natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jiné informace z externích zdrojů, jako jsou vnitrostátní statistiky trestných činů nebo oficiální zprávy orgánů státní správy či analýzy a zprávy nevládních organizací, ukazatele rizika korupce nebo průzkumy, generální ředitelství k doplnění svých analýz rizika podvodu nevyužívala. 
They do not use other information coming from external sources, such as national crime statistics or official government reports, or analyses and reports by NGOs, corruption risk indicators or surveys, to complement their fraud risk analyses.
Závěr vyvozený pěti ze sedmi výdajových generálních ředitelství, tj. že riziko podvodu je nízké, tedy nevychází z vyčerpávající analýzy, která by zahrnula všechny podstatné faktory25. 
Therefore, the conclusion drawn by five of the seven spending DGs that the risk of fraud is low is not based on an exhaustive analysis covering all necessary elements25.
45 Z informací v obecném registru podvodů vytvořeném Autorizovaným institutem veřejných financí a účetnictví (Chartered Institute of Public Finance and Accountancy) spolu s účetní firmou Moore Stephens vyplývá, že riziko podvodu u dotačních výdajů (na něž připadá velký podíl výdajů EU) může být vysoké. 
45 The information in the global fraud register created by the Chartered Institute of Public Finance and Accountancy, together with the accountancy firm Moore Stephens, suggests that the risk of fraud could be high in grant spending (which accounts for a big share of EU spending).
Tento registr vychází z globálního průzkumu mezi více než 150 účetními a odborníky na riziko podvodu ze 37 zemí, jehož cílem je globálně posuzovat oblasti, v nichž je riziko podvodu nejzávažnější. 
This register is based on a global survey of over 150 accountancy and fraud risk professionals across 37 countries, in order to gauge the most serious risk areas across the globe.
Respondenti hodnotili 18 různých typů rizika podvodu a úplatků na stupnici od 1 (nejnižší riziko) do 5 (nejvyšší riziko). 
Respondents considered 18 different types of fraud and bribery risk, scoring them from 1 (lowest risk) to 5 (highest risk).
Téměř (48 %) všech respondentů v průzkumu uvedlo, že dotační podvody představují velké nebo velmi velké riziko a v rejstříku je umístilo na první místo26. 
Almost half (48 %) of all respondents surveyed said that grant fraud posed a high or very high risk, putting it at number one on the register26.
46 Někteří odborníci, které jsme konzultovali, se domnívají, že pro lepší pochopení rozsahu rizika a povahy podvodů v oblasti výdajů EU je důležité uplatňovat několik různých metod, v závislosti na typu výdajů. 
46 Some of the experts we consulted are of the view that it is important to use several different methods, tailored to the type of spending, to gain a better insight into the risk, scale and nature of fraud in EU spending.
Například u společné zemědělské politiky, kde jsou prostředky financování přidělovány především prostřednictvím nároků a kde je při rozdělování prostředků EU menší prostor pro vlastní uvážení, je jedním z možných způsobů měření rozsahu podvodných výdajů měření ztráty v souvislosti s podvodem. 
For example, for the Common Agricultural Policy, where funding is mainly granted through entitlements and there is less discretion in how EU money is allocated, one potential way to measure the scale of fraudulent spending might be by measuring fraud loss.
U investičních projektů je možné stanovit riziko podvodu a korupce analýzou správních datových souborů (data velkého objemu), jako například databáze zadávacích řízení a veřejných zakázek, i žádostí o dotace a souvisejících rozhodnutí. 
For investment projects, it might be possible to establish the risk of fraud and corruption by analysing administrative datasets (big data) such as public tendering 25 DGs EMPL, REGIO, AGRI, RTD and HOME.
26 https://www.moorestephens.co.uk/services/governance-risk-and-assurance/rhiza-risk-management-tool/global-fraud-risk-register#. 
26 https://www.moorestephens.co.uk/services/governance-risk-and-assurance/rhiza-risk-management-tool/global-fraud-risk-register#.
