natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Většina z nich patří do sítě hlavních organizací. 
The majority of them belong to the network of the main organisations.
Tyto organizace velmi často patří do sítě hlavních dobročinných organizací, ale lze mezi nimi nalézt i nezávislé organizace vzniklé z iniciativy místních komunit. 
Very often these organisations belong to a network of the main charitable organisations, but also include independent organisations created at the initiative of local communities.
Komise nedisponuje údaji o počtu určených a dalších dobročinných organizací, které se tohoto programu EU účastní. 
The Commission does not dispose of data on the number of the designated and other charitable organisations which participate in the EU programme.
V členských státech, v nichž proběhl audit, byl jejich celkový počet kolem 40 000. Detaily jsou uvedeny níže: Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod 
In the Member States audited they numbered around 40 000. Details are shown below: Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
Dobročinné organizace tudíž hrají v provádění tohoto programu klíčovou roli. 
Hence, charitable organisations play a key role in the implementation of the programme.
Ačkoli program v omezené míře přispívá na jejich správní náklady (1 % z hodnoty poskytovaných produktů)12, určené organizace většinu svých správních a provozních nákladů na přijetí potravin, jejich uskladnění a distribuci konečným příjemcům nesou samy. 
While the programme contributes towards their administrative costs to a limited extent (1 % of the value of the products made available)12, the designated organisations bear most of their own administrative and operational costs for the reception, storage and distribution of the goods to the final beneficiaries.
U dobročinných organizací zapojených do programu je vzhledem k jejich povaze obtížné zajistit odpovědnost běžným administrativním způsobem, neboť v nich pracují především dobrovolníci a jsou zaměřeny na nestabilní cílovou populaci, kterou nelze snadno monitorovat. 
By their nature, the charitable organisations involved in the scheme are difficult to be held accountable in normal administrative terms as they are mainly staffed by volunteers and deal with an unstable and not easily monitored target population.
Množství potravin poskytovaných v rámci programu EU je většinou jen jednou částí celkového objemu potravinových výrobků bezplatně distribuovaných příslušnými dobročinnými organizacemi. 
The quantities of food provided by the EU programme generally represent only one element of the totality of the food products distributed for free by the charitable organisations involved.
Pro některé z dobročinných organizací, které působí na místní úrovni, je však program EU jediným zdrojem potravin určených k distribuci nejchudším osobám. Pokud jde o auditované členské státy a dobročinné organizace, k dispozici byly následující údaje13 (viz rámeček 5). 
However, for certain charitable organisations operating at local level, the EU programme is the only source of food for distribution to deprived persons.
12 Dobročinné organizace také zdůrazňovaly, že by bylo potřeba rozšířit administrativní a logistickou infrastrukturu (skladovací a distribuční kapacity a související pracovní síly), aby se pokryla potřeba distribuce většího množství produktů. 
12 Charitable organisations also stressed that it would be necessary to increase the administration and logistics infrastructure (storage and distribution capacities and related manpower) for meeting the need to distribute increased quantities of products.
13 Komise nemá k dispozici úplné údaje za všechny členské státy. 
13 The Commission does not dispose of complete data for all Member States.
11 RÁMEČEK 5 PODÍL PROGRAMU EU NA CELKOVÉM MNOŽSTVÍ DISTRIBUOVANÝCH POTRAVIN Španělsko: V roce 2006 představoval objem distribuovaný určenou organizací celkem 60 048 tun, z čehož 32 660 tun (54 %) bylo z programu EU a zbytek pocházel z jiných zdrojů (potravinářský průmysl, velko-obchodníci, trhy, dobročinné sbírky atd.). 
11 BOX 5 PARTICIPATION OF THE EU PROGRAMME TO THE TOTAL QUANTITIES DISTRIBUTED Spain: In 2006 the quantities distributed by the designated organisation amounted to 60 048 tonnes, of which 32 660 (54 %) were from the EU programme and the remainder from other sources (food industry, wholesalers, markets, collect actions, etc.).
Francie: Existuje zde celostátní program, který doplňuje program EU. 
France: There is a national programme supplementary to the EU one.
Přesné údaje nejsou k dispozici, ale odhaduje se, že tento celostátní program představuje asi 6 % celkového distribuovaného objemu, program EU pak 30 %. 
There is no exact data but it is estimated that the national programme represents about 6 % and the EU programme 30 % of the total quantities distributed.
Itálie: Údaje na celostátní úrovni neexistují. 
Italy: There is no data on country level.
U dvou auditovaných organizací pokrývá program EU téměř 100 % distribuovaného množství produktů. 
For two organisations audited the EU programme covers almost 100 % of the quantities distributed.
U další organizace činí podíl EU okolo 60 %. 
For another organisation the EU participation is about 60 %.
Polsko: Nejsou k dispozici žádné konkrétní celkové údaje. 
Poland: There are no concrete global figures.
Program EU pokrývá přibližně 60–70 % potravin distribuovaných dvěma auditovanými organizacemi (odhad). 
EU programme covers approximately 60–70 % of food distributed by the two organisations audited (estimation).
12 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 18. 
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 18.
Cílem auditu bylo posoudit program „Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby“ s ohledem na vztah mezi jeho cíli, prostředky a použitými metodami. 
The audit objective was to assess the programme ‘European Union food aid for deprived persons’ with reference to the relationship between objectives, means and methods employed.
