natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doporučili jsme, aby Komise a případně Evropská služba pro vnější činnost: — podporovaly vlastnickou odpovědnost Africké unie, aby dosáhla finanční nezávislosti, a zaměřily podporu EU na opatření k budování kapacit, nikoliv na hrazení provozních nákladů; — prováděly intervence, které budou vždy založeny na výsledcích, omezily zpoždění při uzavírání smluv a financování se zpětnou platností, zlepšily monitorování a konzistentně využívaly finanční nástroje. c) Zvláštní zpráva č. 27/2018 – Nástroj pro uprchlíky v Turecku 3.58. 
We recommended that the Commission, and where applicable the European External Action Service: — fosterAfricanUnionownershipoftheAPSAinordertoachievefinancialindependenceandfocusEUsupportoncapacity-building measures instead of supporting operational costs; — make interventions consistently results-based, reduce delays in contracting and retroactive financing, improve monitoring and make coherent use of financing instruments. (c) Special report 27/2018 – The Facility for Refugees in Turkey 3.58.
Zjistili jsme, že nástroj pro uprchlíky v Turecku za náročných podmínek rychle mobilizoval 3 miliardy EUR, aby pohotově reagoval na uprchlickou krizi. 
We found that, in a challenging context, the Facility for Refugees in Turkey had rapidly mobilised 3 billion euros to provide a swift response to the refugee crisis.
Nicméně nedosáhl v plném rozsahu svého cíle koordinovat tuto reakci účinně. 
Nevertheless, it had not fully achieved its objective of coordinating the response effectively.
Kontrolované projekty poskytly uprchlíkům užitečnou podporu, většina z nich dosáhla svých výstupů, ale polovina z nich ještě nedosáhla předpokládaných účinků. 
The projects audited provided helpful support to refugees, most of them had achieved their outputs, but half had not yet achieved their expected outcomes.
Dospěli jsme tudíž k závěru, že nástroj mohl být účinnější a mohl prostředky zhodnotit lépe. 
We therefore concluded that the Facility could have been more effective and could achieve better value for money.
Zjistili jsme, že Svěřenský fond EU pro Afriku je pružný nástroj. 
We found the EUTF for Africa to be a flexible tool.
S ohledem na nevídané překážky, s nimiž se potýkal, však koncepčně potřeboval větší zaměření. 
Considering the unprecedented challenges it faced, however, its design needed greater focus.
Svěřenský fond EU pro Afriku byl při zahajování projektů rychlejší než tradiční nástroje, ale potýkal se s obdobnými problémy souvisejícími se zpožďováním realizace. 
The EUTF for Africa was faster than traditional instruments in launching projects, but faced similar challenges delaying implementation.
Kontrolované projekty byly v rané fázi, ale začaly již generovat výstupy. 
Although the audited projects were at an early stage, they had started producing output.
Okruh 5 „Správa“ 3.62. 
Heading 5 ‘Administration’ 3.62.
V roce 2018 jsme zveřejnili na toto téma tři zvláštní zprávy. 
In 2018, we published three special reports in the area of administration.
Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení jedné z těchto zpráv. 
We wish to draw attention to some of the key conclusions and recommendations from one of these reports.
8.10.2019 Úřední věstník Evropské unie C 340/77 CS a) Zvláštní zpráva č. 34/2018 – Kancelářské prostory orgánů EU 3.63. vždy formálně zdokumentovány. 
8.10.2019 Official Journal of the European Union C 340/77 EN (a) Special report 34/2018 – Office accommodation of EU institutions 3.63. always officially documented.
Orgány spolupracovaly a uplatňovaly obdobné zásady rozhodování. 
The institutions cooperated and applied similar decision-making principles.
Zprávy předkládané rozpočtovým orgánům však neumožňovaly provádět srovnání a analýzu efektivnosti. 
Reporting to the budgetary authorities did not, however allow for comparison and efficiency analysis.
Mechanismy financování velkých stavebních projektů, které jsme analyzovali, byly často složité, což má dopad na transparentnost. 
