natgillin/translations-raw huggingface dataset:
VFR je nástrojem, který zajišťuje střednědobou až dlouho-dobo stabilitu a předvídatelnost budoucích požadavků na platby a rozpočtových priorit. 
The MFF is the tool ensuring medium-to long-term stability and predictability of future payment requirements and budgetary priorities.
Dlouhodobé předpovědi lze proto vytvářet pouze s ohledem na stávající finanční rámce. 
Therefore long-term forecasts can only be established taking into consideration existing financial frameworks.
Důsledky budoucích finančních rámců, které dosud nebyly schváleny, pro platby nelze přesně předvídat. Prognóza na období po roce 2020 bude předložena v roce 2017 (podle bodu 9 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení) a bude tvořit nedílnou součást návrhů Komise na VFR po roce 2020 (které mají být podle článku 25 nařízení o VFR předloženy před 1. lednem 2018). 
The payment implications of future financial frameworks which have not yet been agreed cannot be predicted with precision. The forecast for the post-2020 period will be presented in 2017 (as foreseen in point 9 of the Inter-institutional Agreement on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management) and it will be an integral part of the Commission proposals for the post-2020 MFF (to be presented before 1 January 2018 based on Article 25 of the MFF Regulation).
Komise se již zavázala předložit střednědobou prognózu plateb (v rámci přezkumu finančního rámce v polovině období), v níž analyzuje udržitelnost stropů plateb a vývoj zbývajících závazků a rušení závazků do roku 2020. 
The Commission already committed itself to presenting a medium-term payment forecast (in the framework of the Mid-term review of the financial framework) which will analyse the sustainability of the payment ceilings and evolution of RAL and de-commitments until 2020.
Prodleva mezi závazky a platbami pouze odráží délku trvání probíhajících projektů. 
The delay between commitments and payments are just reflecting the duration of ongoing projects.
V některých případech se jedná o rozsáhlé infrastrukturní projekty v rámci Unie nebo o projekty v dosti problematických třetích zemích a průměrná prodleva 2,4 let by neměla být považována za obzvláště neobvyklou. 
Some projects are large infrastructure projects in the Union or projects in rather difficult third countries and an average delay of 2,4 years should not be seen as particularly abnormal.
Právní rámec ukládá příjemcům povinnost uchovávat příslušnou dokumentaci po určitou dobu po uzavření projektu. 
The legal framework obliges the beneficiaries to keep the relevant documentation for a certain period after the closure.
Viz odpověď k bodu 2.31. 
See reply to paragraph 2.31.
Zřízení EFSI mělo dopad na zahájení programu CEF. 
Establishment of EFSI affected the launch of the CEF programme.
Ačkoli to má vliv na předpoklady, z nichž Komise vycházela ve svém předběžném posouzení použití finančních nástrojů v rámci programu CEF, nebylo toto posouzení přehodnoceno. 
Although it affects the assumptions the Commission made in its ex-ante assessment of the use of financial instruments under CEF, this was not re-evaluated.
EFSI bude mít rovněž dopad na použití některých dalších finančních nástrojů (viz body 2.32–2.38). 
EFSI will also impact upon the use made of some other financial instruments (see paragraphs 2.32 to 2.38).
Doporučení 2.47. 
Recommendations 2.47.
Předkládáme tato doporučení: — Doporučení 1: Komise by měla podniknout kroky ke snížení zbývajících závazků, a to například rychlejším rušením závazků k prostředkům, případně rychlejšími uzávěrkami programů na období 2007–2013, případně větším využíváním čistých oprav v oblasti soudržnosti, snížením objemu hotovosti ve svěřenecké správě a sestavením plánů a prognóz plateb v těch oblastech, kde jsou zbývající závazky a jiné závazky významné (viz body 2.5– 2.9, 2.19 a 2.28). — Doporučení 2: Komise by měla připravit a zveřejnit každoročně aktualizovanou prognózu hotovostních toků, která by pokrývala období příštích sedmi až desíti let a zahrnovala rozpočtové stropy, platební potřeby, kapacitní omezení a potenciální rušení závazků k prostředkům (bod 2.10). 2.46. 
We recommend that: — Recommendation 1: the Commission should act to reduce outstanding commitments by, for example, quicker decommitment, where appropriate, faster closure of the 2007-2013 programmes, where appropriate, wider use of net correction in cohesion, reducing cash held by fiduciaries and the compilation of payment plans and forecasts in those areas where outstanding commitments and other obligations are significant (see paragraphs 2.5 to 2.9, 2.19 and 2.28); — Recommendation 2: the Commission should prepare and publish an annually updated cash flow forecast, spanning a seven to ten year time horizon, covering budgetary ceilings, payment needs, capacity constraints and potential decommitments (paragraph 2.10); of the European Union 13.10.2016 THE COMMISSION’S REPLIES 2.46.
