natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 Napříkladvícenežtřetinaúčastníků,tj.7,3milionudětí,bylazaznamenánaveFrancii.UtěchtodětínapočítanýchveFranciisejednaloožáky zapsané v účastnických vzdělávacích zařízeních, zatímco obvykle se programu ve skutečnosti účastní pouze ti, kteří navštěvují školní jídelnu. Počet příjemců tak byl pro tento členský stát přibližně o 3 miliony nadhodnocen. 
18 For example, 7,3 million children — more than one third of all participants — were counted in France. However, these were pupils enrolled at participating establishments in France, whereas usually only those attending canteens actually benefit from the scheme. The figure given for beneficiaries in France was therefore inflated by approximately 3 million.
1234/2007) ο „hraje také roli v rámci obecnějších politik v oblasti zdravotní, výživové či sociální“ (návrh nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1255/1999, důvodová zpráva) ο „Působí také osvětově. Podporuje rozvoj správných stravovacích návyků, které vydrží po celý život.“ (internetová stránka Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova) ο „Režim dodávek mléka do škol dbá jak na výživovou, tak na výchovnou stránku a přispívá k boji proti obezitě.“ (tisková zpráva ze dne 11. července 2008, Mariann Fischer Boelová) Zvláštní zpráva č. 
BOX 5 19 THE GENERAL NATURE OF THE MILK SCHEME OBJECTIVES ο ‘To contribute to balancing the milk market and to stabilise [...] prices’ (recital 43 of Council Regulation (EC) No 1234/2007) ο ‘... play a role within broader general and health, nutritional or social policy objectives’ (explanatory memorandum on the proposal for a Council regulation amending Regulation (EC) No 1255/1999) ο ‘It also plays an educational role by supporting the development of good eating and nutritional habits that will last a lifetime’ (Agriculture and Rural Development DG website) ο ‘The School Milk Scheme has both nutritional and educational character and contributes to the fight against obesity’ (press release by Commissioner Fischer Boel, 11 July 2008) Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Pro program „Ovoce do škol“ nebyly stanoveny žádné ukazatele. 
No indicators have been set for the Fruit Scheme.
Tento nový program přesto obsahuje některá ustanovení, která usnadňují monitorování výkonnosti: od vypracování výchozí strategie po povinnost provádět pravidelná hodnocení v každém členském státě. 
However, the scheme does introduce a number of provisions that are conducive to the monitoring of performance, from preparation of an initial strategy to the obligation for periodic evaluations in each Member State.
Na hodnocení účelnosti těchto nástrojů, které je třeba dále rozvíjet, je však zatím poměrně brzo. 
However, it is still too early to assess the effectiveness of these measures, which are to be further developed.
VÝDAJE NA CÍLE OBOU PROGRAMŮ JSOU VELMI SKROVNÉ Cíl „trh“ 27. 
VERY MODEST SPENDING ON THE SCHEMES’ OBJECTIVES ‘Market’ objective 27.
Při diskusích před zavedením programu „Ovoce do škol“ navrhl Evropský parlament roční rozpočet ve výši 500 milionů EUR. 
During talks prior to setting up the Fruit Scheme, the European Parliament had proposed a budget of 500 million euro per annum.
Na návrh Komise byl nakonec stanoven strop ve výši 90 milionů EUR. 
In the end, at the Commission’s suggestion, a ceiling of 90 million euro was agreed.
Komise se zejména domnívala, že před tím, než se bude uvažovat o vyšším rozpočtu, musí se projekt nejprve osvědčit v tomto rozsahu. 
The Commission felt in particular that the project had to prove itself on a smaller scale before a larger budget could be considered.
Velmi pomalé spuštění programu (viz příloha IV) dalo ostatně přístupu Komise za pravdu. 
The Commission’s approach was justified in hindsight by the very hesitant start to the scheme (see Annex IV).
Nicméně výsledkem tohoto rozhodnutí, i s přihlédnutím k vnitrostátnímu spolufinancování19, je, že rozpočtový strop stanovený v nařízení odpovídá přibližně 0,3 % hodnoty produkce ovoce a zeleniny v EU. 