The financing mechanisms for the large construction projects we analysed were often complex, which affected transparency.
U většiny projektů došlo ke zpoždění, což v některých případech způsobilo dodatečné náklady. 
Most of these projects were delayed, which in some cases led to additional costs.
Zprávy o „Fungujícím jednotném trhu a udržitelné měnové unii“ 3.65. 
Reports on the ‘Functioning Single Market and sustainable Monetary Union’ 3.65.
Také jsme zveřejnili čtyři zvláštní zprávy na téma „Fungující jednotný trh a udržitelná měnová unie“. 
Finally, we published four special reports on the ‘Functioning Single Market and sustainable Monetary Union’.
Chtěli bychom upozornit na některé klíčové závěry a doporučení tří z těchto zpráv. a) Zvláštní zpráva č. 2/2018 – Provozní efektivnost krizového řízení ECB pro řešení krizí bank 3.66. 
We wish to draw attention to some of the key conclusions and recommendations from three of these reports. (a) Special report 2/2018 – The operational efficiency of the ECB’s crisis management for banks 3.66.
V rámci tohoto auditu se posuzovala provozní efektivnost řízení jednoho konkrétního úkolu dohledu ze strany ECB – krizového řízení. 
This audit assessed the operational efficiency of the European Central Bank’s (ECB’s) management of one specific supervisory task: crisis management.
ECB ustavila rámec pro řízení krizí, ale potřebovala vyřešit určité koncepční nedostatky a známky neúčinného provádění. 
The ECB had established a framework for crisis management, but needed to address some design flaws and signs of inefficient implementation.
ECB neměla systém pro používání spouštěcích mechanismů pro jednotlivé banky, který by dokázal upozornit na jakékoliv případné zhoršení finanční situace banky. 
The ECB did not have a system for using bank-specific triggers, which could flag up any likely deterioration in a bank’s financial condition.
Systémy a pokyny pro posuzování rychlé včasné intervence navíc nebyly rozvinuté a zprávy vedení o špatné kvalitě aktiv bank a odpovídající kapacitě na místě bylo nutno zlepšit. 3.67. Doporučili jsme ECB, aby: — dálerozpracovalasvépokynykvčasnémuposouzení,včetněrychléreakcenakrize; — definovalajasnýsouborukazatelůproidentifikacikrizíanáležitoureakci; — zlepšilamonitorováníavyužitíinformacízplánuobnovy. b) Zvláštní zpráva č. 
In addition, systems and guidance for a rapid early intervention assessment were underdeveloped, while management reporting on weak banks’ asset quality and corresponding on-site capacity needed improving. 3.67. We recommended that the ECB: — furtherdevelopitsguidanceonearlyassessment,includingrapidcrisisresponse; — defineaclearsetofindicatorsforcrisisidentificationandresponse; — improvemonitoringanduseofrecoveryplaninformation. (b) Special report 3/2018 – Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) 3.68.
Kontrolovali jsme, jak Evropská komise provádí postup při makroekonomické nerovnováze, jehož cílem je identifikovat makroekonomické nerovnováhy, které by mohly negativně ovlivnit hospodářskou stabilitu, a předcházet jim a napravovat je. 
We examined the European Commission’s implementation of the Macroeconomic Imbalance Procedure, which aims to identify, prevent and address macroeconomic imbalances that could adversely affect economic stability.
Zjistili jsme, že přestože je postup při makroekonomické nerovnováze celkově dobře koncipován, Komise jej neuplatňuje způsobem, který by zajišťoval účinnou prevenci a nápravu nerovnováh. 
We found that although the MIP was generally well designed, the Commission was not implementing it in a way that would ensure effective prevention and correction of imbalances.
Obecněji řečeno, doporučení pro jednotlivé země, které Komise vydala, měla určité nedostatky, klasifikace členských států, v nichž se vyskytuje nerovnováha, není transparentní, hloubková analýza Komise je sice kvalitní, ale povědomí o ní klesá a chybí informovanost veřejnosti o celém postupu a o tom, co z něj vyplývá. 
