natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Důvody pro využití finančních nástrojů 05 V době fiskálních omezení veřejných rozpočtů má dosahování více investic s menšími náklady z veřejných peněz zásadní význam. 
The rationale for the financial instruments 05 At a time of fiscal constraint on public budgets, achieving more investments with less public money is of key importance.
Finanční nástroje dávají možnost lépe využívat skromných veřejných zdrojů, neboť se stejným rozpočtem poskytují finanční prostředky na více investic. 
Financial instruments have a potential to improve the use of scarce public resources by providing funding for more investments with the same budget.
U fondů se očekává, že peníze, které se do nich vložily při jejich založení, budou znovu využity (revolvingový faktor) a že podpoří dosahování cílů politik přilákáním dalšího veřejného nebo soukromého kapitálu (pákový efekt). 
The funds are expected to reutilise the initial allocation of money used to set them up (revolving factor) and stimulate the achievement of the policy objectives further by attracting additional public or private capital (leverage effect).
Důvody pro využití finančních nástrojů jsou uvedeny v rámečku 1. 
The rationale for the financial instruments is outlined in Box 1.
3 Viz např. zvláštní zpráva č. 2/2012 „Finanční nástroje pro malé a střední podniky spolufinancované Evropským fondem pro regionální rozvoj“. 
3 See e.g. Special Report No 2/2012 ‘Financial instruments for SMEs co-financed by the European Regional Development Fund’.
Hlavním závěrem bylo, že „účelnost a efektivnost opatření narušovaly důležité nedostatky, zejména v důsledku nepřiměřenosti stávajícího regulačního rámce strukturálních fondů“. (http:// eca.europa.eu). 
The main conclusion is that ‘the effectiveness and efficiency of measures were hampered by important shortcomings, mainly due to the inappropriateness of the current regulatory framework of the Structural Funds’(http:// eca.europa.eu).
4 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 10. května 2012 obsahující připomínky, které je nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl III – Komise a výkonné agentury (bod 20). 
4 Resolution of the European Parliament of 10 May 2012 with observations forming an integral part of its Decision on discharge in respect of the implementation of the general budget of the European Union for the financial year 2010, Section III — Commission and executive agencies (paragraph 20).
Důvody pro využití finančních nástrojů „Dosahování politických cílů EU: Inovační finanční nástroje napomáhají dosahovat konkrétní politické cíle EU zajišťováním potřebných finančních prostředků pro oblasti zájmu EU [...]. 
The rationale for the financial instruments ‘Pursuit of EU policy objectives: Innovative financial instruments pursue specific EU policy objectives by ensuring necessary finance for areas of EU interest [...].
Jejich cílem je napravovat selhání/ nedokonalosti trhu, jež vedou k tomu, že se těmto oblastem nedostává financování z tržních zdrojů, například proto, že soukromý sektor danou oblast považuje za příliš rizikovou.“5 „Posílení investic: díky spolupráci se soukromým sektorem na inovativních finančních nástrojích je možné zvětšit dopad prostředků z rozpočtu EU a umožnit uskutečnění většího množství strategických investic, čímž se zvýší růstový potenciál EU.“6 „Multiplikační efekt rozpočtu EU: Dalšího multiplikačního efektu je navíc dosaženo v průběhu existence inovačního finančního nástroje v případě, že lze splátky kapitálu nebo úroků a výnosy z investice opětovně použít v rámci nástroje. 
They aim to correct market failures/imperfections that give rise to an insufficient funding of such areas from market sources, for instance because the field is perceived as too risky by the private sector.’5 ‘Leveraging investment: By working with the private sector on innovative financial instruments it is possible to magnify the impact of the EU budget, enabling a greater number of strategic investments to be made, thus enhancing the EU’s growth potential.’6 ‘Multiplier effect of the EU budget: An additional multiplier effect is achieved during the lifetime of the innovative financial instrument, if repayments of capital or interest and proceeds of an investment can be reused for the instrument.