Nonetheless, the effect of this decision, even when national co-financing is factored in19, was that the budget ceiling set in the regulation equates to around 0,3 % of the production value of fruit and vegetables in the EU.
Podobného rozsahu je i program „Mléko do škol“, který měl podle dostupných údajů umožnit distribuovat v roce 2008/09 množství odpovídající necelým 0,28 % celkové produkce EU. 
A similar figure is obtained for the Milk Scheme, which, to judge from the available figures, helped to fund the distribution of a little less than 0,28 % of total EU production in 2008/09.
I za předpokladu, že by byly vynaloženy účelně, odpovídají v obou případech příslušné částky množstvím, která pravděpodobně nebudou mít na rovnováhu trhu významný dopad20. 
In both cases, even if these amounts were spent effectively, the volumes to which they correspond are not likely to have a significant direct impact20 on market equilibrium.
Pokud jde o program „Mléko do škol“, totéž bylo konstatováno již v hodnocení z roku 199921. 
Where the Milk Scheme is concerned, this finding was already part of the 1999 evaluation21.
19 Při průměrném evropském spolufinancování ve výši 58 % odpovídá současný rozpočtový strop ve výši 90 milionů EUR celkovým výdajům (Komise a členských států) asi 155 milionů EUR. 
19 At the average EU co-financing rate of around 58 %, the current budget ceiling of 90 million euro translates into total expenditure (Commission and Member States) of some 155 million euro.
20 Cílemobouprogramůje dlouhodobý dopad převyšující přímý dopad distribuovaného množství, kterého se má dosáhnout vzdělávacím účinkem a vlivem na stravovací návyky. 
20 Bothschemesaimtogo beyond the immediate impact of the distributed quantities by having a lasting educational impact on eating habits. This aspect is examined in paragraphs 66 et seq.
21 Hodnocení z roku 1999: Objem mléka a mléčných výrobků dodávaných v rámci režimu je v porovnání s velikostí evropského trhu extrémně nízký (0,3 % celkového množství mléka dodaného mlékárnám EU v roce 1996/97). 
21 ‘The volume of milk and milk products supplied under the scheme is extremely small relative to the size of the EU market (0,3 % of total milk delivered to EU dairies in 1996/97).
Jeho relativní význam rovněž klesá. [...] 
It is also declining in relative importance. [...]
21 Cíl „výživa a zdraví“ 31. 
21 ‘NutritioN aNd health’ objective 31.
Převedeny na počet dětí v Evropské unii, představují výdaje, které jsou vyčleněny v rozpočtu pro každý z programů, mezi 50 a 80 centy na dítě ročně. 
When divided by the number of children in the European Union, the expenditure that is currently budgeted for each scheme gives between 50 and 80 cents per child per year.
Při takovémto rozsahu si lze jen obtížně představit významný výživový dopad na celou cílovou populaci. 
On this scale, it is also hard to imagine it having a significant influence on the eating habits of the target population as a whole.
V praxi přinášejí výdaje prospěch menšímu počtu dětí22, takže potenciální dopad na každého příjemce je vyšší. 
In practice, as spending benefits fewer children22 the impact per beneficiary is potentially greater.
Na druhé straně závisí celková účelnost programů, pokud jde o cíl v oblasti výživy a zdraví, do velké míry na tom, jaká dílčí populace je jako příjemce programů „vybrána“. 
However, the schemes’ overall effectiveness in terms of the nutrition and health objective depends very much on the sub-population that is ‘chosen’ to receive support.
CHYBÍ NÁSTROJ PRO ZAMĚŘENÍ PODPORY NA PŘEDNOSTNÍ VÝŽIVOVÉ POTŘEBY 33. 
NO MECHANISM FOR TARGETING NUTRITIONAL PRIORITIES 33.
Poskytovat mléko dítěti, jehož spotřeba je mnohem nižší než průměr nebo doporučené výživové normy23, má větší hodnotu než poskytovat totéž množství mléka dítěti, jehož spotřeba mléčných výrobků již průměr nebo doporučené normy převyšuje. 
