natgillin/translations-raw huggingface dataset:
40 Evropský parlament – předběžný návrh usnesení ke zpoždění začátku provádění politiky soudržnosti na období 2014–2020 ze dne 24. 11. 2014 (B8-0281/2014). 
40 European Parliament - Motion for a resolution on delays in the start-up of cohesion policy for 2014-2020 of 24/11/2014 (B8-0281/2014).
Připomínky 34 Jednání o DP/NSRR a OP1 (doba od prvního předložení do posledního schválení) – srovnání mezi obdobími 2007–2013 a 2014–2020 2013 | 2014 2014 | 2015 2015 | 2016 2016 | 2017 Přijetí DP 312 dní Přijetí OP (nezahrnuje ETC) Přijetí OP ETC 703 dní 599 dní Přijetí NSRR 342 days Přijetí OP (nezahrnuje ETC) 423 dní 1026 dní2 Přijetí OP ETC 800 dní 2006|2007 2007|2008 2008|2009 2009|2010 1 Do analýzy programového období 2007–2013 není zahrnuto Chorvatsko, neboť do EU vstoupilo v roce 2013. 
Observations 34 Negotiations of PAs/NSRF and OPs1 (time between first submission and last 2013 | 2014 2014 | 2015 2015 | 2016 2016 | 2017 approval) – comparison between the 2007-2013 and 2014-2020 periods PA adoption 312 days OPs adoption (excludes ETC) ETC OPs adoption 703 days 599 days NSRF adoption 342 days OPs adoption 423 (excludes ETC) days 1 026 days2 ETC OPs adoption 800 days 2006|2007 2007|2008 2008|2009 2009|2010 1 Croatia is not included in the analysis of the programing period 2007-2013 as it joined the EU in 2013.
Zahrnuty nejsou ani operační programy NPP a FEAD, které se nepřijímají podle společného nařízení pro EFRR, ESF a FS; 2 Zohledňuje 2 % operačních programů s odlehlou hodnotou. 
It also excludes the IPA and FEAD OPs which are not adopted under the Common Regulation for ERDF, ESF and CF; 2 Takes into account 2 % of outlier OPs.
Programové období 2007–2013 Programové období 2014–2020 Obrázek 4 
Programming period 2017-2013 Programming period 2014-2020 Figure 4
Připomínky 35 51 V období 2014–2020 trvalo uzavřít jednání a přijmout OP v průměru asi osm měsíců. 
Observations 35 51 On average, during the 2014-2020 period, it took around eight months to finalise the negotiation and to adopt an OP.
Průměrná doba potřebná na přijetí je srovnatelná s obdobím 2007–2013, přičemž doba od předložení OP do data jeho přijetí trvala zhruba o 24 dní déle: 241 oproti 217 dním (viz obrázek 5). 
The average adoption time is comparable with the 2007-2013 period, with around 24 more days needed from the time of submission of an OP until the date of its adoption: 241 as compared to 217 days (see Figure 5).
Průměrná doba potřebná na přijetí OP1 vyjádřená v kalendářních dnech (od prvního předložení do konečného přijetí) 250 200 150 100 50 0 241 217 209 242 252 250 240 191 227 2007–2013 2014–2020 celkový průměrný počet dní 2007–2013 celkový průměrný počet dní 2007–2013 EFRR/FS ESF Více fondů ETC 1 Zdroj: údaje Komise upravil EÚD. 
Average adoption time of the OPs1 in calendar days (first submission until final adoption) 250 200 150 100 50 0 241 217 209 242 252 250 240 191 227 2007-2013 2014-2020 Total average days 2014-2020 Total average days 2007-2013 E RDF/CF E SF Mult i-fund E TC 1 Source: Commission data adapted by ECA.
Tato analýza nebere v potaz operační programy NPP a FEAD, které se nepřijímají podle nařízení o společných ustanoveních, a není v ní zohledněn tzv. postup pozastavení času. 