More generally, the country-specific recommendations (CSRs) issued by the Commission displayed several weaknesses; the classification of Member States with imbalances lacked transparency; the Commission’s in-depth analysis, while of a good standard, had become less visible, and there was a lack of public awareness of the procedure and its implications.
Tento postup navíc dostatečně neumožňoval včasnou identifikaci nerovnováh, protože využíval ukazatele založené na údajích z minulosti a pohyblivých průměrných hodnotách, které nezohledňují poslední vývoj. Zjistili jsme, že orgány a instituce a spravují své výdaje na kancelářské prostory efektivně, ale že strategie pro budovy nebyly 
Moreover, the procedure did not adequately facilitate early identification of imbalances as its indicators were based on out-of-date data and moving averages, making it blind to recent events. We found that the institutions managed their spending on office accommodation efficiently, but building strategies were not
C 340/78 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS 3.69. 
C 340/78 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN 3.69.
Komisi jsme proto doporučili, aby zásadně zlepšila některé aspekty svého řízení a postup při makroekonomické nerovnováze více zviditelnila. c) Zvláštní zpráva č. 18/2018 – Je naplňován hlavní cíl preventivní složky Paktu o stabilitě a růstu? 
We recommended that the Commission substantially improve certain aspects of its management and give greater prominence to the MIP. (c) Special report 18/2018 – Is the main objective of the preventive arm of the Stability and Growth Pact (SGP) delivered?
Zjistili jsme, že v několika členských státech s vysokým zadlužením Pakt o stabilitě a růstu nevyústil po uplynutí přiměřené doby v dostatečný pokrok ke střednědobým cílům. Evropská komise široce využila svých diskrečních pravomocí při stanovování prováděcích pravidel a provádění jednotlivých rozhodnutích za účelem omezení počtu požadavků na korekci. 
We found that in several Member States with high debt, the SGP had not delivered sufficient progress towards the medium term objectives within a reasonable time.
Doporučili jsme Komisi, aby: — změnilapožadovanémíryúpravuvedenév„maticipožadavků“,abyzvýšilapožadavkynaúpravypročlenskéstátysmírouzadlu-žení nad 60 % a zabývala se kumulativními účinky povolených odchylek při udílení četných doložek; — reformovala stávající způsob uplatňování doložek flexibility, omezila flexibilitu na skutečné fiskální náklady reforem a zajistila, aby se investiční doložka ve své stávající podobě přestala používat a byla změněna tak, aby bylo zajištěno, že se všechny dodatečné výdaje vyplývající z odchýlení od původního plánu, jak dosáhnout střednědobého cíle (tj. v letech po udělení doložky), budou týkat investice a povedou v poměru HDP k navýšení veřejných investic; — zjistilajednotnostpožadavkůvrámcipreventivníanápravnésložky; — vdoporučeníchprojednotlivézeměformulovalasvépožadavkyjasnějialépejevysvětlovalaspolusrizikyplynoucímzmožnosti, že doporučení nebudou realizována včas. 
We recommended that the Commission: — change the required adjustment rates contained in the ‘matrix of requirements’ to increase the adjustment requirements for Member States with a debt ratio above 60 % and address the cumulative effects of permitted deviation when granting multiple clauses; — reform the current application of flexibility clauses, limiting flexibility to actual fiscal costs of reforms, and ensuring that the investment clause is discontinued in its current form, and reformed to ensure that all additional expenditure resulting from the deviation from the original path towards the MTO (i.e. in all years after granting the clause) is related to investment, and leads to an increase in public investment relative to GDP; — ensureconsistencybetweenrequirementsunderthepreventiveandthecorrectivearm; — includeclearerrequirementsinthecountry-specificrecommendations,withbetterexplanationsoftherequirementsandtherisks if they are not implemented on time.
Část 3 – Kontroly opatření v návaznosti na předchozí doporučení 3.72. 
Part 3 — Follow-up of recommendations 3.72.
