natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doporučení 2 – Revidovat postup výběru projektů Komise nepřijímá doporučení 2 písm. a) a 2 písm. b), avšak přijímá doporučení 2 písm. c) a 2 písm. d). 
Recommendation 2 – Revise the selection procedure for projects The Commission does not accept recommendations 2(a) and 2(b), but accepts recommendations 2(c) and 2(d).
Komise nepovažuje za nezbytné stanovovat seznam obecných a společných kritérií, která se budou uplatňovat, neboť svěřenský fond EU nefunguje na základě předkládání návrhů projektů, a přijme opatření k zajištění toho, aby dokumenty k akci jasně vysvětlovaly souvislosti mezi navrhovanou akcí a stanovenými strategickými cíli. 
The Commission does not consider it is necessary to establish a list of general and common criteria to be used since the EUTF is not working on the basis of submission of proposals, and the Commission will take measures to ensure that Action documents clearly explain the link between the proposed Action and the strategic objectives defined.
Jak bylo uvedeno, Komise (správce svěřenského fondu EU) určuje akce a rozpracovává je do projektových dokumentů prostřednictvím konzultačního procesu zahrnujícího mnoho aktérů na úrovni ústředí a jednotlivých zemí v souladu se společnými postupy Komise (např. výbory nástroje pro rozvojovou spolupráci a Evropského rozvojového fondu). 
As indicated, actions are identified and developed by the Commission (EUTF manager) into project documents through a consultative process involving many actors at HQ and country level in line with the Commission common practices (eg. DCI and EDF committees).
Operační výbory budou v budoucnu informovány o všech zásadních změnách projektů. 
The OpComs will in the future be informed of all substantial changes to projects.
Komise reviduje šablonu dokumentu k akci tak, aby zahrnovala oddíl, který demonstruje komparativní výhodu financování projektu prostřednictvím svěřenského fondu EU, a nikoli jinými prováděcími nástroji. 
The Commission will revise the template of the Action Fiche to include a section demonstrating the comparative advantage of financing the project under the EUTF vs other implementing tools.
Urychlená opatření jsou v rámci svěřenského fondu EU pro Afriku široce uplatňována a Komise bude zkoumat, jak rozšířit jejich využití. 
Accelerated measures are widely applied within the EUTF for Africa and the Commission will examine how to extend their use.
Doporučení 3 – Přijmout opatření, která urychlí provádění projektů Komise toto doporučení přijímá. 
Recommendation 3 – Take measures to speed up implementation The Commission accepts this recommendation.
Komise uznává potřebu dalšího posílení společného monitorovacího systému. 
The Commission recognises the need to further enhance the common monitoring system.
Během druhého čtvrtletí roku 2018 byl schválen soubor celkem 41 společných ukazatelů výstupů a byla zavedena technická pomoc, která bude prováděcím partnerům asistovat při zlepšování logických rámců, sběru dat a mapování ukazatelů s ohledem na společné ukazatele výstupů. 
A set of 41 common output indicators has been agreed on during the second quarter of 2018 and a technical assistance has been put in place to accompany implementing partners in the improvement of logical frameworks, data collection and mapping of indicators towards the common output indicators.
V rámci tří operačních složek se pracuje na lepším určování specifických cílů a výchozích hodnot na úrovni projektů mimo jiné prostřednictvím práce výzkumných nástrojů. 
The three operational windows are working to better identify specific objectives and baselines at project level, including through the work of the Research Facilities.
Doporučení 4 – Zlepšit monitorování svěřenského fondu EU pro Afriku 10 
Recommendation 4 – Improve the monitoring of the EUTF for Africa The Commission accepts this recommendation.
Komise zavádí plně funkční a společný monitorovací systém svěřenského fondu EU pro Afriku. 
The Commission is putting in place a fully operational and common monitoring system for the EUTF for Africa.
Komise přijímá opatření k zařazení cílů SMART do logických rámců projektů v rozsahu, v jakém je to možné, a k dalšímu zlepšení kvality ukazatelů při současném zachování nezbytné pružnosti. 
Whilst keeping the necessary flexibility, the Commission is taking measures to include SMART objectives to the possible extent in project log frames and to further improve the quality of indicators.
Kromě toho nový navrhovaný program v rámci budoucího víceletého finančního rámce „nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje nástroj pro sousedství a rozvojovou a mezinárodní spolupráci“ (COM(2018) 460) zahrnuje zvláštní ustanovení, článek 31, o hodnocení, podávání zpráv a monitorování. 