Supplying milk to a child who ordinarily consumes far less than his peers, or than recommended amounts23, adds more value than supplying the same quantity of milk to a child whose consumption of milk products is already above average or more than recommended amounts.
Cíl obou programů v oblasti výživy a zdraví tudíž znamená, že programy by se měly především zaměřit na kategorie (regiony, členské státy, sociální kategorie atd.), jejichž spotřeba se považuje za nedostatečnou nebo nedosahující spotřeby průměrné. 
For both schemes, therefore, the nutrition and health objective means prioritising distribution in areas (by region, Member State, social category, etc.) where consumption is deemed to be insufficient or below average.
V první řadě tedy nejde tolik o to, zvýšit průměrnou spotřebu, jako o to, umožnit co největšímu počtu dětí minimální spotřebu, která se považuje za nutnou. 
The key aim is not so much to increase average consumption as to enable as many children as possible to attain a satisfactory minimum level of consumption.
Pokud jde o mléko, některé členské státy již tímto směrem začaly uvažovat. 
Where milk is concerned, some Member States have already shown awareness of this situation.
Z hodnocení provedeného v roce 2005 ve Spojeném království vyplynulo, že velká část cílové populace již dosáhla uspokojivé spotřeby mléčných výrobků24, a bylo v něm doporučeno zaměřit se na určité kategorie považované za přednostní. 
In the United Kingdom, the 2005 evaluation found that, to a large extent, the target population already consumed sufficient quantities of milk prod-ucts24, and it recommended focusing on a number of priority categories.
Ve Francii příslušné orgány rozhodly zaměřit národní doplňkovou platbu, kterou měly k dispozici, na znevýhodněné oblasti, které se z hlediska výživových potřeb pokládají za přednostní25. 
In France, the authorities have chosen to allocate the national budget complement to less-favoured areas, which are deemed to represent the greatest nutritional need25.
Tento typ zaměření může nabývat mnoha jiných podob, z nichž některé však mohou vyžadovat určité dodatečné náklady. 
Such targeting could take many other forms, although some of them may involve additional costs.
22 Podle odhadu Komise ( jehož spolehlivost je dle auditu nízká) má program „Mléko do škol“ 21 milionů příjemců, což je přibližně 20 % celkové cílové populace. 
22 The Commission’s working estimate (shown by the audit to be unreliable) is that 21 million children, or roughly 20 % of the target population, are benefiting from the Milk Scheme.
V případě programu „Ovoce do škol“ se navštívené členské státy rozhodly program v prvním roce zaměřit na základní školy. 
For the first year of the Fruit Scheme, the Member States visited had opted to concentrate on primary schoolchildren.
23 I když nepanuje shoda ohledně jeho přesného vyčíslení, pojem doporučeného množství se používá v mnoha různých zemích. 
23 Although there is no consensus on an exact figure the concept of a recommended amount is used in many countries.
24 Hodnocení z roku 2005: Školní děti, které se neúčastnily dotačního programu„Mléko do škol“, měly dostatečnou průměrnou spotřebu mléka, která pokrývala jejich doporučenou denní dávku vápníku. 
24 ‘Children in schools that did not participate in the SMSS [School Milk Subsidy Scheme] on average drank an amount of milk sufficient to meet their recommended daily intake of calcium.
Toto zjištění je v souladu s posledním celostátním průzkumem v oblasti výživy, z něhož vyplynulo, že průměrná spotřeba vápníku je pro věkovou skupinu 4–10 let přiměřená. 
This is consistent with the most recent national diet survey, which found that average calcium consumption was adequate at ages 4–10.’
25 SoučasněsepodporaEUve Francii poskytuje především jídelnám. Ty jsou však poměrně méně navštěvovány dětmi ze znevýhodněných sociálních kategorií. 
25 At the same time, in France the EU aid is essentially paid to canteens, which have proportionally fewer users from less-favoured social categories.