This analysis does not consider the IPA and FEAD OPs which are not adopted under the Common Provisions Regulation and does not take into account the stop the clock procedure.
Připomínky 36 52 V období 2007–2013 trvala jednání o několika málo operačních programech téměř tři roky. 
Observations 36 52 In 2007-2013 period, the negotiations for a limited number of OPs took nearly 3 years.
V období 2014–2020 se žádné takové případy nevyskytly. 
There were no such cases in the 2014-2020 period.
Maximální doba od prvního předložení do posledního přijetí OP v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“ se ve srovnání s obdobím 2007–2013 zkrátila o 32 % (z 1 02641 na 703 dní). 
The maximum time from the first submission to the last adoption of an OP under the investment for growth and jobs goal decreased by 32 % compared to the 2007-2013 period (from 1 02641 to 703 days).
Zejména doba potřebná pro sjednání OP Evropské územní spolupráce byla výrazně kratší (599 oproti 800 dním). Tyto údaje nezohledňují dobu přerušení, stanovenou v nařízení o společných ustanoveních (viz bod 46). 
In particular, the time needed to negotiate ETC OPs was considerably shorter (599 compared with 800 days).This does not take into account the stand-still period given by the CPR (see paragraph 46).
U OP zkoumaných v tomto auditu lze 52 % této doby přičíst úpravě OP, které pak členské státy znovu předložily Komisi (viz bod 55). 
For the OPs examined in the audit, 52 % of that time can be attributed to the Member States revising the OPs that would then be resubmitted to the Commission (see paragraph 55).
K dlouhé době potřebné na sjednání dohod o partnerství a operačních programů přispěly dodatečné požadavky, problémy v oblasti IT a složitý schvalovací proces 53 Dohody o partnerství a operační programy se někdy přijímaly se zpožděním oproti lhůtám stanoveným v nařízeních. 
Additional requirements, IT problems and complex approval process contributed to long duration of negotiations of Partnership Agreements and Operational Programmes 53 There were some delays in adopting PAs and OPs compared to the deadlines specified in the regulations.
Zjistili jsme, že v některých případech Komise nedodržela lhůtu pro zaslání připomínek členským státům (tři měsíce): tak tomu bylo u jednoho z pěti DP (Chorvatsko) a sedmi ze 14 zkoumaných OP (Irsko, Polsko a Španělsko)42. 
We found that in some cases the Commission had not respected the deadlines for sending observations to the Member States (three months): this was the case for one of five PAs (Croatia) and seven out of the fourteen OPs (Ireland, Poland and Spain) examined42.
54 Návrhy OP, které členskými státy předložily, měly také značné problémy s kvalitou, takže Komise požadovala jejich změny. 
54 There were also considerable quality issues with the draft OPs submitted by Member States; these resulted in the Commission requesting modifications.
Například ke 14 zkoumaným operačním programům zaslala Komise připomínky a členské státy musely v průměru třikrát tyto programy Komisi předložit znovu. 
For example, for the 14 OPs examined, the Commission sent observations, and on average, these OPs had to be resubmitted three times by the Member State to the Commission.
41 Je to způsobeno pěti OP přijatými v roce 2008 a 2009. 
41 This is due to 5 OPs adopted in 2008 and 2009.
Bez nich by maximální doba činila 423 dní. 
Without these OPs the maximum duration would have been 423 days.
42 Kódy CCI 2014IE16RFOP001, 2014IE16RFOP002, 2014PL16RFOP001, 2014PL05M9OP001, 2014PL16M2OP012, 2014ES16RFOP001, 2014ES05SFOP002 a 2014ES16RFOP003. 
42 CCI Codes 2014IE16RFOP001, 2014IE16RFOP002, 2014PL16RFOP001, 2014PL05M9OP001, 2014PL16M2OP012, 2014ES16RFOP001, 2014ES05S-FOP002 and 2014ES16RFOP003.
Připomínky 37 55 Tato zpoždění a nárůst doby potřebné k přijetí OP ukazují na to, že jednání byla náročnější než v předchozím programovém období. 