Každoročně provádíme přezkum míry, v níž námi auditované kontrolní subjekty přijaly opatření reagující na naše doporučení. 
Every year, we review the extent to which our auditees have taken action in response to our recommendations.
Poskytuje zpětnou vazby k dopadu naší práce a podporuje kontrolované subjekty, aby naše doporučení realizovaly. 
It provides feedback on the impact of our work and encourages our auditees to implement our recommendations.
Analyzovali jsme plnění všech doporučení z roku 2015 adresovaných Komisi 3.73. 
We analysed the implementation of all 2015 recommendations addressed to the Commission 3.73.
V předchozích letech jsme analyzovali pouze výběr doporučení z doby před třemi lety. 
In previous years, we only analysed a selection of the recommendations made three years earlier.
Letos jsme analyzovali všech 185 doporučení adresovaných Komisi ve 25 zvláštních zprávách přijatých v roce 2015. 
This year, we analysed all 185 recommendations addressed to the Commission in the 25 special reports adopted in 2015.
Neprověřovali jsme provádění jednoho doporučení, neboť již nebylo relevantní. 
We did not examine the implementation of one recommendation because it was no longer relevant.
Rovněž jsme nekontrolovali 48 doporučení určených členským státům. 3.74. 
We did also not follow up the 48 recommendations addressed to Member States. 3.74.
Při následné kontrole jsme využili dokumentární přezkumy a pohovory s pracovníky Komise. 
We used documentary reviews and interviews with Commission staff to carry out our follow-up.
Aby byl náš přezkum věrný a vyvážený, zaslali jsme svá zjištění Komisi a její odpovědi zohlednili při závěrečné analýze. 
To ensure a fair and balanced review, we sent our findings to the Commission and took account of its replies in our final analysis.
Zabývala se Komise našimi doporučeními? 
How has the Commission addressed our recommendations?
Dospěli jsme k závěru, že ze 184 doporučení Komise plně provedla 114 (tj. 62 %). 
Of the 184 recommendations followed-up, the Commission had fully implemented 114 (62 %).
Ze zbývajících doporučení provedla 26 ve většině ohledů (14 %), 33 (18 %) v některých ohledech a 11 (6 %) vůbec (viz rámeček 3.15). 
It had implemented 26 of the remaining recommendations (14 %) in most respects, 33 (18 %) in some respects, and had not implemented the other 11 (6 %) at all (see Box 3.15).
V příloze 3.3 je podrobně uveden stav provádění doporučení. 
Annex 3.3 shows the implementation status of the recommendations in detail.
8.10.2019 Úřední věstník Evropské unie C 340/79 CS Rámeček 3.15 Plnění našich doporučení z auditů výkonnosti v roce 2015 Zdroj: EÚD. 
8.10.2019 Official Journal of the European Union C 340/79 EN Box 3.15 Implementation of our 2015 performance audit recommendations Source: ECA.
V některých oblastech byla opatření Komise při provádění našich doporučení zvlášť důkladná. 
In some areas, the Commission had been particularly responsive to our recommendations.
Komise nepřijala 15 doporučení a částečně přijala 17 doporučení. 
The Commission did not accept 15 recommendations and partially accepted 17.
Nicméně 10 ze 17 částečně přijatých doporučení bylo nakonec realizováno v plném rozsahu, dvě odmítnutá doporučení byla realizována v plném rozsahu a další dvě v některých ohledech. 
However, 10 of the 17 partially accepted recommendations were eventually fully implemented, while two of the recommendations rejected were addressed fully and another two were addressed in some respects.
Závěrem jsme zjistili, že naše audity výkonnosti vedly k několika klíčovým zlepšením, i když některé ze zjištěných nedostatků přetrvávají. 
In conclusion, we observed that our performance audits had led to several key improvements, although some of the weaknesses identified remained.
Příloha 3.4 popisuje přetrvávající nedostatky u částečně realizovaných doporučení. 
Annex 3.4 describes the weaknesses remaining for the partially implemented recommendations.
