and join the Cross-Border eHealth Information Services”32.
Tento údaj vycházel z odpovědí členských států na otázku o zřízení jejich portálů elektronického zdravotnictví včetně členských států, které teprve začaly tyto portály vyvíjet, ale zatím nepotvrdily připravenost provádět přeshraniční výměny údajů. 
This figure was based on Member States’ self-reporting on a question about the establishment of their national eHealth portals and included Member States which had only started to build their portals, but had not confirmed their readiness to exchange health data across borders.
Obrázek 4 – Proces zapojení do přeshraničních služeb elektronického zdravotnictví – stav v roce 2018 24 Financování z nástroje pro propojení Evropy na připojení vnitrostátní infrastruktury elektronického zdravotnictví k eHDSI v letech 2018–2021 (Členské státy) 22 států získalo grant z nástroje pro propojení Evropy Technické testy a kontroly (Komise) 7 států bylo zkontrolováno Připravenost a přijetí do přeshraniční služby (eHMSEG a síť elektronického zdravotnictví) 4 státy byly přijaty Zahájení přeshraničníc h výměn zdravotních údajů Zdroj: EÚD na základě informací poskytnutých Komisí. 
Figure 4 – The process of joining the Cross-border eHealth Information Service – state of play 2018 24 CEF funding for national eHealth Infrastructure to join eHDSI in 2018-2021 (Member States) 22 countries received CEF grants Technical Testing & Checks (The Commission) 7 countries checked Readiness for & admission to cross-border service (eHMSEG & eHealth Network) 4 countries admitted ‘Going live’ for cross border health data exchanges Source: ECA based on information provided by the Commission.
47 Zjistili jsme také, že tyto čtyři členské státy byly přijaty do unijní infrastruktury elektronického zdravotnictví, aby provozovaly různé typy služeb elektronického zdravotnictví. 
47 We also found that these four Member States were admitted to the EU-wide eHealth Infrastructure to operate different types of eHealth services.
V době auditu bylo Finsko připraveno zasílat elektronické lékařské předpisy a Estonsko je mohlo přijímat (počátkem roku 2019 se jednalo o jedinou výměnu elektronických lékařských předpisů v Evropě). 
At the time of the audit, Finland was ready to send ePrescriptions, while Estonia could receive them (in early 2019 this was the only exchange of ePrescription available in Europe).
Podle Komise bylo od ledna do konce února 2019 tímto způsobem vyřízeno 550 elektronických předpisů. 
According to the Commission, 550 ePrescriptions were settled this way between January and the end of February 2019.
Česká republika a Lucembursko mohly přijímat elektronickou zdravotnickou dokumentaci pacientů ze zahraničí, ale žádný členský stát zatím nemohl záznamy prostřednictvím infrastruktury eHDSI zasílat. Tento systém budou zpočátku navíc využívat v těchto zemích jen někteří poskytovatelé zdravotní péče a některé lékárny. 
Czechia and Luxembourg were ready to receive Electronic Patient Summaries from abroad, but no Member States could yet send them via eHDSI. In addition, at the start only some national Healthcare Providers and pharmacies in these countries will use the system.