natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Náklady na řízení a s ním související odměny představují další položku vedle administrativních nákladů spojených s prováděním operačních programů EFRR a ESF 142 Řízení, kontrola, monitorování a hodnocení operačních programů EFRR a ESF, to vše je spojeno s určitými náklady: součástí těchto administrativních nákladů vnitrostátních orgánů jsou odměny pro zaměstnance, provozní náklady (jako je cestovné či náklady na školení) a náklady související s informačními a komunikačními činnostmi. 
Management costs and fees are incurred in addition to the administrative cost of implementing ERDF and ESF OPs 142 The management, control, monitoring and evaluation of the ERDF and ESF OPs comes at a cost: this administrative cost for national authorities comprises staff remuneration, operational costs (such as travel and training costs) and costs related to information and communication activities.
Členské státy mají možnost využívat ke krytí těchto administrativních nákladů technickou pomoc poskytovanou v rámci operačních programů EFRR a ESF108. 
Member States have the possibility to use technical assistance under the ERDF and ESF OPs to cover these administrative costs108.
143 V programovém období 2007–2013 mohla technická pomoc dosahovat až 4 % celkového objemu financování určitého operačního programu EFRR či ESF109. 
143 During the 2007-2013 programme period, technical assistance could be up to 4 % of the total funding of an ERDF or ESF OP109.
Stanovena byla na základě studie, kterou si Komise nechala vypracovat v roce 2010 pro účely svého posouzení dopadů pro programové období 2014–2020110. 
It was established on a basis of a study carried out in 2010 on behalf of the Commission for its impact assessment for the 2014-2020 programme period 110.
Komise na základě této studie odhaduje, že v průběhu celého období mohou členské státy na technickou pomoc utratit až 13,6 miliardy EUR. 
On this basis, the Commission estimates that up to 13.6 billion euro can be spent by Member States on technical assistance during the entire period.
144 Během programového období 2014–2020 však bude výrazně větší část rozpočtu EFRR a ESF plněna prostřednictvím finančních nástrojů (viz bod 21). 
144 However, during the 2014-2020 programme period, a significantly larger share of the ERDF and ESF budget will be implemented through financial instruments (see paragraph 21).
To předpokládá, že na grantově financované činnosti operačních programů EFRR a ESF bude k dispozici srovnatelně více peněz na technickou pomoc, protože hlavní část administrativní činnosti v rámci finančních nástrojů vykonává správce fondu. 
This implies that comparatively more technical assistance money will be available for the grant-based funding activities of the ERDF and ESF OPs since the main part of the administrative activity for financial instruments is performed by the fund manager.
V případě těchto činností účtují náklady na řízení a s ním související odměny přímo správci fondu operačním programům (nebo konečným příjemcům). 
For these activities, management costs and fees are directly charged by fund managers to OPs (or to final recipients).
Větší podíl financování prostřednictvím finančních nástrojů tak zároveň nepřímo zvyšuje celkové administrativní náklady rozpočtu EU, protože vede k rozšíření technické pomoci poskytované členským státům z rozpočtu EU na podporu zbývajících činností financovaných z grantů. 
Therefore, the increase in funding through financial instruments also adds indirectly to the total administrative cost to the EU budget, since it raises the amount of technical assistance support given to Member States from the EU budget for the remaining grant-based funding activities.
Připomínky 75 145 Upozorňujeme rovněž na to, že v programovém období 2007–2013 neměly vnitrostátní orgány veřejné správy žádnou povinnost podrobně vykazovat, jakým způsobem byla technická pomoc využita111. 
Observations 75 145 We also note that, as for the 2007-2013 programme period, there is no obligation for national administration to report in detail on how technical assistance has been spent111.
Už v jedné z předchozích zpráv jsme poukázali na to, že Komise nemá k dispozici žádné srovnatelné informace o skutečné výši administrativních nákladů jednotlivých členských států, operačních programů či mechanismů financování (tj. grantů či finančních nástrojů)112. 
In a previous report we already observed that the Commission does not have any comparative information available on the actual administrative costs for each Member State, for each OP or for each funding mechanism (i.e. grants or financial instruments)112.
Lze tak jen obtížně posoudit, zda je míra technické pomoci s ohledem na skutečné náklady členských států na provádění operačních programů EFRR a ESF oprávněná. 