Tato schopnost opětovného využití zdrojů může výrazně zvýšit dosah nástrojů.“7 5 KOM (2011) 662 v konečném znění ze dne 19. října 2011 „Rámec pro novou generaci inovačních finančních nástrojů – kapitálové a dluhové platformy EU“. 
Such ‘revolving’ character can considerably increase the reach of instruments’7. 5 COM(2011) 662 final of 19 October 2011 ‘A framework for the next generation of innovative financial instruments — the EU equity and debt platforms’.
6 KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, „Rozpočet – Evropa 2020“. 
6 COM(2011) 500 final of 29 June 2011 ‘A Budget for Europe 2020’.
7 KOM(2011) 662. 
7 COM(2011) 662.
Úvod 11 06 Podle předpokladů Rady8 a Komise se využívání finančních nástrojů během víceletého finančního rámce 2014– 2020 oproti období 2007–2013 zvýší. 
Introduction 11 06 The Council8 and the Commission expected that the use of financial instruments would increase under the multiannual financial framework for 2014–20 as compared with 2007–13.
07 Ve svém rozhodnutí o udělení absolutoria za rok 20109 Evropský parlament uvedl, že Komise podpořila větší uplatňování finančních nástrojů v dalším víceletém finančním rámci10. 
07 In its discharge resolution for the year 20109, the European Parliament stated that the Commission had promoted an increased use of financial instruments for the next multiannual financial framework10.
Poslední vývoj 08 Ve svém nedávném sdělení „Investiční plán pro Evropu“11 Komise uvádí, že hodlá maximalizovat dopad prostředků z fondů EU. 
Recent developments 08 In its recent communication ‘An Investment Plan for Europe’11 the Commission states that it intends to maximise the impact from EU funds.
Vyzývá proto členské státy k tomu, aby v programovém období 2014–2020 výrazně zvýšily využívání finančních nástrojů v hlavních investičních oblastech v rámci evropských strukturálních a investičních fondů (fondy ESI)12, aby se výdaje celkově nejméně zdvojnásobily. 
It therefore invites Member States to increase significantly their use of financial instruments in key investment areas under the ESI Funds12 for the programming period from 2014 to 2020 in order to achieve at least an overall doubling of expenditure.
Doporučuje jim zároveň cílové procentuální hodnoty pro využití těchto nástrojů13. Finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova 09 Politika rozvoje venkova EU se provádí prostřednictvím programů rozvoje venkova (PRV). 
In this regard it also recommends target percentages for their use.13 Financial instruments in rural development 09 The EU’s rural development policy is implemented through rural development programmes (RDPs).
Každý z těchto programů je vypracován na období sedmi let. 
Each of these programmes covers a period of 7 years.
Finanční nástroje jsou součástí politiky rozvoje venkova od roku 2000. 
Financial instruments have been part of rural development policy since 2000.
10 Hlavní legislativou v této oblasti na programové období 2007–2013 je nařízení Komise (ES) č. 1974/200614, které počítalo se třemi typy finančních nástrojů: fondy rizikového kapitálu, záručními fondy a úvěrovými fondy. 
10 For this field, the main legislation for the 2007–13 programming period is Commission Regulation (EC) No 1974/200614, which envisaged three types of financial instrument: venture capital funds, guarantee funds and loan funds.
V praxi pak členské státy mezi lety 2009 a 2014 zřídily jedenáct záručních fondů (Bulharsko, Francie (Korsika), osm různých regionů v Itálii a Rumunsko) a tři úvěrové fondy (Řecko, Lotyšsko a Litva), ale žádný fond rizikového kapitálu (viz obrázek 2). 
In reality, the Member States established 11 guarantee funds (in Bulgaria, France (Corsica), eight different Italian regions and Romania) and three loan funds (in Greece, Latvia and Lithuania) between 2009 and 2014 but no venture capital fund (see Figure 2).