Přijetí EFSI nemělo vliv na celkové cíle CEF, avšak vytvořilo dodatečný mechanismus finanční pomoci EU, mimo jiné pro infrastrukturní projekty a zejména prostřednictvím dluhového financování. 
The adoption of EFSI did not affect the overall objectives of CEF, but created an additional mechanism for the EU financial assistance, i.a. to infrastructural projects, in particular via debt finance.
S ohledem na zřízení EFSI stanovil řídící výbor dluhového nástroje CEF na svém prvním zasedání hlavní zásady pro poskytování podpory z CEF a EFSI s cílem zvýšit jejich komplementaritu. 
To take into account the launch of EFSI, the CEF DI Steering Committee in its first meeting defined the main principles for providing CEF and EFSI support, with a view to enhance their complementarity.
Kromě toho se připravuje dodatek k předběžnému hodnocení CEF tak, aby zahrnovalo i) nejnovější analýzy týkající se možnosti zavést v odvětvích CEF kapitálový nástroj CEF a ii) vývoj na trhu po zřízení EFSI. 
Moreover, an addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch.
Tento dodatek je třeba chápat jako doplnění předchozího předběžného hodnocení, a nikoli jako jeho revizi. 
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision.
Soulad dluhového nástroje CEF s ostatními iniciativami EU, včetně EFSI, bude posouzen v rámci přezkumu uvedeného nástroje v polovině období. 
The coherence of CEF debt instrument with other EU initiatives, including EFSI, will be assessed in the mid-term review of the CEF.
Veškerá opatření přijatá Komisí ve vztahu k členským státům, včetně snahy snížit zbývající závazky a více využívat čisté opravy v oblasti soudržnosti, musí samozřejmě být v souladu s regulačním rámcem. 
The Commission accepts the recommendation. Any measures taken by the Commission vis-à-vis the Member States, including efforts to reduce outstanding commitments and make wider use of net corrections in cohesion must obviously comply with the regulatory framework The Commission accepts the recommendation.
Prognóza na období po roce 2020 bude předložena v roce 2017 (podle bodu 9 interinstitucionální dohody o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení) a bude tvořit nedílnou součást návrhů Komise na VFR po roce 2020 (které mají být podle článku 25 nařízení o VFR předloženy před 1. lednem 2018). 
The forecast for the post-2020 period will be presented in 2017 (as foreseen in point 9 of the Inter-institutional Agreement on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management) and it will be an integral part of the Commission proposals for the post-2020 MFF (to be presented before 1 January 2018 based on Article 25 of the MFF Regulation).
Kromě toho Komise v rámci přezkumu VFR v polovině období představí střednědobou prognózu plateb, v níž posoudí udržitelnost současných stropů pro platby do konce stávajícího VFR. 
In addition the Commission will present a mid-term payment forecast assessing the sustainability of the current payment ceilings until the end of the current MFF in the framework of the Mid-term review of the MFF.
13.10.2016 Úřední věstník Evropské unie C 375/75 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA — Doporučení 3: Komise by měla ve svém rozpočtovém a finančním řízení zohlednit kapacitní omezení v určitých členských státech, aby tak zajistila efektivní využívání prostředků (viz body 2.19–2.21). — Doporučení 4: Komise by měla získat zpět nevyužité hotovostní zůstatky ve finančních nástrojích v režimu sdíleného řízení (viz bod 2.31) a rovněž zbývající nevyužité prostředky z finančních nástrojů v režimu nepřímého řízení z předcházejících VFR, pro něž již skončilo období způsobilosti (44). Komise toto doporučení přijímá v rámci vymezeném VFR a s příslušnými právními předpisy. 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/75 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 3: the Commission should consider in its budgetary and financial management the capacity constraints in certain Member States in order to ensure funds are used efficiently (see paragraphs 2.19 to 2.21); — Recommendation 4: the Commission should recover unused cash balances in financial instruments under shared management (see paragraph 2.31) and remaining unused funds in indirect management financial instruments from previous44MFFs for which the eligibility period has expired ( ); THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts the recommendation within the framework set out by the MFF and the relevant legislation.