This makes it difficult to assess whether the levels of technical assistance are justified in view of the actual costs incurred by Member States for implementing the ERDF and ESF OPs.
146 Zůstáváme proto u svého předchozího doporučení, že by Komise měla provést srovnávací analýzu nákladů na provádění grantů a finančních nástrojů (v rámci centralizovaného i sdíleného řízení) v programovém období 2014–2020 s cílem zjistit jejich skutečnou výši113. 
146 We therefore maintain our previous recommendation that the Commission should carry out a comparative analysis of the implementation costs of grants and financial instruments (in central and shared management) for the 2014-2020 programme period with a view to establishing their actual levels113.
Informace tohoto druhu by byly obzvláště užitečné v souvislosti s přípravou legislativních návrhů pro období po roce 2020. 
Such information would be particularly relevant in view of preparing the legislative proposals for the post-2020 period.
111 Evropskákomise,Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007–2013 programme period (Spolufinancování platů, bonusů a příplatků z prostředků strukturálních fondů v programovém období 2007–2013), závěrečná zpráva, 2014. 
111 EuropeanCommission, ’Co-financing salaries, bonuses, top-ups from Structural Funds during the 2007-2013 programme period’, Final Report, 2014.
112 Vizzvláštnízprávač.5/2015, body 58 a 71. 
112 SeeSpecialReport5/2015, paragraphs 58 and 71.
113 Vizzvláštnízprávač.8/2015, body 57, 63–64, 71–72 a doporučení 4. 
113 SeeSpecialReportNo8/2015, paragraphs 57, 63 to 64, 71 to 72 and recommendation 4.
Závěry a doporučení 76 147 Obecně lze konstatovat, že finanční podpora poskytovaná konečným příjemcům prostřednictvím finančních nástrojů nabízí oproti grantům značné výhody, protože každé euro vynaložené v rámci financování prostřednictvím finančních nástrojů může být v zásadě použito více než jednou. 
Conclusions and 76 recommendations 147 Overall, we note that financial support provided to final recipients through financial instruments offers significant advantages compared to grants since each euro of funding through financial instruments can in principle be used more than once.
Skutečnost, že půjčky musí být splaceny, záruky musí být uvolněny a kapitálové investice vráceny, by měla mít v zásadě také dopad na chování konečných příjemců, a vést tak k lepšímu využívání veřejných prostředků a snížení pravděpodobnosti, že koneční příjemci se stanou závislými na veřejné podpoře. 
Moreover, the fact that loans have to be paid back and guarantees have to be released or, in the case of equity investments, returned should in principle also have an impact on the behaviour of final recipients, leading to the better use of public funds and reducing the likelihood that the final recipients will become dependent on public support.
148 V rámci tohoto auditu byla nicméně zjištěna řada významných problémů, které v programovém období 2007–2013 omezovaly efektivnost finančních nástrojů jako mechanismu plnění rozpočtu EU: ο značný počet finančních nástrojů EFRR a ESF byl naddimenzovaný a ještě na konci roku 2014 měly finanční nástroje značné problémy s vyplácením prostředků tvořících jejich kapitálové vybavení (ze všech těchto prostředků, které byly vyplaceny z OP na jednotlivé finanční nástroje, bylo využito v průměru 57 %). 
148 Our audit, however, identified a number of significant issues that limited the efficiency of financial instruments as a mechanism to implement the EU budget during the 2007-2013 programme period. ο a significant number of ERDF and ESF financial instruments were oversized and by the end of 2014 continued to face significant problems to disburse their capital endowments (on average, around 57 % of all capital endowment paid from the OPs to the financial instruments had been used).
K nadměrné výši vstupních příspěvků na jejich kapitálové vybavení přispěl i záměr členských států zamezit tomu, aby v průběhu programového období 2007–2013 docházelo k rušení závazků, ο pokud jde o přilákání soukromého kapitálu, nebyly finanční nástroje celkově úspěšné, a to ani v rámci sdíleného, ani v rámci centralizovaného řízení, ο v poskytování revolvingové finanční podpory byl dosud úspěšný jen omezený počet finančních nástrojů EFRR a ESF, ο ve srovnání s finanční podporou vyplacenou konečným příjemcům vykazovaly finanční nástroje EFRR a ESF vysokou úroveň nákladů na řízení a s ním souvisejících odměn a tyto náklady a odměny se jevily také jako výrazně vyšší, než je tomu v případě centrálně řízených nástrojů či investičních fondů v soukromém sektoru. 