Žádný z obou režimů EU ovšem nestanoví mechanismus přidělování zdrojů na základě rozboru výživových potřeb. 
However, neither of the EU schemes provides for resources to be allocated on the basis of a nutritional-needs analysis.
Pokud jde o mléko, žádný podobný mechanismus neexistuje. 
There is no such mechanism under the Milk Scheme.
Analýza jednotlivých členských států ukazuje, že program nejenže nepřiděluje zdroje přednostně tam, kde jsou nejvíce potřeba, ale hlavní příjemci programu jsou navíc spíše členské státy, jejichž spotřeba mléčných výrobků je již nejvyšší a potřeby tudíž méně výrazné či naléhavé (viz rámeček 6). 
An analysis by Member State not only reveals that the scheme does not target resources at areas of greatest need, it even shows that, on the whole, the Member States receiving most from the scheme are those where the consumption of milk products is already highest and, consequently, needs are less significant and less pressing (see Box 6).
26 Je třeba upřesnit, že nařízení týkající se ovoce sice stanoví vyšší míru spolufinancování pro regiony způsobilé v rámci cíle„konvergence“ a pro nejvzdálenější regiony, avšak toto rozhodnutí nevychází z analýzy výživových potřeb a navíc se příspěvek EU stále rozděluje podle jediného kritéria, kterým je počet dětí mezi šesti a deseti lety. 
26 It should be pointed out that, although the Fruit Regulation sets a higher co-financing rate for convergence and outermost regions, this decision was not based on a nutritional-needs analysis, and, moreover, allocation of the EU contribution is still based solely on the criterion of the number of children between 6 and 10 years of age.
22 RÁMEČEK 6 SROVNÁNÍ SPOTŘEBY MLÉČNÝCH VÝROBKŮ V RŮZNÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH A PODPORY OBDRŽENÉ V ROCE 2009 V RÁMCI PROGRAMU „MLÉKO DO ŠKOL“ ο Dva členské státy, v nichž je spotřeba mléčných výrobků na obyvatele již nejvyšší, jsou rovněž dvěma největšími příjemci podpory na obyvatele. ο Šest členských států s nejvyšší spotřebou mléčných výrobků na obyvatele získává v průměru 3,5krát více podpory Společenství na obyvatele než deset členských států s nejnižší spotřebou. ο Šest členských států, které získávají nejvíce podpory na obyvatele, má již spotřebu mléčných výrobků na obyvatele vyšší než průměrnou. ο Deset členských států, v nichž je spotřeba mléčných výrobků na obyvatele nejnižší, dostává pouhých 20 % celkové podpory. 
22 BOX 6 COMPARISON BETWEEN MEMBER STATES OF THE CONSUMPTION OF MILK PRODUCTS AND AID RECEIVED IN 2009 UNDER THE MILK SCHEME ο The two Member States with the highest per capita consumption of milk products are also the two main per capita beneficiaries of aid. ο On average, the six Member States with the highest per capita consumption of milk products receive 3,5 times more Community aid per capita than the 10 states with the lowest consumption rates. ο The six Member States receiving the most aid per capita already have an above-average per capita consumption of milk products. ο The 10 Member States with the lowest per capita consumption of milk products receive just 20 % of all aid.
Devět z nich dostává podporu na obyvatele dvakrát až pětkrát nižší, než je průměr, nebo se programu neúčastní vůbec. Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
Nine of them receive two to five times less per capita than the average or are not even participating in the scheme. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
U programu „Mléko do škol“ není výše výdajů stanovena Komisí přímo, nýbrž je součtem jednotlivých rozhodnutí žadatelů a potenciálních příjemců. 
The level of spending on school milk is not set directly by the Commission but is the aggregate of individual choices by applicants and potential beneficiaries.
Výdaje za rok 2009 ve výši 74 milionů EUR však představují méně než 10 % maximálních možných výdajů programu27. 
The 74 million euro spent in 2009 accounts for less than 10 % of the potential maximum for expenditure27 under the scheme.