Observations 37 55 These delays and the increase in the time needed to adopt an OP suggest that negotiations were more demanding than in the previous programme period.
To mělo dle našich zjištění několik příčin. – Dodatečné požadavky: objevila se nová témata, která předtím nebyla součástí jednání. 
We identified several reasons for this. — Additional requirements: there were a number of new topics that had not been part of negotiations before.
To zjevně vyžadovalo více času. 
This obviously took more time.
Jako příklad lze uvést povinnost dohodnout se na předběžných podmínkách, takže pracovníci Komise museli podrobně analyzovat některé politiky členského státu. 
Examples include the obligation to agree on ex-ante conditionalities, this required Commission staff to analyse in detail certain policies of the Member State.
Patří sem i požadavek stanovit jasnější intervenční logiku a výkonnostní rámec, což si vynutilo podrobnější diskusi, aby byly k realizaci vybrány intervence s největším dopadem na příslušnou politiku EU. 
They also include the requirement to set out a more explicit intervention logic and performance framework, requiring a more in-depth discussion to ensure that the interventions with the most impact in the EU policy are selected for implementation.
Kromě toho byly ukazatele výkonnosti pro výstupy a výsledky dohodnuty předem spolu s OP a nikoli jako v předchozím programovém období, kdy bylo možno je dohodnout později. – Problém v oblasti IT: oficiální elektronická výměna informací během jednání mezi členskými státy a Komisí probíhala pomocí nového systému SFC2014. 
Moreover the performance output and result indicators were negotiated upfront together with the OPs unlike in the previous programme period when they could be agreed at the later stage. — IT problems: the formal electronic exchange of information between Member States and the Commission during negotiations was made through the new system SFC2014.
Používání tohoto nástroje IT bylo během jednání o operačních programech povinné43. 
The use of this IT tool was mandatory during the negotiations of the OPs43.
Systém byl uveden do provozu v lednu 2014, ovšem plně funkčním se stal až později. 
It was released in January 2014, though it only later became fully operational.
Během prvního roku provozu bylo vydáno 19 různých verzí systému SFC2014, které měly odstranit problémy. 
During its first year of operation, 19 different versions of SFC2014 were released to fix problems.
Všechny členské státy navštívené během tohoto auditu uvedly, že se při jeho používání vyskytly potíže, a čtyři z nich sdělily, že když předkládaly svoji dohodu o partnerství, nebyl systém plně funkční. – Připomínky Komise k návrhu OP podléhaly schválení: na rozdíl od předešlých období musel připomínky Komise k návrhům OP schválit sbor komisa-řů44. 
All Member States visited for this audit reported having experienced problems with its use, and four of them stated that the system was not fully operational when they submitted their PA. — Commission observations on draft OP subject to approval: unlike in previous periods the Commission’s observations on the draft OPs were required to be adopted by the College of Commissioners44.
Pokud tedy k dokumentaci předložené členským státem zasílala Komise připomínky, musely se konat nejméně tři meziútvarové a útvarové konzultace: jedna, aby se shromáždily připomínky ode všech zúčastněných útvarů, druhá, aby se schválily připomínky zasílané členskému státu, a třetí, aby se přijal OP. 
Consequently, in cases where the documentation submitted by the Member State gave rise to observations being sent by the Commission, at least three inter and intra service consultations would need to be held: one to collect observations from all relevant services, a second to approve the observations to be sent to the Member State and a third one to adopt the OP.
Zjistili jsme, že v souvislosti s jednáním o operačních programech a jejich přijímáním se konalo celkem 896 (v průměru tři na OP) meziútvarových konzultací. 
We identified a total of 896 (on average 3 per OP) inter service consultations that had been held in connection with the negotiation and adoption of OPs.
43 Nařízení (EU) č. 
43 Regulation (EU) No 184/2014.
44 V předchozím programovém období musel sbor komisařů přijímat jen konečné OP, nikoli připomínky. 
44 In the previous programing period only the final OPs needed to be adopted by the College of Commissioners, not the observations.