In addition, in the framework of the future MFF, the new programme proposed “Regulation of the European Parliament and of the Council establishing the Neighbourhood, 10
11 
11
Podporuje činnosti ve 26 zemích ve třech afrických regionech: v oblasti Sahelu a Čadského jezera, Africkém rohu a severní Africe. 
It supports activities in 26 countries across three regions of Africa: the Sahel and Lake Chad, the Horn of Africa and North of Africa.
Při tomto auditu jsme zkoumali, zda je svěřenský fond EU pro Afriku dobře koncipován a prováděn. Dospěli jsme k závěru, že svěřenský fond EU pro Afriku je pružný nástroj, avšak vzhledem k bezpříkladným problémům, kterým čelí, měl být koncipován úžeji. 
Our audit examined whether the EUTF for Africa is well-designed and well-implemented. We conclude that the EUTF for Africa is a flexible tool, but considering the unprecedented challenges that it faces, its design should have been more focused.
Ve srovnání s tradičními nástroji se projekty svěřenského fondu EU pro Afriku zahajovaly rychleji, avšak stejně jako tradiční nástroje se potýkaly s podobnými problémy, které zpožďují jejich realizaci. 
Compared to traditional instruments, the EUTF for Africa was faster in launching projects, but faced similar challenges as traditional instruments that delay their implementation.
Kontrolované projekty se nacházely v rané fázi, ale začaly již přinášet výstupy. 
The audited projects were at an early phase but had started to produce outputs.
Audit vedl člen EÚD Phil Wynn Owen. 
The audit was led by ECA Member Phil Wynn Owen.
Podporu při přípravě zprávy mu poskytovali členové jeho kabinetu Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryanová a Victoria Gilsonová; vyšší manažer Colm Friel, vedoucí úkolu Ramona Bortnowschiová, zástupce vedoucího úkolu Jan Huth a auditoři Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzuttiová, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing a Raluca-Elena Sanduová. 
He was supported in the preparation of the report by Gareth Roberts, Olivier Prigent, Katharina Bryan, and Victoria Gilson from his private office; Colm Friel, Principal Manager; Ramona Bortnowschi, Head of Task; Jan Huth, Deputy Head of Task; Paulo Braz, Antonio Caruda Ruiz, Marcos Homrich Hickmann, Ioan Alexandru Ilie, Michela Lanzutti, Michail Konstantopoulos, Ioannis Papadakis, Ernesto Roessing, and Raluca-Elena Sandu, Auditors.
Sekretářskou podporu zajišťovala Rachel O’Dohertyová. 
Rachel O’Doherty provided secretarial assistance.
Zleva doprava: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryanová, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschiová, Colm Friel, Victoria Gilsonová, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore. 
From left to right: Olivier Prigent, Phil Wynn Owen, Marcos Homrich Hickmann, Katharina Bryan, Antonio Caruda Ruiz, Jan Huth, Ramona Bortnowschi, Colm Friel, Victoria Gilson, Gareth Roberts, Ernesto Roessing, Richard Moore.
Orgány členských států výkonnost projektů boje proti desertifikaci a degradaci půdy neposuzovaly Komise neposoudila pokrok při plnění závazku dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030 Závěry a doporučení 66 67–71 72–78 Příloha I – Mapování oblastí ohrožených rizikem desertifikace ve vybraných členských státech Příloha II – Dodatečné údaje týkající se desertifikace monitorované Komisí Příloha III – Shrnutí projektů relevantních z hlediska desertifikace, které byly navštíveny během auditu Odpovědi Komise 3 
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 Conclusions and recommendations Annex I – Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States Annex II – Additional data related to desertification monitored by the Commission Annex III – Summary of projects relevant to desertification visited during the audit The Commission's replies 67 - 71 72 - 78 3
ZKRATKY CORINE EEA EFRR EZFRV FSEU GŘ AGRI GŘ CLIMA GŘ ENV GŘ ESTAT GŘ JRC GŘ RTD IPCC LUCAS NAP PRV RCP SZP UNCCD Koordinace nformací o programu pro životní prostředí (Coordination of information on the environment programme) Evropská agentura pro životní prostředí Evropský fond pro regionální rozvoj Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova Fond solidarity Evropské unie Generální ředitelství Evropské komise pro zemědělství a rozvoj venkova Generální ředitelství Komise pro oblast klimatu Generální ředitelství Evropské komise pro životní prostředí Generální ředitelství Evropské komise pro statistiku Generální ředitelství Evropské komise: Společné výzkumné středisko Generální ředitelství Evropské komise pro výzkum a inovace Mezivládní panel pro změnu klimatu (Intergovernmental Panel on Climate Change) Statistický průzkum využití půdy a krajinného krytu Národní akční program pro boj s desertifikací v rámci Úmluvy OSN o boji proti desertifikaci (UNCCD) Program rozvoje venkova Reprezentativní směr vývoje koncentrací (representative concentration pathway) Společná zemědělská politika Úmluva OSN o boji proti desertifikaci 4 