C 340/80 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS Závěry a doporučení Závěry 1) Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku (body 3.7–3.20) 3.79. 
C 340/80 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Conclusions and recommendations Conclusions (1) The indicators show significant variation in achievements and suggest moderate progress overall (paragraphs 3.7 to 3.20) 3.79.
Údaje uvedené v programových prohlášeních obecně vypovídají o tom, že pokrok v plnění výkonnostních cílů je mírný. 
Overall, the data included in the programme statements suggests that progress towards the performance targets is moderate.
Pozdní, pomalý start jak u programů „soudržnosti“, tak u programů „rozvoje venkova“ byl důležitým limitujícím faktorem. 
The late, slow start for both the cohesion and rural development programmes was an important limiting factor.
2) Ukazatele ne vždy nabízí dobrý obraz skutečného pokroku (body 3.21–3.35) 3.80. 
(2) Indicators did not always provide a good picture of actual progress (paragraphs 3.21 to 3.35) 3.80.
S výpočtem pokroku v plnění cíle oproti výchozímu stavu a pokroku v plnění cíle vykázanému Komisí v přehledu výkonnosti programů by se mělo z různých důvodů nakládat obezřetně: a) Řada ukazatelů nebyla zvolena dobře (body 3.22–3.27) — Ukazatelesezaměřovalynavstupyavýstupy,nikolivnavýsledkyadopady. — UrčitéukazateleneměřilydosaženéúspěchyrozpočtuEU. — Některéaspektyurčitýchprogramovýchcílůnemělyžádnéukazatele. b) U řady ukazatelů nebylo možné pokrok vypočíst (body 3.28–3.30) — U téměř poloviny ukazatelů nebylo možné pokrok v dosažení cílové hodnoty oproti výchozímu stavu vypočíst. I když to lze vysvětlit různými faktory, hlavním důvodem byla absence číselných hodnot k výchozímu stavu, dosaženému pokroku anebo cílových hodnot. c) Údaje některých programů neměly dostatečnou kvalitu (body 3.31–3.33) — U některých programů neměla řada ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo neměla vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku. — Analýzupokrokudálekomplikovalařadajinýchproblémůskvalitouúdajů. d) Některé programy obsahují cíle, které nejsou dostatečně ambiciózní (body 3.34–3.35) — Mnoho programů mělo cíle, které jsme považovali za nedostatečně ambiciózní. V sedmi programech tyto cíle představovaly minimálně 15 % všech cílů. 
Both the calculation of progress towards the target from the baseline and the progress towards the target reported by the Commission in the PPO should be treated with caution for various reasons: (a) Many indicators were not well chosen (paragraphs 3.22 to 3.27) — Indicatorsfocusedoninputsandoutputsratherthanresultsandimpacts; — CertainindicatorsdidnotmeasuretheachievementsoftheEUbudget; — Therewerenoindicatorsforcertainaspectsofsomeprogrammeobjectives. (b) Progress could not be calculated for many indicators (paragraphs 3.28 to 3.30) — Foralmosthalftheindicators,itwasnotpossibletocalculateprogresstowardsthetargetfromthebaseline.Whilethiscan be explained by various factors, the main reason was the absence of baseline, progress achieved and/or target figures. (c) For some programmes, data available was of insufficient quality (paragraphs 3.31 to 3.33) — Forsomeprogrammes,numerousindicatorshadnodatabeyond2015ornodataforprogressachievedatall; — Anumberofotherdataqualityissuesfurthercomplicatedprogressanalysis. (d) Some programmes include targets that are not sufficiently ambitious (paragraphs 3.34 to 3.35) — Manyprogrammesincludedtargetsthatweconsidertobeunambitious.Insevenprogrammes,thesetargetsconstitutedat least 15 % of all targets.