8 Viz například bod 26 závěrů Evropské rady (24. a 25. října 2013) (EUCO 169/13), kde se uvádí: „Programová jednání v rámci evropských strukturálních a investičních fondů by měla být využita k výraznému zvýšení celkové podpory EU, kterou tyto fondy v období 2014–2020 poskytnou na finanční nástroje s pákovým efektem určené malým a středním podnikům, přičemž minimálně ke zdvojnásobení podpory by mělo dojít v zemích, kde zůstávají podmínky přísné.“ 9 Rozhodnutí Evropského parlamentu ze dne 10. května 2012 o udělení absolutoria za plnění souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2010, oddíl III – Komise (KOM(2011) 473 v konečném znění – C7-0256/2011 – 2011/2201(DEC)) P7_TA(2012)0153. 
8 See e.g. paragraph 26 of the conclusions of the European Council (24/25 October 2013) (EUCO 169/13) which states: ‘the programming negotiations of the European Structural and Investment Funds (ESIF) should be used to significantly increase the overall EU support from these funds to leverage based financial instruments for SMEs in 2014–20, while at least doubling support in countries where conditions remain tight.’
10 KOM(2011) 662 v konečném znění, tamtéž. 
10 COM(2011) 662 final, ibid.
11 COM(2014) 903 final ze dne 26. listopadu 2014. 
11 COM(2014) 903 final of 26 November 2014.
12 Evropský fond pro regionální rozvoj, Evropský sociální fond, Fond soudržnosti, Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova a Evropský námořní a rybářský fond. 
12 The European Regional Development Fund, European Social Fund, Cohesion Fund, European Agricultural Fund for Rural Development and European Maritime and Fisheries Fund.
13 Členským státům se doporučuje, aby na každou z hlavních investičních oblastí poskytly prostřednictvím finančních nástrojů konkrétní procentní podíl přídělů stanovených v jejich dohodách o partnerství, a sice takto: 50 % v oblasti podpory malých a středních podniků, 20 % v oblasti opatření ke snížení emisí CO2, 10 % v oblasti informačních a komunikačních technologií, 10 % v oblasti udržitelné dopravy, 5 % v oblasti podpory výzkumu, vývoje a inovací a 5 % v oblasti ochrany životního prostředí a účinného využívání. 
13 Member States are recommended to deliver, through financial instruments, a specific percentage of the allocations made in their partnership agreements to each of the key investment areas as follows: 50 % in the field of SME support, 20 % in the field of CO2 reduction measures, 10 % in the field of information and communication technology, 10 % in the field of sustainable transport, 5 % in the field of support for research development and innovation and5%inthefieldof environmental and resource efficiency.
1974/2006 ze dne 15. prosince 2006, kterým se stanoví podrobná pravidla pro použití nařízení Rady (ES) č. 
14 Commission Regulation (EC) No 1974/2006 of 15 December 2006 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1698/2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 368, 23.12.2006, p.
Úvod 12 Finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 Členské státy / Regiony, které zřídily finanční nástroje ZF: Záruční fond ÚF: Úvěrový fond (20XX): Datum kapitalizace fondu Obrázek 2 Zdroj: údaje z příslušných dohod o financování. 
15). Introduction 12 Financial instruments in the rural development area in the 2007–13 programming period Member States/Regions having established financial instruments GF: Guarantee fund LF: Loan fund (20XX): Fund capitalisation date Figure 2 Source: Data from the relevant funding agreements.