Komise neanalyzovala příčiny podvodu 47 Ani OLAF ani generální ředitelství Komise neprováděly podrobnou analýzu hlavních příčin podvodu ani charakteristických rysů osob, které se podvodů dopouštějí. 
The Commission has not analysed the causes of fraud 47 Neither OLAF nor the Commission DGs have carried out a detailed analysis of the main causes of fraud, or of the characteristics of the people who commit it.
Komise se nedomnívá, že zjišťování skutečností, které podvodníky motivují, by boji proti podvodům přineslo významnou přidanou hodnotu. 
The Commission does not consider that identifying the motivation of fraudsters would add significant value to its fight against fraud.
48 Podezření z podvodu, na něž narážíme při svých auditech, nejčastěji souvisí s umělým vytvářením podmínek příjemci za účelem získání přístupu k prostředkům EU. 
48 The most frequent type of suspected fraud we identify in our audits is beneficiaries artificially creating conditions to obtain access to EU funds.
Tento modus operandi svědčí o tom, že podvodníci nejsou vždy organizovaní kriminálníci, ale jednotlivci (příjemci prostředků EU), kteří záměrně porušují pravidla, aby získali prostředky EU, o nichž se domnívají, že na ně mají legitimní nárok. 
This modus operandi shows that fraudsters are not always organised criminals, but individuals (beneficiaries of EU funds) who intentionally break the rules in order to receive EU funds to which they believe they are legitimately entitled.
Někteří odborníci upozorňují na možnosti příčinné vazby mezi složitostí pravidel a podvody. 
Some of the experts highlighted the possibility of a causal link between the complexity of rules and fraud.
Rámeček 2 uvádí případ, který jsme popsali v naší výroční zprávě za rok 201427. 
Box 2 provides an example we reported in our 2014 annual report27. and contracts databases, as well as grant applications and decisions.
25 Rámeček 2 Umělé vytváření podmínek za účelem získání podpory pro rozvoj venkova Několik skupin osob (příslušníků stejné rodiny nebo stejné hospodářské skupiny) založí několik subjektů s cílem získat podporu, která přesahuje strop stanovený v podmínkách investičního opatření. 
Surveying EU Box 2 Artificially creating conditions to obtain rural development aid A number of groups of people (who were part of the same family or part of the same economic group) set up several entities for the purpose of obtaining aid which exceeds the ceiling allowed under the conditions of the investment measure.
Příjemci uvedli, že tyto subjekty podnikají nezávisle, ale ve skutečnosti tomu tak nebylo, jelikož byly koncipovány tak, aby fungovaly společně. 
The beneficiaries declared that these entities were operating independently, but this was not the case in practice, as they were designed to function together.
V podstatě se jednalo o stejnou hospodářskou skupinu, se stejným společným sídlem, zaměstnanci, klienty, dodavateli a finančními zdroji. 
They were effectively part of the same economic group, with the same place of business, staff, clients, suppliers and financing sources.
49 Ze studie korupčních rizik v členských státech EU vyplývá, že příležitost pro diskreční výdaje bez náležitých kontrol zvyšuje riziko výdajů v důsledku korupce28. 
49 A study on corruption risks in EU Member States suggests that the opportunity for discretionary spending without adequate controls increases the risk of corrupt spending28.
Bylo by tedy vhodné, kdyby OLAF nebo generální ředitelství Komise analyzovala, jak diskreční výdaje u programů spolufinancovaných EU ovlivňují riziko podvodu v rámci dané výdajové oblasti. 
It would therefore be appropriate for OLAF or the Commission DGs to analyse how the discretion in EU co-financed programmes affects the risk of fraud within a given spending area.
27 Výroční zpráva Evropského účetního dvora za rok 2014, s. 229. 
This is particularly true in the area of 27 European Court of Auditors, 2014 Annual Report, p. 229.