V rámečku 3.16 jsou shrnuty naše závěry o míře, v níž byly programy postiženy zejména nedostatky identifikovanými v bodech a) až d) uvedených výše: a) programy s podílem ukazatelů vstupu a výstupu přesahujících 66 %; b) programy, u nichž nebylo možné více než 33 % ukazatelů měřit; c) programy, unichž nemělo 25% ukazatelů žádné údaje pro období po roce 2015 nebo nemělo vůbec žádné údaje o dosaženém pokroku; d) programy, u nichž minimálně 15 % ukazatelů mělo nedostatečně ambiciózní cíle. 
Box 3.16 summarises our conclusions on the extent to which programmes were particularly affected by the weaknesses identified in (a) to (d) above: (a) programmes with a proportion of input and output indicators exceeding 66 %; (b) programmes for which, for more than 33 % of indicators, progress could not be measured; (c) programmes for which at least 25 % of indicators had no data beyond 2015 or no data for progress achieved at all; (d) programmes for which at least 15 % of indicators had unambitious targets.
Z toho vyplývá, že v našem vzorku není jediný program, který by nebyl těmito nedostatky zasažen. 
It shows that there is no single programme in our sample unaffected by these weaknesses.
Zdroj: EÚD. 3.82. 
Source: ECA 3.82.
V bodech 3.36–3.71 uvádíme klíčové závěry a doporučení z výběru zvláštních zpráv zveřejněných v roce 2018. 
In paragraphs 3.36 to 3.71, we present key conclusions and recommendations from a selection of the special reports we published in 2018.
3.83. v předchozích letech bylo 76 % doporučení, která jsme posuzovali, plně nebo ve většině ohledů provedeno. 
3.83. This year’s follow-up of past recommendations (see paragraphs 3.72 to 3.78) confirmed that, as in previous years, 76 % of the recommendations we assessed had been implemented fully or in most respects.
V 18 % případů byla doporučení provedena pouze v některých ohledech a přetrvávají v nich značné nedostatky. 
In 18 % of cases, recommendations had been implemented only in some respects with significant weaknesses remaining.
Zjištění z našeho přezkumu opatření přijatých v návaznosti na tři doporučení vyjádřená kapitole 3 výroční zprávy za rok 2015 jsou uvedena v příloze 3.5. 
Recommendations 3.84. Annex 3.5 shows the findings of our follow-up review of the three recommendations we made in Chapter 3 of our 2015 annual report.
Všechna tři opatření byla v některých ohledech provedena. 
All three had been implemented in some respects.
Na základě svých závěrů za rok 2018 Komisi doporučujeme, aby: Doporučení 3.1 – Komise by měla usilovat o to, aby do programových prohlášení byly začleněny ukazatele, které: a) díky větší rovnováze mezi vstupy, výstupy, výsledky a dopady poskytují relevantnější informace o úspěších výdajových programů EU; b) mají jasnou souvislost s opatřeními financovanými z výdajových programů EU; c) odrážejí dosažené úspěchy výdajových programů EU, nikoliv výkonnost Komise a jiných orgánů, které programy provádějí; d) zahrnují cíle programů. 
Based on our conclusions for 2018, we make the following recommendations: Recommendation 3.1 – The Commission should promote the inclusion in the programme statements of indicators that: (a) through a better balance between inputs, outputs, results and impacts, provide more relevant information on the achievements of EU spending programmes; (b) have a clear link with the actions financed by EU spending programmes; (c) reflect the achievements of EU spending programmes rather than the performance of the Commission and other bodies implementing them; and (d) cover the programme objectives.
Datum realizace: vydání programových prohlášení z roku 2022 pro rozpočet na rok 2023 
Implementation date: issue in 2022 of the programme statements for the 2023 budget
C 340/82 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS Doporučení 3.2 – Aby mohla vypočíst pokrok v plnění cíle na základě výchozího stavu, měla by Komise pro všechny programy navrhovat rámce výkonnosti s ukazateli výkonnosti, které mají níže popsané vlastnosti. 
C 340/82 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Recommendation 3.2 – To be able to calculate progress towards the target from the baseline, the Commission should propose performance frameworks for all programmes with the characteristics listed below for performance indicators.