Komise již zřídila pracovní skupinu pro lepší plnění rozpočtu, jejímž úkolem je zlepšit čerpání z ESI fondů v některých členských státech a zároveň zajistit důsledné plnění požadavku legality a správnosti výdajů (viz také odpověď Komise k připomínkám 2.19 a 2.20). 
The Commission has already put in place a Task Force for Better Implementation in order to improve the implementation of ESI funds in certain Member States, while ensuring full respect of legality and regularity of expenditure (see the Commission’s reply to observations 2.19 and 2.20).
Komise je odhodlána zajistit, aby byly výsledky práce pracovní skupiny plně využity, a zaměří se na vytvoření proaktivního a cíleného přístupu k členským státům, aby podpořila čerpání finančních prostředků v rámci politiky soudržnosti v období 2014–2020. Komise toto doporučení přijímá. 
The Commission intends to ensure that full benefit is drawn from the work of the Task Force and will focus on delivering a proactive and targeted approach to Member States in order to support the implementation of the Cohesion policy funding in 2014-2020. The Commission accepts the recommendation.
Pokud jde o finanční nástroje v režimu nepřímého řízení, Komise společně s EIF v listopadu 2015 dokončila postup pro „navracení a rušení prostředků EU“, který se týká převodu příjmů a splátek v souvislosti s mechanismem GIF do programů Horizont 2020 a COSME, a nyní jej realizuje. 
For the indirectly managed financial instruments, a procedure for ‘return and de-commitments of funds to the EU’ covering the transfer of GIF revenues and repayments to H2020 and COSME was finalised by the Commission with the EIF in November 2015 and execution is under way.
Tento postup bude doplněn kontrolními návštěvami EIF. 
It will be accompanied by monitoring visits to the EIF.
Pokud jde o sdílené řízení, veškeré nevyužité příděly prostředků v rámci finančních nástrojů budou při uzavření odečteny v souladu s právními předpisy pro programy v režimu sdíleného řízení. 
For the shared management, any unused financial instruments allocations will be deducted at closure in accordance with the legal provisions for shared management programmes. The Commission partially accepts the recommendation.
Připravuje se dodatek k předběžnému hodnocení CEF tak, aby zahrnovalo i) nejnovější analýzy týkající se možnosti zavést v odvětvích CEF kapitálový nástroj CEF a ii) vývoj na trhu po zřízení EFSI. 
An addendum to the CEF ex ante assessment is under preparation to reflect (i) the latest analysis on the potential to launch a CEF Equity Instrument in the CEF sectors, and (ii) the market developments post-EFSI launch.
Tento dodatek je třeba chápat jako doplnění předchozího předběžného hodnocení, a nikoli jako jeho revizi. Skutečnost, že finanční nástroje CEF doplňují fond EFSI, vychází ze zásady, že financování z CEF se zaměřuje na inovativní, demonstrační a pilotní projekty a iniciativy způsobilé podle příslušných nařízení v odvětvích CEF, zatímco oblast působnosti a kritéria způsobilosti pro podporu z fondu EFSI jsou širší. — Doporučení 5: Komise by měla vzhledem ke zřízení EFSI přehodnotit posouzení hodnocení dluhového nástroje CEF a měla by zvážit dopad EFSI na další programy a finanční nástroje EU. 
This addendum is to be understood as complementing the previous ex ante assessment, and not as a revision The additionality of CEF financial instruments towards EFSI is based on a principle that CEF financing focuses on innovative, demonstrator and pilot projects and initiatives eligible under the relevant regulations in the CEF sectors, while the scope and eligibility criteria of EFSI support are broader. — Recommendation 5: the Commission should re-evaluate the ex-ante assessment for the CEF debt instrument in the light of creation of the EFSI, and consider the impact of EFSI on other EU programmes and financial instruments.
(44) Viz body 6.46–6.52 naší výroční zprávy za rok 2014. 
(44) See paragraphs 6.46 to 6.52 of our 2014 annual report.