ABBREVIATIONS CAP CORINE DG AGRI DG CLIMA DG ENV DG ESTAT DG JRC DG RTD EAFRD EEA ERDF EUSF IPCC LUCAS NAP RCP RDP SDG SFD UNCCD Common Agricultural Policy Coordination of information on the environment programme European Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development European Commission’s Directorate-General for Climate Action European Commission’s Directorate-General for the Environment European Commission’s Directorate-General for Statistics European Commission’s Directorate-General Joint Research Centre European Commission’s Directorate-General for Research and Innovation European Agricultural Fund for Rural Development European Environment Agency European Regional Development Fund European Union Solidarity Fund Intergovernmental Panel on Climate Change Land Use/Cover Area frame statistical Survey National Action Programme to combat desertification under the UNCCD framework Representative Concentration Pathway Rural Development Programme Sustainable Development Goal Soil Framework Directive United Nations Convention for Combating Desertification 4
SHRNUTÍ I. Desertifikace, která je formou degradace půdy v suchých oblastech, představuje v EU rostoucí hrozbu s výraznými dopady na využití půdy. 
EXECUTIVE SUMMARY I. Desertification, a form of land degradation in drylands, is a growing threat in the EU with significant effects on the use of land.
Pojmem desertifikace se obvykle označují procesy související s lidskou činností a klimatem, které vedou k problémům v suchých oblastech, jako je snížení produkce potravin, neplodná půda, pokles přirozené odolnosti půdy a snížení kvality vody. 
The term is usually used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas, such as diminished food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality.
Prognózy změny klimatu v Evropě ukazují, že riziko desertifikace roste. 
Projections on climate change in Europe show that the risk of desertification is increasing.
V jižní Evropě již existují horké polopouště, kde se klima mění z mírného na suché. 
Hot semi-deserts already exist in southern Europe, where the climate is transforming from temperate to dry.
Tento jev se rozšiřuje na sever. 
This phenomenon is extending northwards.
Do popředí pozornosti se tento problém znovu dostal po dlouhém období vysokých teplot a nízkých srážek v Evropě v létě roku 2018. 
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem.
Zjišťovali jsme, zda se riziko desertifikace v EU účinně a efektivně řeší. 
We examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed.
Posuzovali jsme, zda Komise patřičně využila dostupné údaje a zda EU podniká ucelená opatření k tomu, aby bojovala proti desertifikaci. 
We assessed whether the Commission had made adequate use of available data and whether the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way.
Kontrolovali jsme projekty zaměřené na boj proti desertifikaci v EU a zkoumali, zda je pravděpodobné, že EU do roku 2030 dosáhne tzv. neutrality z hlediska degradace půdy, tedy stavu, kdy množství a kvalita půdních zdrojů zůstává stejná nebo roste. 
We audited projects addressing desertification in the EU, and examined whether the EU’s commitment to achieving land degradation neutrality by 2030, whereby the amount and quality of land resources remains stable or increases, is likely to be achieved.
Dospěli jsme k závěru, že desertifikace a degradace půdy jsou v EU aktuální a narůstající hrozbou, ale že Komise nemá o tomto problému jasný přehled a že opatření přijatá k boji proti desertifikaci nejsou dostatečně ucelená. 
We conclude that, while desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence.
Komise neposoudila pokrok při plnění závazku dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030. 
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to achieving land degradation neutrality by 2030.
Přestože Komise a členské státy shromažďovaly údaje o různých faktorech, které desertifikaci a degradaci půdy ovlivňují, Komise je neanalyzovala, aby dospěla k průkaznému posouzení desertifikace a degradace půdy v EU. 
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission has not analysed it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU.