28 Mungiu-Pippidi, A., (2013), s. 10–11. 
28 Mungiu-Pippidi, A., (2013), pp. 10-11.
Strategický přístup Komise k řízení rizika podvodů vykazuje nedostatky 50 Podvody jsou průřezovým problémem. 
There are weaknesses in the Commission’s strategic approach to managing the risk of fraud 50 Fraud is a cross-cutting issue.
Jeho úspěšné omezení si tedy vyžádá úsilí a širokou řadu opaření realizovaných mnoha stranami. 
Successfully reducing it, therefore, requires efforts and a wide range of actions from many parties.
Boj proti podvodům nicméně obvykle není hlavní pracovní náplní konkrétní provozní jednotky v rámci organizace. 
At the same time, however, fighting fraud is not normally the core business of any particular operational unit within an organisation.
Je tedy užitečné určit jeden subjekt nebo jednoho vrcholového manažera, kteří povedou aktivity v oblasti boje proti podvodům v rámci organizace a budou na ně dohlížet29. 
Therefore, it is good practice to designate an entity or one top manager to lead and oversee the organisation’s anti-fraud activities29.
Rovněž je důležité jasně definovat úkoly a povinnosti příslušných operačních jednotek, neboť pouze takto se lze vyhnout zdvojování rolí a posoudit skutečný dopad každého aktéra. 
Clearly defining the roles and responsibilities of the operational units involved is also crucial, as this is the only way to avoid duplicating roles and evaluate the actual impact of each player.
51 Zkoumali jsme, zda má Komise jednoznačné vedoucí postavení, jasně definované úkoly a povinnosti a zda vykonává patřičný dohled nad řízením rizika podvodů. 
51 We examined whether the Commission has clear leadership and roles and responsibilities, along with appropriate oversight of fraud risk management.
Rovněž jsme hodnotili, zda má dobře koncipovanou strategii boje proti podvodům, která jí pomáhá realizovat každodenní opatření v boji proti podvodům, a zda výstupy těchto opatření řádně měří. 
We also assessed whether the Commission has a well-designed anti-fraud strategy capable of guiding its day-to-day anti-fraud actions, and whether it properly measures the outputs of these actions.
Ve správním modelu Komise jsou povinnosti rozděleny, dohled společností nad řízením rizika podvodů je nicméně nedostatečný 52 Analyzovali jsme typické (nejčastější) role a povinnosti různých subjektů z hlediska jejich hlavních přínosů v jednotlivých fázích boje proti podvodům: plánování, realizace a podávání zpráv (příloha V). 
Under the Commission’s governance model, responsibilities are split; however, corporate oversight of fraud risk management is insufficient 52 We analysed the various bodies’ typical (most frequent) roles and responsibilities for the key fraud-related outcomes at each of the phases in combating fraud: planning, implementation and reporting (Annex V).
53 Ve správním modelu Komise jsou role a povinnosti odborů Komise, které se podílí na opatřeních souvisejících s bojem proti podvodům, rozdělené. 
53 Under the Commission’s governance model, the roles and responsibilities of the Commission departments involved in anti-fraud actions are split.
Dohled nad společnostmi je však nedostatečný. 
However, corporate oversight is insufficient.
Většina subjektů má konzultační úlohu. 
Most bodies have a consultative role.
K hlavním subjektům odpovědným za opatření v boji proti podvodům patří sbor komisařů, generální ředitelství a orgány členských států. 
The key players responsible for anti-fraud actions are the College of Commissioners, the DGs and Member State authorities.
54 Předseda Komise vymezuje povinnosti každého komisaře v jednotlivých pověřovacích dopisech. 
26 54 The President of the Commission sets out each Commissioner’s responsibilities in individual mission letters.
Všem komisařům stanoví povinnost zajistit řádné finanční řízení programů, za něž odpovídají, včetně ochrany rozpočtu EU před podvody. 
He requires all Commissioners to ensure the sound financial management of the programmes under their responsibility, including protecting the EU budget from fraud.