Připomínky 38 Dohody o partnerství hrály významnou roli při 45 Článek 23 nařízení (EU) 1303/2013. 
Observations 38 Partnership Agreements were instrumental in focusing 45 Article 23 of the Regulation (EU) 1303/2013.
46 COM(2014) 494 final ze dne 30. července 2014 „Pokyny k uplatňování opatření propojujících účinnost evropských strukturálních a investičních fondů s řádnou správou ekonomických záležitostí podle článku 23 nařízení (EU) č. 
46 COM(2014) 494 final of 30 July 2014 ‘Guidelines on the application of the measures linking effectiveness of the European Structural and Investment Funds to sound economic governance according to Article 23 of Regulation (EU) 1303/2013’.
1303/2013“. soustřeďování výdajů na strategii Evropa 2020 56 Požadavek zněl, aby dohody o partnerství byly koncipovány na základě intervenční logiky, která je jasně formulována a která má zamezit tomu, aby bylo financování příliš rozdrobeno. 
Cohesion spending on the Europe 2020 Strategy 56 The PAs were required to be designed on the basis of an intervention logic which is clearly articulated and aimed at avoiding an excessive fragmentation of funding.
Členské státy musí určit hlavní rozvojové a investiční potřeby a v DP uvést ty, které lze přičlenit k tematickým cílům předem vymezeným v nařízení o společných ustanoveních a odvozeným ze strategie Evropa 2020. 
Member States must identify the main development and investment needs and provide in the PAs these which are attributable to the TOs pre-defined in the CPR and inferred from the Europe 2020 Strategy.
Posílené využívání intervenční logiky vyžadovalo, aby byly peněžní prostředky přiděleny do oblastí, v nichž jsou podle doporučení pro jednotlivé země a podle analýzy členských států veřejné intervence zapotřebí, případně kde je nejvyšší růstový potenciál. 
The reinforced use of intervention logic required the allocation of funds to the areas in which public interventions are needed according to the CSRs and Member States’ analysis and/ or where the growth potential was the highest.
Přidělené finanční prostředky musí být v souladu s cíli vymezenými v DP a musí umožňovat dosáhnout výsledků, o něž členské státy usilují. 
The financial allocation shall be consistent with the objectives set out in the PAs and allow for achievement of the results sought by the Member States.
V OP pak musely být uvedeny příslušné potřeby celostátního či regionálního rozvoje, které mají být řešeny, spolu s přidělenými financemi, přičemž bylo nutno zachovat soulad s obsahem DP. 
The OPs then had to outline the relevant national or regional development needs which are addressed, as well as the financial allocation while staying in line with the content of the PAs.
57 O změnu DP a souvisejících OP může Komise požádat, je-li to nutné na podporu provádění doporučení pro jednotlivé země a doporučení Rady nebo v souvislosti s makroekonomickými ozdravnými programy45. 
57 A reprogramming of the PAs and the relevant OPs can be requested by the Commission, where it is necessary to support the implementation of the relevant CSRs and Council recommendations or in the macroeconomic adjustment pro-grammes45.
Komise nicméně hodlá pravomoc měnit programy využívat jen ve výjimečných případech46. 
The Commission intends to use the reprogramming powers however only in exceptional cases46.
58 Doporučení pro jednotlivé země se každoročně aktualizují, ale související problémy jsou obvykle dlouhodobé povahy a z roku na rok se výrazně nemění. 
58 CSRs are updated annually, but the underlying challenges are generally of a long-term nature and do not change considerably from one year to another.
V roce 2014 byly pro politiku soudržnosti alespoň do určité míry relevantní více než dvě třetiny ze 157 doporučení pro jednotlivé země. 
In 2014, more than two thirds of the 157 CSRs are at least to some extent relevant for Cohesion policy.
59 U pěti členských států, jichž se týká tento audit, jsme zkoumali, zda jejich dohody o partnerství zohledňovaly všechny podstatné aspekty a obsahovaly užitečnou diagnózu jejich rozvojových a investičních potřeb. 