13.10.2016 Úřední věstník Evropské unie C 375/77 CS KAPITOLA 3 Rozpočet EU a dosahování výsledků OBSAH Oddíl 1 – Vazby mezi strategií Evropa 2020, novými prioritami Komise a programem Horizont 2020 ne vždy umožňují zaměřit se na výkonnost a je potřeba je vyjasnit Oddíl 2 – Synergie a doplňkovost s fondy ESI a národními programy Oddíl 3 – V koncepci programu Horizont 2020 chybí konzistentní důraz na výkonnost Část 2 – Plánování a vykazování výkonnosti na úrovni generálních ředitelství: oblast „přírodní zdroje“ Část 3 – výsledky auditů výkonnosti provedených účetním dvorem Zvláštní zprávy za rok 2015 a další výstupy týkající se výkonnosti Kontrola opatření přijatých v návaznosti na doporučení ze zvláštních zpráv Závěry a doporučení Závěry Doporučení Body 3.1–3.5 3.6–3.59 3.7–3.21 3.22–3.23 3.24–3.59 3.60–3.65 3.66–3.85 3.66–3.77 3.78–3.85 3.86–3.95 3.86–3.93 3.94–3.95 Úvod Část 1 – Program Horizont 2020 (2014–2020) Příloha 3.1 – Zvláštní zprávy přijaté Účetním dvorem v roce 2015 Příloha 3.2 – Kontrola v návaznosti na předchozí doporučení týkající se problematiky výkonnosti 
13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/77 EN CHAPTER 3 Getting results from the EU budget TABLE OF CONTENTS Introduction Part 1 — Horizon 2020 (2014-2020) Section 1 — Links between Europe 2020 the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Section 2 — Synergies and complementarities with ESI funds and national programmes Section 3 — The mechanics of Horizon 2020 do not consistently drive a focus on performance Part 2 — Performance planning and reporting at directorate-general level: the ‘Natural resources’ family Part 3 — Results of the Court’s audit on performance 2015 special reports and other output on performance The follow-up of special report recommendations Conclusions and recommendations Conclusions Recommendations Annex 3.1 — Special reports adopted by the European Court of Auditors in 2015 Annex 3.2 — Follow-up of previous recommendations for performance issues Paragraph 3.1-3.5 3.6-3.59 3.7-3.21 3.22-3.23 3.24-3.59 3.60-3.65 3.66-3.85 3.66-3.77 3.78-3.85 3.86-3.95 3.86-3.93 3.94-3.95
C 375/78 Úřední věstník Evropské unie 13.10.2016 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ÚVOD 3.1. 
EN C 375/78 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS INTRODUCTION 3.1.
Předmětem této kapitoly je výkonnost (viz rámeček 3.1). 
The subject of this chapter is performance (see Figure 3.1).
Pokračujeme tak v tématu, které do svých výročních zpráv zahrnujeme od roku 2010, kdy se vždy v jedné kapitole věnujeme posouzení různých aspektů systémů, jež Komise zavedla s cílem zajistit, aby se finanční prostředky EU vynakládaly nejen v souladu s příslušnými právními předpisy, ale také dobrým způsobem. 
It continues the theme — which has been a feature of our annual reports since 2010 — of including a chapter assessing different aspects of the systems put in place by the Commission to ensure that EU funds are spent well, and not just in line with relevant legislation.
Od roku 2010 analyzujeme vlastní posouzení Komise v oblasti výkonnosti, které je součástí výročních zpráv o činnosti vybraných generálních ředitelství Komise, a provádíme také přezkoumání některých témat, o nichž pojednávaly zvláštní zprávy o auditu výkonnosti vydané v daném roce. 
Since 2010, we have analysed the Commission’s self-assessment on performance as stated in the annual activity reports (AARs) of a selection of the Commission’s directors-general, and included an examination of some of the themes developed in that year’s special reports on performance audit.
Zkoumáme i další prvky výkonnosti, mezi něž patří plány řízení vybraných generálních ředitelství (GŘ) a zprávy, které předkládá Komise Evropskému parlamentu a Radě, včetně několika prvních „hodnotících zpráv“ Komise (1). 
Other elements of performance that we have examined are, the management plans of selected directorates-general (DGs) and the reporting by the Commission to the European Parliament and the Council including the first few editions of the Commission’s ‘evaluation reports’ (1).
Rámeček 3.1 – Výkonnost v EU Výkonnost v EU se posuzuje na základě zásad řádného finančního řízení (hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti) (2) a zahrnuje: a) vstupy – finanční a lidské zdroje a materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění určitého programu; b) výstupy – dosažené výsledky programu; c) výsledky – bezprostřední účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce; d) dopady – dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze – alespoň zčásti – přičíst vlivu opatření EU. 
Figure 3.1 – Performance in the EU Performance in the EU is assessed on the basis of the sound financial management principles (economy, efficiency and effectiveness) (2), and covers: (a) inputs — financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme; (b) outputs — the deliverables of the programme; (c) results — the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; (d) impacts — long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action.
(1) Požadovaných podle článku 318 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU). 
(1) Required under Article 318 of the Treaty on the functioning of the European Union (TFEU).