Pověřovací dopis komisaře pro rozpočet a lidské zdroje, který odpovídá za úřad OLAF, mu stanoví povinnost soustředit se na „podporu vyšetřování podvodů týkajících se rozpočtu EU, korupce a závažných pochybení v rámci evropských institucí podporou práce úřadu OLAF, jehož nezávislost v oblasti 29 A Framework for Managing Fraud Risks in Federal Programmes („Rámec pro řízení rizik podvodů ve federálních programech“), GAO, červenec 2015, GAO-15-593SP, s. 10. 
The mission letter of the Commissioner for Budget and Human Resources, who is responsible for OLAF, requires him to focus on “strengthening investigation of fraud against the EU budget, corruption and serious misconduct within the European institutions, by supporting the work of OLAF, whose investigative independence must be preserved”.
Strategické řízení rizika podvodu a prevence podvodu nejsou konkrétně vymezenou položkou portfolia toho či jiného komisaře. 
Strategic fraud risk management and fraud prevention are not specifically referred to in the portfolio of this or any other Commissioner.
55 OLAF je klíčovým subjektem EU v oblasti boje proti podvodům a v souladu s nařízením (EU, Euratom) č. 
55 OLAF is the EU’s key anti-fraud body and is required by Regulation (EU, Euratom) No 883/2013 (the ‘OLAF Regulation’) to contribute to developing the Commission’s anti-fraud policy.
883/2013 („nařízení o úřadu OLAF“) je povinen přispívat k vývoji opatření Komise pro boj proti podvodům. OLAF ani žádný jiný útvar Komise však nehraje při dohledu nad plánováním a realizací opatření Komise pro boj proti podvodům a podávaní zpráv o souvisejících výstupech žádnou větší úlohu. 
However, neither OLAF nor any other Commission service plays a major role in overseeing the planning and implementation of the Commission’s anti-fraud actions and the reporting on outputs.
Vzhledem ke správnímu modelu Komise není OLAF sám o sobě odpovědný za žádná rozhodnutí dopadající na pověřené schvalující osoby nebo členské státy. 
Given the Commission’s governance model, OLAF itself is not responsible for any decision affecting the authorised officers by delegation (AODs) or Member States.
Poskytuje pokyny a doporučení těm, kteří odpovídají za různá opatření v boji proti podvodům (příloha V). 
It provides guidance and recommendations to those responsible for the various anti-fraud actions (Annex V).
56 Ve výdajových oblastech „soudržnost“ a „zemědělství“ sdílí Komise odpovědnost za ochranu finančních zájmů EU před podvody s členskými státy. 
56 The Commission shares responsibility for protecting the EU’s financial interests against fraud with Member States in the spending areas of Cohesion and Agriculture.
Nemá ani žádný účinný mechanismus, který by členské státy vedl k přijetí opatření proti podvodům nebo k monitorování či ovlivňování takových kroků. 
Nor does it have any effective mechanism for prompting Member States to take action against fraud, or for monitoring or influencing such action.
57 Řada jiných mezinárodních organizaci si uvědomila, že tyto monitorovací mechanismy jsou potřeba. 
57 Several other international organisations have realised the need for such monitoring mechanisms.
Například pracovní skupina OECD zabývající se problematikou podplácení (WGB), jejíž členové jsou vybíráni z řad orgánů činných v trestním řízení a soudních orgánů, řídí realizaci a uplatňování Úmluvy OECD o boji proti podplácení a provádí související dohled30. 
For example, the OECD Working Group on Bribery (WGB), whose members are drawn from Member State law enforcement and judicial authorities, drives and oversees the implementation and enforcement of the OECD Anti-Bribery Convention30.
WGB rovněž vyvinula řadu řízení a postupů, jejichž prostřednictvím mohou skupina i členské státy OECD vzájemně uplatňovat vliv na posílení příslušných kapacit relevantních pro provádění úmluvy (rámeček 3). 
The WGB has developed several procedures and practices by which it and the OECD member states can exert mutual influence to strengthen their respective capacities to implement the Convention (Box 3).