59 For the five Member States covered by this audit, we examined whether their PAs covered all essential aspects and provide a useful diagnosis of the Member States’ development and investment needs.
Poté jsme určili, zda Komise a členské státy při jednání dosáhly dohody o soustředění financí na tematické cíle odvozené ze strategie Evropa 2020 a zda cíle byly v souladu s požadavky na účelové vázání prostředků stanovenými v nařízeních. 
We then determined whether the negotiations between the Commission and the Member States had achieved an agreement on concentration of funding on the TOs inferred from the Europe 2020 strategy, and whether they complied with the ring-fencing requirements set out in the regulations.
Rovněž jsme porovnali výsledek jednání s výsledkem za období 2007–2013. 
We also compared the negotiation outcome to the one for the 2007-2013 period.
Nakonec jsme přezkoumali, jestli jsou v DP zřetelně uvedeny výsledky, jichž se má dosáhnout, a nakolik tyto výsledky souvisejí s financováním EU. 
Finally, we reviewed whether the PAs clearly indicate the results to be achieved and the extent to which these results were related to the EU funding.
Připomínky 39 Dohody o partnerství jsou základem pro přidělování rozpočtových prostředků na tematické cíle a investiční priority Dohody o partnerství jsou analýzou rozvojových potřeb a výdajových priorit v členských státech Zkoumané dohody o partnerství zohledňovaly všechny požadované podstatné aspekty 60 Dohody o partnerství jsou objemné dokumenty. 
Observations 39 Partnership Agreements are basis for the budget allocation to thematic objectives and investment priorities Partnership Agreements provide a diagnosis of the development needs and spending priorities in the Member States The Partnership Agreements examined covered all essential aspects as required 60 PAs are voluminous documents.
Například chorvatská DP má 466 stran, rumunská má 461 stran, španělská 368 stran, irská 265 a polská 244 stran. 
For example, the PA for Croatia has 466 pages, the one for Romania has 461 pages, for Spain 368 pages, for Ireland 265 pages, and for Poland 244 pages.
Informace předkládané v DP se mezi jednotlivými členskými státy značně liší co do jejich struktury, formy a podrobností. 
The information presented in the PAs varies considerably between Member States in terms of structure, form and level of detail.
Na rozdíl od operačních programů nebyly v nařízeních stanoveny žádné povinné vzory, ale Komise poskytla návrh vzoru dohody o partnerství a pokyny k jejímu obsahu (viz bod 19). 
Unlike for OPs, there was no mandatory template set out in the Regulations, but the Commission provided guidance on the draft template and content of the PA22.
61 Náš přezkum dohod o partnerství uzavřených s pěti členskými státy, jichž se týká tento audit, ukázal, že všechny: – odůvodňovaly výběr tematických cílů na základě zjištěných rozvojových a investičních potřebách a splňovaly požadavky na tematické zaměření stanovené v nařízeních pro jednotlivé fondy47, – poskytovaly informace o orientačních přídělech z ESI fondů na jednotlivé tematické cíle, – popisovaly hlavní zamýšlené výsledky u každého tematického cíle, – vyjmenovávaly operační programy přispívající k dosažení výsledků. 
61 Our review of the PAs for the five Member States covered by this audit showed that they all — justified the selection of the TOs based on the identified development and investment needs and complied with the thematic concentration requirements set out in the fund-specific Regulations47; — provided information about the indicative allocation of the ESI Funds to each TO; — identified the main intended results for each TO; and — listed the OPs contributing to the achievement of the results.
47 U ESF to platí jen pro požadavky na tematické zaměření týkající se sociálního začleňování. 
47 For the ESF, this only applies to the thematic concentration requirement for social inclusion.
Připomínky 40 62 Zaznamenali jsme však, že u Polska a Španělska celkový úhrn přidělených prostředků podle tematických cílů v dohodách o partnerství nesouhlasil s odpovídajícími údaji v operačních programech. 