Míra čerpání podpory se tak jeví jako velmi nízká a politika jako málo atraktivní (viz rámeček 7 a 8), a to ve srovnatelném rozsahu, jaký byl konstatován už v minulosti28. 
Thus the take-up rate is low and the policy relatively unattractive (see Boxes 7 and 8), to a similar extent to what was found in the past28.
Audit ukázal, že tato malá atraktivita je z velké části způsobena nízkou mírou podpory a zároveň poměrně vysokou zátěží související s jejím řízením. Prodej mléka za snížené Ceny mimo jídelny 40. 
The audit revealed that this unattractiveness was largely the result of the low level of aid combined with the disproportionate burden of administration.
Vzhledem k současné míře podpory může podpora EU pokrýt jen malou část nákladů na distribuované výrobky29. 
At current aid levels, the EU subsidy is only sufficient to cover a small fraction of the cost of the products distributed29.
Jelikož chybí další významnější zdroje financování (viz bod 60 a ná-sledující), režim EU neumožňuje distribuovat výrobky zdarma, ale pouze je prodávat za sníženou cenu. 
In the absence of other, much more substantial, sources of funding (see paragraph 60 et seq.), therefore, the EU scheme does not permit distribution free of charge but extends only to the sale of milk at a reduced rate.
27 Nařízení nestanoví výdajový strop a maximální možné výdaje (okolo 900 milionů EUR) byly vypočteny jako 25 cl na pracovní den pro všechny žáky ve všech vzdělávacích zařízeních (denní strop na dítě stanovený nařízením). 
27 As the regulation does not impose a ceiling on expenditure, the potential maximum (approximately 900 million euro) was calculated on the basis of 25 cl per schoolday (the maximum daily amount allowed by the regulation) for every child in attendance at an educational establishment.
28 Vhodnocenízroku1999se konstatuje, že využití režimu na území celé EU v roce 1996/97 dosáhlo jen 12 % maximálního objemu nároků na podporu a 19 % v roce 1992/93, což naznačuje, že efektivnost a účelnost pokrytí cílové populace je relativně nízká. 
28 From the 1999 evaluation: ‘Scheme take-up across the EU in 1996/97 was equivalent to only 12 % of the maximum subsidy entitlement volume. This compares with 19 % in 1992/93. This suggests a relatively poor level of efficiency and effectiveness in reaching the target population [...]’.
29 Zejména vezmeme-li v potaz, že smyslem programu není jen dotovat určitý výrobek, ale celou službu, takže vznikají zvláštní náklady na balení (kartony) nebo logistiku (například čerstvé mléko fyzicky dodávané každé ráno ve Spojeném království). 
29 Especially in view of the scheme’s objective of subsidising not just a product but an entire service, which entails specific packaging and logistical costs (e.g., in the UK, the physical delivery of fresh milk every morning).
23 RÁMEČEK 7 PŘÍKLAD NÍZKÉ ÚČASTI A NEDOSTATEČNÉ ATRAKTIVITY REŽIMU Ze studie provedené v Německu vyplývá, že z 56 % zařízení, která nabízejí svým žákům mléko či mléčné výrobky, žádá o poskytnutí podpory pouhých 21 %. 
23 BOX 7 THE LOW PARTICIPATION RATE AND THE SCHEME’S UNATTRACTIVENESS A study made in Germany shows that, of the 56 % of establishments which offer milk or milk products to their pupils, just 21 % have applied for aid.
Zdroj: Ministerstvo zemědělství Bavorska. 
Source: Bavarian Ministry of Agriculture.
Podpora EU představuje pouhou čtvrtinu přímých nákladů na mléko v Polsku a 10 až 15 % v Německu a Spojeném království. 
In Poland, EU aid covers just one quarter of the direct cost of milk. In Germany and the UK, it covers just 10 % to 15 %.
Umožňuje tak například v Německu prodávat ochucené mléko v kartonech za cenu 35 centů namísto 40 centů. 
In Germany, for example, it allows cartons of flavoured milk to be sold for 35 rather than 40 cents.