V. Na úrovni EU chybí strategie boje proti desertifikaci a degradaci půdy. 
V. There is no EU-level strategy on desertification and land degradation.
Místo toho existuje celá řada strategií, akčních plánů a výdajových programů, jako je společná zemědělská politika, strategie EU v oblasti lesnictví nebo strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, které jsou sice pro boj proti desertifikaci relevantní, ale nejsou na ni přímo zaměřeny. 5 
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes, such as the Common Agricultural Policy, the EU Forest Strategy, or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant to combating desertification, but which do not focus on it. 5
Projekty EU v oblasti boje proti desertifikaci se realizují v různých oblastech politiky EU, zejména politiky rozvoje venkova, ale také životního prostředí a klimatu, výzkumu nebo regionální politiky. 
Desertification-related EU projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate action, research, and regional policy.
Mohou mít příznivý vliv v boji proti desertifikaci, ale panují určité obavy ohledně jejich dlouhodobé udržitelnosti. 
These projects can have a positive impact on combating desertification, but there are some concerns about their long-term sustainability.
V roce 2015 se EU a členské státy zavázaly dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy v EU do roku 2030. 
In 2015, the EU and Member States committed to achieving land degradation neutrality in the EU by 2030.
Celkové posouzení degradace půdy na úrovni EU však zatím neproběhlo a ani nebylo dohodnuto, jak takové posouzení provést. Členské státy svá opatření nekoordinují a Komise neposkytla v tomto směru žádné pokyny. 
However, there has not been a full assessment of land degradation at EU level, and no methodology has been agreed on how to do so. There has been no coordination between the Member States, and the Commission has not provided practical guidance on this topic.
EU zatím nemá jasnou a společnou vizi, jak neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030 dosáhnout. 
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030.
Na základě uvedených skutečností předkládáme Komisi doporučení, která se zaměřují na lepší pochopení problematiky degradace a desertifikace v EU, posouzení potřeby rozšířit právní rámec EU o půdě a zintenzivnění úsilí o splnění závazku EU a členských států dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy v EU do roku 2030. 6 
Based on the above, we make recommendations to the Commission aimed at better understanding land degradation and desertification in the EU; assessing the need to enhance the EU legal framework for soil; and stepping up efforts towards delivering the commitment made by the EU and the Member States to achieve land degradation neutrality in the EU by 2030. 6
ÚVOD Desertifikace v EU – rostoucí hrozba v důsledku změny klimatu a v důsledku lidské činnosti 1. 
INTRODUCTION Desertification in the EU – a growing threat driven by climate change and human activity 1.
Evropa je čím dál více ohrožena desertifikací. 
Europe is increasingly affected by desertification.
Riziko desertifikace je nejzávažnější v jižním Portugalsku, částech Španělska a jižní Itálie, v severovýchodním Řecku, na Maltě, Kypru a v oblastech u černomořského pobřeží Bulharska a Rumunska. 
The risk of desertification is most serious in southern Portugal, parts of Spain and southern Italy, south-eastern Greece, Malta, Cyprus, and the areas bordering the Black Sea in Bulgaria and Romania.
Z různých studií vyplývá, že v těchto oblastech je častá eroze půdy, zasolení, ztráta organického uhlíku v půdě, úbytek biologické rozmanitosti a sesuvy půdy1. 
Studies have reported these areas to be often impacted by soil erosion, salinisation, loss of soil organic carbon, loss of biodiversity and landslides 1.
Vzhledem k dlouhému období vysokých teplot a nízkých srážek v Evropě v létě 2018 se naléhavost tohoto problému dostala do popředí pozornosti. 
The long period of high temperatures and low rainfall in Europe in the summer of 2018 reminded us of the pressing importance of this problem.
Desertifikace je formou degradace půdy v suchých oblastech. 
Desertification is a form of land degradation in drylands.
Tímto pojmem se obvykle označují procesy související s lidskou činností a klimatem, které vedou k problémům v suchých oblastech, jako je snížení produkce potravin, neplodná půda, pokles přirozené odolnosti půdy a snížení kvality vody (viz rámeček 1). 
The term is used to describe human-and climate-related processes leading to problems affecting dry areas: for example, lower food production, soil infertility, decreases in the land’s natural resilience, and reduced water quality (see Box 1).
Rámeček 1 – Hlavní pojmy Desertifikace znamená degradaci půdy v suchých, polosuchých a suchých subhumidních oblastech v důsledku různých faktorů včetně proměnlivosti klimatu a lidské činnosti2. 
Box 1 – Key terms Desertification means “land degradation in arid, semi-arid and dry sub-humid areas resulting from various factors, including climatic variations and human activities”2.