27 Rámeček 3 Monitorovací mechanismus pracovní skupiny OECD zabývající se problematikou podplácení Hlavním nástrojem WGB je vzájemné hodnocení, kdy externí odborníci posuzují právní předpisy každého členského státu OECD a snahu tyto předpisy uplatňovat v praxi. 
27 Box 3 Monitoring mechanisms of the OECD Working Group on Bribery The WGB’s main tool is a peer-review examination, where external experts assess each OECD member state’s legislation and efforts to implement it.
Tyto monitorovací zprávy o jednotlivých zemích uvádějí i doporučení, jejichž realizace se následně kontroluje. 
These country monitoring reports also contain recommendations which are later carefully followed up.
WGB rovněž průběžně monitoruje kriminální vyšetřování zahájená členskými státy, vypracovává studie a nezávazná opatření zaměřená na posílení integrity ve veřejném sektoru a posílení kapacity členských 30 Úmluva OECD o boji proti podplácení zahraničních veřejných činitelů v mezinárodních podnikatelských transakcích. 
The WGB also monitors on a rolling basis the criminal investigations opened by member states, produces studies and soft law measures aimed at strengthening integrity in the public sector and enhancing Member States’ capacities to detect and investigate transnational corruption.
Ve strategiích pro boj proti podvodům a podávání zpráv o jejich účinnosti jsou nedostatky 58 Strategický rámec pro opatření Komise v boji proti podvodům zahrnuje jak strategii pro orgán jako celek (CAFS), schválenou v roce 2011, tak strategie boje proti podvodům na úrovni generálních ředitelství anebo různých odvětví (AFS) vypracované jednotlivými generálními ředitelstvími nebo skupinami generálních ředitelství, které se potýkají s podobnými riziky podvodů, např. v oblasti „soudržnosti“ nebo výzkumných programů. 
There are weaknesses in anti-fraud strategies and reporting on their effectiveness 58 The strategic framework for the Commission’s anti-fraud actions comprises both the strategy for the institution as a whole (the CAFS), adopted in 2011, and DG-level and/or sectoral anti-fraud strategies (AFS) developed by individual DGs or groups of DGs facing similar fraud risks, e.g. in Cohesion policy or research programmes.
Komise zdůvodňuje existenci jednotlivých a odvětvových AFS tím, že jedno řešení pro všechny by nebylo optimálním způsobem řízení rizika podvodů a že povinnosti různých aktérů se liší v závislosti na způsobu řízení a oblasti politiky. 
The Commission’s justification for having individual and sectoral AFSs is that a ‘one-size-fits-all’ solution would not be the most efficient way to manage the risk of fraud, and that the different players’ responsibilities vary depending on management mode and policy area.
59 I když CAFS měl být dokončen do konce roku 2014, některá opatření stále probíhají. 
59 Although the CAFS was meant to have been completed by the end of 2014, some actions are still ongoing.
Jelikož Komise CAFS od jeho přijetí v roce 2011 neaktualizovala, máme pochybnosti o tom, zda je schopen činnosti Komise týkající se boje proti podvodům prakticky směrovat. 
As the Commission has not updated the CAFS since adopting it in 2011, we question whether it is fit to guide the Commission’s anti-fraud activities in practical terms.
Komise nás informovala, že aktualizace CAFS se připravuje a brzy bude schválena. 
The Commission informed us that an update of the CAFS is being prepared and will soon be adopted.
60 Prověřovali jsme AFS sedmi výdajových generálních ředitelství, které pokrývají všechny hlavní výdajové oblasti: Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova, Generálního ředitelství pro komunikační sítě, obsah a technologie, Generálního ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj, Generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, Generálního ředitelství pro regionální a městskou politiku a Generálního sekretariátu. 
60 We examined the AFSs of seven spending DGs, covering all major spending areas: DG AGRI, DG CNECT, DG DEVCO, DG EMPL, DG HOME, DG REGIO and DG RTD.