Pro možného příjemce je snížení tohoto řádu obecně příliš málo významné, aby ho přimělo k nákupu, tím spíše, že dostupné analýzy ukazují nízkou cenovou pružnost poptávky30. 
Reductions on this scale are generally too small to trigger a purchase decision, all the more so as studies have revealed a low price elasticity of demand30.
V mnoha případech se programu rozhodlo neúčastnit samotné vzdělávací zařízení. 
In many cases the establishment itself chooses not to participate.
Organizace prodeje za snížené ceny vyžaduje práci, jejíž objem může být značný (nákup, skladování, distribuce, ale též výběr peněz od příjemců), a představuje tak skutečnou překážku účasti31. 
However, organising milk to be sold in schools at a reduced rate often necessitates a significant amount of work (purchasing, storage, distribution, collecting money from recipients, etc.), which can be a real obstacle to participation31.
V určitých případech snižuje ochotu osob s rozhodovací pravomocí akceptovat pracovní zátěž spojenou s programem skutečnost, že prodej za snížené ceny vyvolává jen slabou poptávku ze strany rodin nebo že zodpovědní zaměstnanci někdy nejsou sami přesvědčeni o zdravotním přínosu programu. mléčné výrobky jako součást stravování ve školní jídelně 44. 
In some cases, the readiness of decision-makers to accept the workload associated with the scheme is reduced by the fact that families show little interest in purchasing subsidised milk or, on occasion, that the relevant staff are not themselves convinced of the scheme’s health benefits.
Když se podpory vyplácí na výrobky použité v rámci školního stravování, většina nákladů na řízení zmizí, neboť program se stává součástí obvyklého řízení jídelny. 
Where the subsidy is paid for products used in canteen meals, management of the scheme is absorbed into regular canteen management duties, causing most of the administrative costs to disappear.
Toto zjištění bez ohledu na záporné hodnocení účelnosti podpory v tomto případě (viz body 47–50) znamená, že jediné vzniklé náklady představuje čas potřebný na vypracování žádosti o podporu. 
What this finding means, without prejudice to any negative assessment of the scheme’s effectiveness in this form (see paragraphs 47 to 50), is that the only specific cost is the time requirement to apply for a grant.
30 Výňatek z hodnocení z roku 1999 popisující malý dopad cenového faktoru: „Cena se nezdá být podstatným faktorem ve spotřebě mléka a mléčných výrobků ze strany spotřebitelů včetně školních dětí. [...] 
30 From the 1999 evaluation: ‘Price does not appear to be a major factor influencing take-up of milk and milk products by consumers including school children. [...]
To naznačuje, že základní mechanismus provádění programu ‚Mléko do škol‘ (dotované ceny) se orientuje na faktor, který spotřebu mléka a mléčných výrobků určuje jen druhotně. 
This suggests that the main delivery mechanism of the School Milk Measure (price subsidy) is targeted at a factor of minor influence in determining consumption of milk and milk products.
To značí, že jeho čistý dopad na spotřebu je pravděpodobně velmi malý.“ 31 Výňatkyzhodnocenízroku 1999 a 2005 dokládající zátěž související s řízením placené distribuce: – „Konstatujeme rovněž, že program EU ‚Mléko do škol‘ je neúčelný. 
Not surprisingly, this means that its net impact on consumption is likely to be very small.’ 31 From the 1999 and 2005 evaluations: — ‘We also find that the EU School Milk Subsidy Scheme is an inefficient scheme.
Program a národní doplňková platba společně představují v Anglii výdaje 7,2 milionu liber ročně a odhadované správní náklady na ně činí 5 milionů liber pro školy a dalších 831 000 liber pro místní orgány odpovědné za školství a pro RPA (agenturu pro zemědělské platby). [...] 
The combined SMSS and Top-Up spend around 7,2 million pounds in England annually, and create an estimated 5 million pounds of administrative costs in schools plus 831 000 pounds of administrative costs in LEAs [local educational authorities] and the RPA [Rural Payments Agency]. [...]