A contributing factor to the excessive initial capital endowments was the Member States’ intention to avoid de-commitments throughout the 2007-2013 programme period. ο overall, financial instruments in both shared and central management were not successful in attracting private capital. ο so far, only a limited number of ERDF and ESF financial instruments have been successful in providing revolving financial support. ο for ERDF and ESF financial instruments, levels of management costs and fees are high compared to the actual financial support to final recipients and also appear to be significantly higher than those of centrally managed instruments or private-sector investment funds.
149 Zároveň jsme ovšem zaznamenali také určitá zlepšení právního rámce pro programové období 2014–2020, která se týkají finančních nástrojů a která vycházejí z poznatků získaných během programového období 2007–2013, ale některé problémy přetrvávají. 
149 At the same time, we also note that improvements were made in the legal framework for the 2014-2020 programme period as regards financial instruments based on the expertise gained during the 2007-2013 programme period, but certain issues remain.
Naše hlavní závěry za programová období 2007–2013 a 2014–2020 jsou předloženy v souladu s osnovou této zprávy společně s našimi doporučeními. 
Our main conclusions for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods are presented following the structure of the report, together with our recommendations.
Závěry a doporučení 77 Odpovídaly finanční nástroje svou velikostí potřebám trhu? 
Conclusions and recommendations 77 Were financial instruments appropriately sized in view of market needs?
150 Domníváme se, že významný počet finančních nástrojů byl obecně naddimen-zovaný. 
150 We consider that a significant number of financial instruments were oversized.
Z toho lze usuzovat, že řídicí orgány před přidělováním prostředků z operačních programů EFRR a ESF na finanční nástroje někdy náležitým způsobem neposoudily potřeby trhu. 
This indicates that market needs have not always been properly assessed by managing authorities before allocating funds from the ERDF and ESF OPs to financial instruments.
K jejich nadměrnému kapitálovému vybavení přispěl i záměr členských států obcházet pravidlo n+2. 
A contributing factor to these excessive capital endowments was the Member State’s intention to circumvent the n + 2 rule.
Zavedení povinnosti provádět předběžná posouzení, která se v programovém období 2014–2020 vztahuje na finanční nástroje spravované jak v rámci sdíleného, tak centralizovaného řízení, přispěje k tomu, aby kapitálové vybavení finančních nástrojů nebylo ve větším měřítku naddimenzované. 
The introduction of mandatory ex ante assessments during the 2014-2020 programme period for financial instruments in both shared and centralised management will contribute to preventing excessive endowments of financial instruments on a large scale.
Úspěch předběžného posouzení bude nicméně záviset na tom, zda bude vycházet z rozumných předpokladů a analýz. 
Nevertheless its success will depend on whether or not it was built on sound assumptions and analysis.
Problém nadměrného kapitálového vybavení má v případě nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení řešit také přístup založený na rozfázování plateb (který váže platby z rozpočtu EU na vyplácení plateb konečným příjemcům). 
For instruments in shared management the phased payments approach (which links the payments from the EU budget to the disbursement of funds to final recipients) is also aimed at addressing the issue of excessive endowment.
Nařízení o společných ustanoveních navíc počítá i s možností, že v případech, kdy se změní hospodářské či tržní prostředí, bude prováděn pravidelný přezkum příslušného předběžného posouzení, byť se tato možnost netýká nástrojů řízených centrálně. 
Moreover, a regular review of the ex ante assessment in cases of changes in the economic or market environment is provided for as an option in the CPR, but not for the centrally managed instruments.
U většiny, avšak nikoli všech centrálně řízených finančních nástrojů se provádí přezkum v polovině období (který by se těmito aspekty mohl zabývat). 
A mid-term review (which could address such aspects) is undertaken for most, but not all, centrally managed financial instruments.
A konečně ani v jednom z obou případů se nepočítá s nezávislým přezkoumáváním předběžných posouzení. 
Finally, an independent review of ex ante assessments is not provided for in either case.
151 Regionální zaměření finančních nástrojů přispělo k tomu, že členské státy zřizovaly v programovém období 2007–2013 velké množství malých finančních nástrojů. 
151 The regional focus of financial instruments contributed to Member States setting up a large number of small-sized financial instruments in the 2007-2013 programme period.