966/ 2012 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1), článek 30 (vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2013). 
1), Article 30 (entry into force on 1 January 2013).
13.10.2016 Úřední věstník Evropské unie C 375/79 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.3. 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/79 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.3.
V odpovídající kapitole loňské výroční zprávy jsme se zaměřili zejména na dlouhodobou strategii EU „Evropa 2020“. 
In the equivalent chapter of last year’s annual report, we took a particular look at the EU’s long-term strategy, Europe 2020.
Zkoumali jsme, jak EU tuto strategii monitoruje na rámcové úrovni a jaké o ní podává zprávy, a v případě evropských strukturálních a investičních fondů (3) (fondy ESI) jsme zjišťovali, jak se tato strategie odráží v dohodách o partnerství a v programech financování sjednaných mezi Komisí a členskými státy. 
We examined the EU’s high-level monitoring and reporting of the strategy and, for the European Structural and Investment Funds (3) (the ESI funds), how the strategy feeds through into the partnership agreements and funding programmes agreed between the Commission and Member States.
Tomuto tématu se věnujeme i letos, přičemž tentokrát se soustředíme na výkonnost Komise v rámci programu Horizont 2020, což je program Komise pro výzkum a inovace a, jak uvidíme dále, také velmi významná položka rozpočtu EU. 
This year we continue that theme, and focus our examination of the Commission’s performance through Horizon 2020, the Commission’s research and innovation programme and, as will be seen below, a very significant item in the EU budget.
Tato kapitola se tedy skládá ze tří částí. 
The chapter therefore consists of three parts.
O výkonnosti programu Horizont 2020 pojednává první část. Zbývající dvě části se týkají témat, jimiž jsme se zabývali v předchozích letech: rozsahu, v jakém je výkonnost zahrnuta do hlavních dokumentů k ročnímu plánování a zpráv vypracovaných generálními řediteli Komise, a některých hlavních témat našich zvláštních zpráv za rok 2015 včetně opatření přijatých v návaznosti na vzorek doporučení z předchozích zvláštních zpráv a poprvé také odpovědí členských států na náš průzkum toho, jak postupují po obdržení našich doporučení. 
Horizon 2020 performance is the subject of the first part. The remaining two parts deal with subjects we have examined in previous years: the extent to which performance is covered in the main annual planning and reporting documents prepared by the Commission’s directors-general and some of the main themes arising from our 2015 special reports including the follow-up of a sample of recommendations from previous special reports and, for the first time, responses from the Member States to a survey that we conducted on their follow up of our recommendations.
Ve výroční zprávě za rok 2014 jsme na základě informací, které předložila Komise, uvedli, že přezkum v polovině období týkající se strategie Evropa 2020, který měl být Radě k dispozici v březnu 2015, se opozdil na začátek roku 2016 (4). 
In the 2014 annual report, we reported that, based on information supplied by the Commission, the mid-term review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, had been delayed until early 2016 (4).
K červnu 2016 nám Komise sdělila, že tento přezkum byl dokončen, ale že žádný závěrečný dokument o přezkumu v polovině období nyní vydán nebude. 
As of June 2016, the Commission informed us that the mid-term review had been finalised and that there would now be no formal mid-term review concluding document.
V této kapitole se proto nemůžeme vyjádřit k tomu, jak byl proces přezkoumání proveden. 
As a result, we are not in a position to report in this chapter on how this review process was carried out.
Je však možné, že se k tomuto tématu vrátíme v budoucích zprávách. 
We may, however, return to this issue in future reports.
(3) Fondy ESI zahrnují Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond. 
(3) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund, the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund.
(4) Výroční zpráva za rok 2014, bod 3.29. 
(4) 2014 annual report, paragraph 3.29.
C 375/80 Úřední věstník Evropské unie 13.10.2016 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ČÁST 1 – PROGRAM HORIZONT 2020 (2014–2020) 3.6. 
EN C 375/80 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 1 — HORIZON 2020 (2014-2020) 3.6.
Naše analýza programu Horizont 2020 má tři složky. 
There are three elements to our analysis of Horizon 2020.
První se věnuje hlavním rysům programu a kontrole strategického rámce jeho fungování, zejména pak jeho vazeb na další strategie EU. 
First we set out the main features of the programme and examine the strategic framework in which it operates, in particular its links to other EU strategies.
Druhou složkou je posouzení výhod a potenciálních rizik propojování výzkumu a inovačních činností. 
The second element considers the advantages and potential risks involved in bringing research and innovation activity together.