Tyto AFS zahrnovaly řadu ukazatelů výstupu nebo jednotlivé výstupy podporující stanovené cíle. 
These AFSs included a number of output indicators or individual outputs supporting the set objectives.
Tyto cíle jsou však pouze obecné a ve většině případů je nelze měřit. Z těchto 29 cílů, které jsme analyzovali, se 18 týkalo „posilování“, „zvyšování“, „podpory“, „rozvoje“ a „zlepšování“ některých činnosti v oblasti boje proti podvodům, aniž by byla uvedena (výchozí) srovnávací a cílová hodnota. 
However, these objectives are only general and, in most cases, are not measurable. Of the 29 objectives we analysed, 18 involve “reinforcing”, “raising”, “fostering”, “enhancing” and “improving” some anti-fraud activities, without showing the starting point (baseline) and target value.
61 Zpráva o ochraně finančních zájmů, výroční zpráva o řízení a výkonnosti (AMPR) a výroční zprávy o činnosti generálních ředitelství jsou tři hlavní zprávy, které obsahují informace o opatřeních Komise v oblasti boje proti podvodům. Za první dvě odpovídá sbor komisařů a za ostatní zprávy jednotlivá generální ředitelství (obrázek 6). 
61 The three key reports that include information on the Commission’s anti-fraud actions are the PIF report, the annual management and performance report (AMPR) and the DGs’ 28 annual activity reports.
Připravuje zprávu o ochraně finančních zájmů Reviduje oddíl o podvodech 62 Výroční zpráva o ochraně finančních zájmů předkládá výstupy opatření proti podvodům realizovaných Komisí a členskými státy (např. revidovaná nařízení, strategie, směrnice nebo školení ke zvýšení povědomí o podvodech), ale posuzuje jejich účinnost pouze z hlediska skutečné prevence a odhalování podvodů, zpětného získání prostředků nebo odrazujícího efektu. 
Political responsibility for management of EU budget Operational responsibility for management of EU budget Operational level 62 The annual PIF report presents the outputs of the Commission’s and Member States’ anti-fraud actions (e.g. revised regulations, strategies, directives or fraud awareness training), but it only assesses their effectiveness in terms of actual prevention, detection, recovery or deterrence to a limited extent.
Zpráva o ochraně finančních zájmů představuje splnění povinnosti stanovené v čl. 325 odst. 5 SFEU, který specifikuje, že Komise musí každoročně předkládat ve spolupráci s členskými státy Radě a Evropskému parlamentu zprávu o opatřeních, která byla přijata k provedení tohoto článku. 
The PIF Report fulfils the obligation set out in Article 325(5) of the TFEU, which specifies that the Commission, in cooperation with Member States, must each year submit to the European Parliament and to the Council a report on the measures taken for the implementation of this Article.
63 AMPR – jeden z hlavních nástrojů odpovědnosti Komise – ani neuvádí informace o skutečných výsledcích opatření proti podvodům přijatých orgány a institucemi. 
63 Nor does the AMPR – one of the main accountability tools of the Commission – include information on the actual results of the institution’s anti-fraud actions.
64 Ve svých výročních zprávách o činnosti jsou generální ředitelství povinna hlásit výsledky svých opatření proti podvodům na základě ukazatelů definovaných v ročních plánech řízení (AMP). 
64 In their annual activity reports, DGs are required to report on the results of their anti-fraud actions, based on indicators defined within annual management plans (AMPs). The
Generální ředitelství však nepodávala zprávy o účinnosti opatření proti podvodům na základě AFS. 
29 DGs we analysed did not report on the effectiveness of the anti-fraud actions arising from their AFSs.
Pouze GŘ EMPL a GŘ REGIO poskytla ve svých výročních zprávách o činnosti za 
Only DG EMPL and DG REGIO provided information in their 2016 AARs on outputs resulting from their use of the ARACHNE31 risk scoring tool and on their monitoring of Member States’ implementation of risk-based anti-fraud measures.