Korsika: ZF (2012) Kalábrie: ZF (2010) Basilicata, Kampánie, Molise, Apulie, Sicílie: ZF (2011) Lazio: ZF (2012) Umbrie: ZF (2014) Lotyšsko: ÚF (2010) Litva: ÚF (2009) Rumunsko: ZF (2010) Bulharsko: ZF (2011) Řecko: ÚF (2013) 
Corsica: GF (2012) Calabria: GF (2010) Basilicata, Campania, Molise, Puglia, Sicily: GF (2011) Lazio: GF (2012) Umbria: GF (2014) Latvia: LF (2010) Lithuania: LF (2009) Romania: GF (2010) Bulgaria: GF (2011) Greece: LF (2013)
Úvod 13 11 Členské státy využívají finanční nástroje na podporu činností spadajících do osy 1 a 3 programů rozvoje venkova u takových opatření, jako je modernizace zemědělských podniků, přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům nebo zakládání a rozvoj podniků. 
Introduction 13 11 Member States are using financial instruments to target activities under axes 1 and 3 of the RDP for measures such as the modernisation of agricultural holdings, adding value to agricultural and forestry products, or business creation and development.
Záruční fondy poskytují finanční záruky za úvěry, o něž žádají podniky nebo organizace, s cílem usnadnit těmto subjektům přístup k financování od bank. 
Guarantee funds provide financial guarantees for credit sought by businesses or organisations, thus aiming to make it easier for them to obtain funding from banks.
Tím, jak jednotliví vlastníci projektů splácejí své půjčky, se záruky uvolňují a lze vydávat nové. 
As individual project owners pay back their loans, the guarantees are released and new guarantees can be issued.
Úvěrové fondy poskytují prostředky na úvěry pro projekty rozvoje podniků. 
Loan funds provide money for loans for business development projects.
Peníze na nové úvěry jsou k dispozici, jakmile jsou splaceny předchozí úvěry na jednotlivé projekty. 
Money becomes available for new loans as individual projects pay back the previous ones.
12 Z celkové částky 700 milionů EUR15 vložené do finančních nástrojů (viz bod 4) připadalo na veřejné prostředky 564 milionů EUR, z toho podíl EU činil přibližně 440 milionů EUR. 
12 From the total amount of 700 million euro15 contributed to financial instruments (see paragraph 4), public money represented 564 million euro and the EU share of this amounted to approximately 440 million euro.
Obrázek 3 zobrazuje příděly podle jednotlivých členských států. 
Figure 3 shows the allocations broken down by Member State.
15 Tato částka zahrnuje 138 milionů EUR vložených do úvěrového fondu v Řecku ze soukromých zdrojů spolu se 115 miliony EUR z veřejných prostředků. 
15 This amount included an amount of 138 million euro of private money paid into the loan fund in Greece in addition to 115 million euro of public money.
Financování finančních nástrojů ke konci roku 2013 mil. EUR 300 250 200 150 100 50 0 Zdroj: údaje z podnikatelských plánů a příslušných výročních zpráv o pokroku za rok 2013 a výpočtů EÚD. 
Funding of financial instruments at the end of 2013 Million euro 300 250 200 150 100 50 0 Source: Data from the business plans, the relevant 2013 annual progress reports and ECA calculations.
Obrázek 3 Bulharsko Francie (Korsika) Řecko Itálie (Sicílie) Itálie (Apulie) Itálie (Lazio) Itálie (Kampánie) Itálie (Umbrie) Itálie (Molise) Itálie (Basilicata) Itálie (Kalábrie) Lotyšsko Litva Rumunsko 
Figure 3 Bulgaria France (Corsica) Greece Italy (Sicily) Italy (Puglia) Italy (Lazio) Italy (Campania) Italy (Umbria) Italy (Molise) Italy (Basilicata) Italy (Calabria) Latvia Lithuania Romania
Úvod 14 Řízení finančních nástrojů v oblasti rozvoje venkova 13 Řízení finančních nástrojů sdílí Komise s členskými státy. 
Introduction 14 Management of the financial instruments in rural development 13 The Commission and Member States share the management of the financial instruments.
Komise hodnotí a schvaluje programy rozvoje venkova vypracované a předložené členskými státy, které přijímají veškerá legislativní, statutární a administrativní ustanovení potřebná k zaručení správného fungování finančních nástrojů. 