Observations 40 62 We noted, however, that the total aggregated financial allocation by TOs in the PAs for Poland and Spain did not reconcile with the corresponding data in the OPs.
Rovněž jsme zjistili, že neposkytnou-li členské státy doplňující finanční informace týkající se EFRR, bude Komise plnění požadavků na finanční zaměření sledovat jen obtížně. 
We also note that for ERDF, in the absence of complementary financial information from the Member States, the Commission will face problems in monitoring the fulfilment of the financial concentration requirements.
Komise analyzovala hlavní problémy a priority financování a zaslala své připomínky členským státům před formálním jednáním o dohodách o partnerství a operačních programech 63 Komise ve svých stanoviscích analyzovala hlavní problémy a označila příslušné priority pro financování pro každý členský stát. 
The Commission analysed the challenges and priorities for funding and sent its observations to the Member States before to the formal negotiation of the PAs and OPs 63 The Commission had analysed the main challenges and identified the relevant priorities for funding for each Member State in its Position Papers.
Ve stanoviscích se také odkazovalo na doporučení pro jednotlivé země vydaná Radou v roce 2012 (viz bod 9). 
These also made reference to the CSRs issued by the Council in 2012 (see paragraph 9).
Při určování rozvojových potřeb a investičních priorit se v členských státech vedly rozsáhlé diskuse a konaly rozsáhlé přípravy a členské státy o nich také jednaly s Komisí. 
The process of identifying development needs and investment priorities was subject to extensive discussions and preparations within the Member States, as well as negotiations between the Commission and Member States.
Členské státy v dohodách o partnerství určily své rozvojové a investiční potřeby 64 Z našeho přezkumu vyplynulo, že na základě informací, jež byly v tu dobu v Komisi k dispozici, poskytují dohody o partnerství diagnózu stavu každého vybraného tematického cíle, podle níž bylo možno vymezit výdajové priority. 
Member States identified in the PAs the development and investment needs 64 Our review showed that the PAs, based on the evidence available within the Commission at the time, provide a diagnosis of the situation for each selected TO on the basis of which spending priorities could be identified.
Příklady jsou uvedeny v rámečku 4. 
Examples are given in Box 4.
Připomínky 41 Dohody o partnerství – diagnóza situace členského státu ve vztahu k tematickému cíli „Výzkum“ (tematický cíl 1): Každý členský stát poskytl informace o intenzitě VaV a výdajích podniků na VaV. V dohodách o partnerství se také v různé míře popisuje výkonnost členského státu v oblasti výstupů, která se měří pomocí faktorů jako patenty, vědecké publikace, lidský potenciál ve VaV, propojení a spolupráce mezi výzkumnými organizacemi a podniky a postavení země v evropském srovnávacím přehledu inovací (EIS)48. 
Observations 41 Partnership agreements – diagnosis of national situation in relation to a TO ‘Research’ (TO1): Each Member State provided information concerning the R&D intensity and business expenditure on R&D. The PAs also describe, to a varying extent, the national performance in terms of outputs, as measured by factors such as patents, scientific publications, human potential in R&D; the links and level of cooperation between research organisations and enterprises and the position of the country in the European Innovation Scoreboard (EIS)48.
Na tomto základě pak členské státy v DP odhadly celkové investiční potřeby pro tematický cíl 1. 
On this basis, the Member States determined in the PA their estimates of the overall investment needs for TO1.
V případě Irska nebyly tyto investiční potřeby výslovně uvedeny, ale bylo možno je odvodit z diagnózy a předpokládaných strategických výsledků. 
For Ireland, these investment needs were not explicitly articulated but could be inferred from the diagnosis and the envisaged strategic results.
Polsko, Rumunsko a Chorvatsko uvedly, že kromě finanční podpory je potřeba provést strukturální anebo legislativní úpravy, aby se stimuloval rozvoj činností ve VaV. 
Poland, Romania and Croatia indicated that structural and/or regulatory adjustments were needed to stimulate the development of R&D activities, in addition to financial support.