Tyto jednotlivé zvláštní fondy EFRR a ESF neměly velikost, která se v odvětví fondů považuje za vhodnou pro jejich efektivní provozování (viz body 27–61). 
Often, these individual ERDF and ESF specific funds did not have the size which in the fund industry is considered appropriate to operate them efficiently (see paragraphs 27 to 61).
Závěry a doporučení 78 Doporučení 1 Co se týče předběžného posuzování finančních nástrojů: a) systematickou součástí Komisí prováděného předběžného posouzení centrálně řízených nástrojů by měla být analýza dosud vyvozených ponaučení; Cílové datum provedení: vždy, když je zřízen nový nástroj. b) kromě vyvozených ponaučení by Komise také měla posoudit účinek významných socio-ekonomických změn na základní principy daného nástroje a na odpovídající příspěvek požadovaný z rozpočtu EU v rámci přezkumu jednotlivých centrálně řízených finančních nástrojů v polovině období. 
Conclusions and recommendations 78 Recommendation 1 As regards the ex ante assessments for financial instruments: (a) the Commission’s ex ante assessment for centrally managed instruments should systematically include an analysis of the ‘lessons learnt’ to date. Target implementation date: whenever a new instrument is established. (b) the Commission, in addition to the ‘lessons learnt’, should also assess the effect of major socioeconomic changes on the rationale of the instrument and the corresponding contribution required from the EU budget in the context of their respective mid-term reviews for all centrally managed financial instruments.
Cílové datum provedení: jakmile budou provedeny přezkumy v polovině období. 
Target implementation date: as soon as mid-term reviews are carried out.
Doporučení 2 Komise a členské státy by měly optimalizovat velikost zvláštních fondů EFRR a ESF, aby v případech, kdy je to možné, využily výhody významných úspor nákladů na provozování těchto fondů. 
Recommendation 2 The Commission and the Member States should aim at optimising the size of specific ERDF and ESF funds to take, wherever possible, advantage of the significant economies in the cost of operating funds.
Komise by měla členským státům poskytnout doplňující pokyny, ve kterých vysvětlí, jak mají být takovéto finanční nástroje v rámci členských států nebo na úrovni Unie (kde je přímo nebo nepřímo spravuje Komise) zřizovány. 
The Commission should provide additional guidance to Member States on how to set up such financial instruments within Member States or at Union level (which are managed directly or indirectly by the Commission).
Cílové datum provedení: do konce roku 2016 (pro Komisi), při zřizování finančních nástrojů (pro členské státy). 
Target implementation date: by the end of 2016 (for the Commission); when establishing the financial instruments (for Member States).
Podařilo se finančním nástrojům přilákat soukromý kapitál? 
Did financial instruments succeed in attracting private capital?
152 Zjistili jsme, že Komise a členské státy měly v programovém období 2007–2013 se získáváním soukromých investorů pro finanční nástroje spravované jak v rámci sdíleného, tak centralizovaného řízení značné obtíže. 
152 We found that the Commission and Member States faced significant difficulties in attracting private-sector investors to financial instruments in both shared and central management during the 2007-2013 programme period.
Zejména preferenční zacházení se soukromými investory, kteří by mohli investovat do finančních nástrojů, nepřineslo úspěchy v podobě přilákání významnějšího objemu dodatečného financování. 
In particular, the preferential treatment of private investors for financial instruments did not succeed in attracting significant additional financing.
Domníváme se navíc, že způsob, kterým Komise měří pákový účinek finančních nástrojů, patřičně nezohledňuje rozsah mobilizace dalších zdrojů na základě veřejného financování z rozpočtu EU. 
In addition, we consider that the Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing from the EU budget mobilises additional funds.
Členské státy navíc nemají povinnost poskytovat Komisi informace o soukromých příspěvcích na kapitálové vybavení nástrojů EFRR a ESF. 
Moreover, Member States are not obliged to report to the Commission information on private contributions to the capital endowment of ERDF and ESF instruments.
Závěry a doporučení 79 153 V této fázi se zdá být nepravděpodobné, že se v programovém období 2014–2020 podaří prostřednictvím operačních programů nebo v podobě dodatečných příspěvků přilákat významný objem soukromého kapitálu. 
Conclusions and recommendations 79 153 At this stage it seems unlikely that a significant amount of private funds will be attracted for the 2014-2020 programme period, through the OPs or as additional contributions.