The Commission appraises and approves RDPs prepared and submitted by the Member States, which adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that the financial instruments work correctly.
Hlavní čtyři zainteresované strany v členských státech jsou řídicí orgán (zpravidla ministerstvo zemědělství), správce fondu, finanční instituce (např. banky nebo úvěrové instituce) a koneční příjemci (např. zemědělské podniky nebo potravinářské společnosti). 
The four main players in the Member States are the managing authority (generally the Ministry of Agriculture), the fund manager, the financial institutions (e.g. banks and credit institutions) and the final recipients (e.g. agricultural holdings or food processing companies).
14 Řídicí orgány mají na starosti koncepci finančních nástrojů a dohled nad nimi. 
14 The managing authorities design and supervise the financial instruments.
Úkolem správců fondů je realizovat investiční strategii a ověřovat, zda investice skutečně dosahují zamýšlených Finanční nástroje v kostce cílů. 
The fund managers are required to Financial instruments in brief implement the investment strategy and verify whether the investments actually achieve their intended objectives.
Finanční instituce posuzují ekonomickou životaschopnost předložených projektů a analyzují úvěruschopnost konečných příjemců. 
The financial institutions assess the economic viability of the projects presented and analyse the creditworthiness of the final recipients.
Ti se správci fondů nebo finančními institucemi uzavírají (úvěrové či záruční) smlouvy. 
The latter enter into (loan or guarantee) contracts with the fund managers and/or financial institutions.
Koneční příjemci také odpovídají za samotnou realizaci investice a za úhradu částek finančním institucím v souladu s podmínkami svých smluv. 
The final recipients are also responsible for actually executing the investments and reimbursing the financial institutions in accordance with the provisions of their contracts.
15 Konkrétní odpovědnost a úkoly těchto různých subjektů závisí také na typu uplatněného finančního nástroje, neboť úvěrové fondy fungují jinak než záruční fondy. 
15 The specific responsibilities and tasks of the various players also depend on the type of financial instrument applied, as loan funds function in a different way from guarantee funds.
Například z úvěrových fondů peníze odtékají, což není případ záručních fondů s výjimkou případů, kdy se příjemce ocitne v platební neschopnosti. ο Prostředky z nástrojů jsou splatné: peníze lze v dané programové oblasti znovu využít. 
For instance, flows of money go out of loan funds, which is not the case for guarantee funds, unless the recipient defaults. ο Repayable instruments: money can be reused in the programme area.
Revolvingový efekt je v době omezování veřejných rozpočtů důležitý. ο Dalším výrazným očekávaným prvkem je přilákání soukromého kapitálu pro plnění cílů EU: to se označuje jako pákový efekt. ο Málo zkušeností a nízká významnost pro rozvoj venkova, protože hlavní oblastí uplatňování finančních nástrojů byla prozatím soudržnost. ο Nejvíce se využívají záruční fondy, ale bylo zřízeno i několik úvěrových fondů. ο Odpovědnost za řízení sdílí Komise s členskými státy. ο Komise využití finančních nástrojů podporuje, avšak jsou s nimi spojeny určité prováděcí obtíže a rizika. 
The revolving effect is important at a time when public budgets are constrained. ο Another key expected effect is to attract additional private capital for the pursuit of EU policy objectives: this is called leverage. ο Little experience and low materiality for rural development, as the main field for financial instruments so far has been cohesion. ο Guarantee funds are used predominantly but some loan funds have also been established. ο Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States. ο The Commission promotes the use of financial instruments but implementation difficulties and risks exist.
Rozsah 15 a koncepce auditu 16 Účelem tohoto auditu bylo zjistit, zda finanční nástroje zavedené v rámci politiky rozvoje venkova byly v programovém období 2007–2013 dobře koncipovány a řízeny. 
Audit scope and 15 approach 16 The purpose of this audit was to determine whether financial instruments implemented under the rural development policy had been well designed and managed in the 2007–13 programming period.