Desertifikace může vést k chudobě, zdravotním problémům v souvislosti s větrem přenášeným prachem a k poklesu biologické rozmanitosti. 
Desertification can bring about poverty, health problems due to wind-blown dust, and a decline in biodiversity.
Může mít také demografické a hospodářské důsledky, které nutí obyvatelstvo migrovat z postižených oblastí. 
It can also have demographic and economic consequences, forcing people to migrate away from affected areas.
Pojmem desertifikace se nepopisují podmínky v oblastech tradičně označovaných jako „pouště“, ale vztahuje se spíše na suché oblasti. 
Desertification does not describe conditions in areas traditionally described as “deserts”. Rather, it refers to drylands.
Jedná se o jev, v jehož důsledku se úrodná půda stává méně produktivní. 
Land degradationmeansareductionorlossin biologicaloreconomicproductivity3.Itisthe phenomenon through which fertile land becomes less productive.
Zpravidla jej způsobuje lidská činnost. 
It is generally caused by human activity.
Vedle úrodnosti se degradace půdy může posuzovat podle dalších faktorů, jako je krajinný pokryv, půdní eroze nebo organický uhlík v půdě. 
Aside from productivity, other factors such as land cover, soil erosion or soil organic carbon can be used to assess land degradation.
Jiné definice degradace půdy zdůrazňují zhoršování Montanarella, L., Toth, G., JRC, Desertification in Europe (Desertifikace v Evropě), 2008. 
Other definitions of land degradation emphasise the Montanarella, L., Toth, G., JRC, “Desertification in Europe”, 2008.
Viz Úmluva OSN o boji proti desertifikaci v zemích postižených velkým suchem nebo desertifikací, zvláště v Africe (UNCCD) z roku 1994, článek 1. 
See the 1994 United Nations Convention to Combat Desertification in Countries Experiencing Serious Drought and/or Desertification, Particularly in Africa (UNCCD), Article 1.
7 1 2 3 
7 1 2 3
biologické rozmanitosti a ekosystémů4. 
deterioration of biodiversity and ecosystem services4.
Související pojem neutralita z hlediska degradace půdy je v UNCCD definován jako stav, kdy množství a kvalita půdních zdrojů nezbytných k podpoře ekosystémových funkcí a služeb a zajištění dostatku potravin je ve stanoveném časovém a prostorovém měřítku a v ekosystémech stabilní nebo se zvyšuje. 
The related concept of land degradation neutrality is defined by the UNCCD as “a state whereby the amount and quality of land resources, necessary to support ecosystem functions and services and enhance food security, remains stable or increases within specified temporal and spatial scales and ecosystems.”
Suché oblasti nebo aridní, polosuché a suché subhumidní oblasti jsou oblasti, v nichž je poměr ročního úhrnu srážek k potenciální evapotranspiraci rostlin – index suchosti – mezi 0,05:1 a 0,65:15. 
Drylands or arid, semi-arid and dry sub-humid areas, are areas in which the ratio of annual precipitation to potential evaporation and plant transpiration, the aridity index, is between 0.05:1 and 0.65:15.
V těchto oblastech jsou tedy častá období sucha. 
Drylands are prone to frequent droughts.
Sucho je jev, k němuž dochází, pokud jsou srážky výrazně pod běžně zaznamenanými hodnotami, což vede k vážné hydrologické nerovnováze, která nepříznivě ovlivňuje systémy produkce půdních zdrojů6. 
Drought is a phenomenon that occurs when precipitation has been significantly below normal recorded levels, causing serious hydrological imbalances that adversely affect land resource production systems6.
Sucho a desertifikace spolu úzce souvisí, ale zatímco sucho je periodický krátko-až střednědobý jev, desertifikace je dlouhodobá. 
Drought and desertification are closely related phenomena, but drought is a periodic short-or mid-term event, unlike desertification, which is a long-term phenomenon.
Trvá-li sucho několik měsíců či let, může ovlivnit rozsáhlé oblasti a mít závažné environmentální, sociální a hospodářské dopady. 
When they persist over months or years, droughts can affect large areas and may have serious environmental, social and economic impacts.
Přestože období sucha nejsou novým jevem, klimatické změny a lidská činnost, která není přizpůsobena místnímu podnebí, jejich četnost a dopad zhoršují. 
While droughts have always occurred, their frequency and impact have been exacerbated by climate change and human activities that are not adapted to the local climate.
Aridita je klimatický jev charakterizovaný nedostatkem vody7. 
Aridity is a climate phenomenon characterised by a shortage of water7.