Pokyny vydané Komisí v dubnu 2014 nečerpají dostatečně z osvědčených postupů zaznamenaných v programovém období 2007–2013, které se týkají toho, jak nejlépe uplatnit ustanovení o preferenčním zacházení k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž by veřejný sektor musel nést nadměrné riziko. 
The guidance issued by the Commission in April 2014 does not sufficiently draw on the ‘good practices’ observed during the 2007-2013 programme period on how best to apply the provisions on preferential treatment to attract more private capital without allocating excessive risks to the public sector.
154 Využívání předběžných daňových dohod pro finanční nástroje v programovém období 2014–2020, což může za určitých podmínek vést k vyhýbání se daňovým povinnostem, by mířilo proti vlastní politice Komise v tomto ohledu (viz body 62–91). 
154 The use of advance tax agreements for financial instruments, which under certain conditions may result in tax avoidance, during the 2014-2020 programme period would go against the Commission’s own policy in this respect (see paragraphs 62 to 91).
Doporučení 3 Komise by měla ve finančním nařízení (a následně i v odvětvových nařízeních) doplnit definici pákového efektu finančních nástrojů, která by byla použitelná ve všech oblastech rozpočtu EU, která by jasně rozlišovala mezi pákovým efektem soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků v rámci OP anebo dodatečných soukromých nebo veřejných kapitálových příspěvků a která by zohledňovala typ příslušného nástroje. 
Recommendation 3 The Commission should provide in the financial regulation (and subsequently in sectorial regulations) a definition for the leverage of financial instruments applicable across all areas of the EU budget, which clearly distinguishes between the leverage of private and national public contributions under the OP and/or of additional private or public capital contributions, and takes into account the type of instrument involved.
Tato definice by měla případně s přihlédnutím k pokynům OECD v této věci jasně vymezit, jakým způsobem se stanovuje výše prostředků mobilizovaných díky příspěvku z EU nebo z vnitrostátních veřejných zdrojů. 
This definition should clearly indicate how the amounts mobilised by the EU and national public contributions are determined, possibly following the OECD’s guidelines on the subject.
Cílové datum provedení: v rámci revize finančního nařízení a v případě odvětvového nařízení v rámci přezkumu v polovině období. 
Target implementation date: at revision of financial regulation and for the sectorial regulation at mid-term review.
Doporučení 4 Co se týče finančních nástrojů EFRR a ESF v programovém období 2007–2013, měla by Komise zajistit, aby členské státy dodávaly úplné a spolehlivé údaje o soukromých příspěvcích na jejich kapitálové vybavení, ať už prostřednictvím operačních programů, nebo formou dodatečných příspěvků. 
Recommendation 4 For ERDF and ESF financial instruments under the 2007-2013 programme period, the Commission should ensure that Member States provide complete and reliable data on private contributions on capital endowments, both through the OPs and in addition to them.
Cílové datum provedení: do konce roku 2017. 
Target implementation date: by the end of 2017.
Závěry a doporučení 80 Doporučení 5 Pokud jde o finanční nástroje EFRR a ESF, Komise by měla členským státům poskytnout doplňující pokyny, ve kterých ukáže, jak lze ustanovení o preferenčním zacházení nejlépe využívat k získání většího množství soukromého kapitálu, aniž by veřejní poskytovatelé prostředků na kapitálové vybavení finančních nástrojů museli nést nadměrné riziko. Cílové datum provedení: do konce roku 2016. 
Conclusions and recommendations 80 Recommendation 5 For ERDF and ESF financial instruments, the Commission should provide additional guidance to Member States on how best to apply the provisions on preferential treatment to attract more private capital without allocating excessive risks to public contributors to the financial instruments’ endowments. Target implementation date: by the end of 2016.
Doporučení 6 Co se týče centrálně řízených finančních nástrojů, v příslušných právních předpisech, jimiž se jednotlivé nástroje řídí, by měly být definovány obecné zásady sdílení rizik, které mohou mít dopad na rozpočet EU. 
Recommendation 6 For centrally managed financial instruments, the general risk-sharing principles which may have an impact on the EU budget should be defined in the legislation governing the instrument concerned.
Cílové datum provedení: při předkládání návrhů na zřízení nových nebo revizi stávajících finančních nástrojů. 
Target implementation date: when making its proposals for the establishment of new financial instruments or the revision of existing ones.