Nedávno byla také schválena základní nařízení EU pro programové období rozvoje venkova 2014–2020. 
Also, the main EU regulations for the 2014–20 rural development programming period have recently been approved.
To Účetnímu dvoru umožnilo posoudit, nakolik mohou mít změny zavedené novým regulačním rámcem výrazný dopad na hlavní nedostatky zjištěné během auditu. 
This allowed the Court to consider the extent to which the changes introduced by the new legal framework were likely to have a significant impact on the key shortcomings identified through the audit.
18 Účetní dvůr vypracoval auditní kritéria týkající se koncepce, provádění a monitorování / hodnocení finančních nástrojů. 
18 The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of financial instruments.
Tato kritéria vycházejí z předchozích auditů Účetního dvora, právních předpisů, dokumentů Komise a dalších publikací. 
These criteria were developed from previous Court audits, legislation, Commission documents and other publications.
Účetní dvůr také konzultoval s odborníky OECD16 otázku vhodnosti a uplatnitelnosti těchto auditních kritérií a přezkoumal současnou odbornou literaturu OECD. 
The Court also consulted experts from the OECD16 on the validity and feasibility of these audit criteria and carried out a review of existing OECD literature.
19 Auditní návštěvy proběhly ve Francii, Řecku, Litvě, Rumunsku a Itálii a zaměřily se jak na záruční fondy17, tak úvěrové fondy18. 
19 Audit visits were carried out in France, Greece, Lithuania, Romania and Italy, ensuring the inclusion of both guarantee funds17 and loan funds18.
V každém členském státě byly shromážděny důkazní informace, které se na základě pohovorů a analýzy dokumentů a údajů porovnávaly s auditními kritérii. 
In each Member State, audit evidence was collected and examined against the audit criteria by means of interviews and the analysis of documents and data.
Prostřednictvím dokumentárních přezkumů auditoři také shromáždili a analyzovali další informace o finančních nástrojích, které byly zavedeny členskými státy nebo regiony, jež nebyly navštíveny (zejména Bulharsko a Lotyšsko). 
Through desk reviews, the auditors also collected and analysed additional information on financial instruments implemented by Member States or regions that were not visited (particularly Bulgaria and Latvia).
Vedli rovněž rozhovory s úředníky Komise a analyzovali příslušnou dokumentaci. 
They also held interviews with Commission officials and analysed relevant documents.
20 Účetní dvůr provedl také průzkum vzorku 37 řídicích orgánů, z nichž 32 neuplatnilo v rámci politiky rozvoje venkova v období 2007–2013 žádné finanční nástroje. 
20 The Court surveyed a sample of 37 managing authorities, 32 of which had not implemented any financial instruments under rural development policy in the 2007–13 period.
Na konci roku 2013 tyto řídicí orgány čerpaly přibližně 90 % plateb EZFRV na základní investiční opatření, v jejichž rámci byly uplatněny finanční nástroje19. 
At the end of 2013, these managing authorities had absorbed about 90 % of the EAFRD payments for core investment measures under which financial instruments were used19.
Účelem průzkumu bylo především zjistit příčiny, které zejména ve fázi plánování a koncepce přispěly k tomu, že tyto orgány nezřídily jeden nebo více finančních nástrojů. 
The purpose of the survey was mainly to identify the reasons which had contributed specifically, in the planning and design phase, towards preventing them from setting up one or more financial instruments.
16 Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. 
16 Organisation for Economic Cooperation and Development.
17 Francie (Korsika), Itálie (Apulie a Sicílie) a Rumunsko. 
17 France (Corsica), Italy (Puglia and Sicily) and Romania.
18 Řecko a Litva. 
18 Greece and Lithuania.
19 Konkrétně opatření 121 (Modernizace zemědělských podniků) a 123 (Přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům). 
19 Namely measure 121 (Modernisation of agricultural holdings) and measure 123 (Adding value to agricultural and forestry products).