Audit zejména zkoumal, zda v kontextu měnící se tržní a sociální situace jsou zamýšlené cíle programu i nadále platné. 
In particular, the audit examined whether the intended aims of the programme are still valid in the context of an evolving market and social situation.
Dále se posuzovala přiměřenost prostředků, které byly dány k dispozici, a systémů použitých pro měření dopadu programu na příjemce z hlediska hodnoty, množství a rozmanitosti poskytovaných a distribuovaných produktů. 
Furthermore the adequacy of the means made available and of the systems applied for measuring the programme’s impact on the beneficiaries was also assessed in terms of value, quantity and variety of products provided and distributed.
Audit rovněž zkoumal administrativní a řídící postupy uplatněné při provádění ročních plánů. 
Finally the audit examined the administrative and management procedures used for the implementation of the annual plans.
Hlavní otázky, kterými se tato zpráva zabývá, jsou tyto: a) Jsou cíle programu i nadále platné a je program vhodně koncipován? b) Odpovídají prostředky zamýšleným cílům a jsou vhodně uplatňovány? c) Jsou postupy uplatňovány tak, jak bylo zamýšleno? 
The main questions addressed in this report are the following: (a) Do the objectives of the programme remain valid and is the approach appropriate? (b) Are the means commensurate with the objectives sought and adequately implemented? (c) Are the procedures being applied as intended?
V zájmu zodpovězení těchto otázek se audit zabýval údaji, které se týkají měření dopadu programu ve vztahu ke všem stanoveným cílům, kritérií výběru a způsobilosti pro dobročinné organizace účastnící se programu a pro konečné příjemce, provádění ročních plánů všemi zúčastněnými stranami a mechanismy použitými pro distribuci potravin z hlediska množství, jakosti a rozmanitosti těchto potravin. 
To answer these questions the audit work covered the data for measuring the programme’s impact in relation to each of the objectives set, the selection and eligibility criteria for charitable organisations participating in the scheme and for the final beneficiaries, the implementation of the annual plans by all stakeholders involved and the mechanisms used for the distribution of the foodstuffs in terms of quantity, quality and variety.
Audit také prověřoval systém pro zjišťování potřeb, přidělování finančních prostředků členským státům a postupy pro zadávání zakázek pro konečné produkty, které mají být dodány dobročinným organizacím k distribuci. 
Finally the system for establishing the needs, the allocation of the financial resources to the Member States and the procurement procedures for the final products to be supplied to charitable organisations for distribution were examined.
Audit se týkal i řízení a monitorování programu, a to jak v Komisi, tak ve vybraných členských státech. Auditní činnost se zaměřila na analýzu, dokumentaci a testování postupů a systémů použitých při řízení programu Komisí, příslušnými vnitrostátními orgány a některými z určených dobročinných organizací na celostátní, regionální a místní úrovni, které se účastní konkrétní distribuce potravin nejchudším osobám. 22. 
The audit covered the management and monitoring of the programme at both the Commission and in selected Member States. The audit work focused on the analysis, documentation and testing of the procedures and systems applied for the management of the programme by the Commission, by the competent national authorities, and by some of the designated charitable organisations at national, regional and local level participating in the actual distribution of foodstuffs to deprived persons.
Audit byl proveden ve čtyřech členských státech, a to ve Španělsku, Francii, Itálii a Polsku, na něž připadá více než 72 % ročních rozpočtových prostředků. 
The audit was carried out in four Member States — Spain, France, Italy and Poland — accounting for more than 72 % of the annual budgetary appropriations.
Audit se zaměřil na plány na léta 2006–2008. 
The audit focused on the plans for the years 2006–2008.
13 Zdroj: dobročinné organizace. 
13 Source: Charitable Organisations.
14 PŘIPOMÍNKY CÍLE A PŘÍSTUP PROGRAMU: JSOU CÍLE PROGRAMU I NADÁLE PLATNÉ A JE PROGRAM VHODNĚ KONCIPOVÁN? 
14 OBSERVATIONS THE PROGRAMME’S OBJECTIVES AND APPROACH: DO THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME REMAIN VALID AND IS THE APPROACH APPROPRIATE?
PODVOJNOST CÍLŮ PROGRAMU 23. 
THE DICHOTOMY OF THE PROGRAMME’S OBJECTIVES 23.
Právní předpisy14 stanovují pro tento program dvojí cíl: výrazným způsobem přispět ke zlepšení situace nejchudších občanů a zároveň dosáhnout stabilizace zemědělských trhů zbavením se části intervenčních zásob (viz rámeček 6). 
The legal provisions14 set for the measure the twin objectives of making a significant contribution towards the well-being of the most deprived citizens and the stabilisation of agricultural markets through the disposal of part of the intervention stocks (see Box 6).
Odpovědností za provádění programu byly pověřeny subjekty, které se obecně zabývají řízením zemědělských výdajů, konkrétně v Komisi generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova a v jednotlivých členských státech pak platební agentury, které mají na starosti zemědělské platby a odpovídají za řízení intervenčních zásob. 
The programme’s implementation responsibility has been given to the actors generally involved in the management of agricultural expenditure, namely the Directorate-General for Agriculture and Rural Development within the Commission and, in the Member States, the paying agency dealing with agricultural payments, and responsible for managing the intervention stocks.
3730/87, kterým se stanoví obecná pravidla, začleněné do nařízení (ES) č. 1234/2007. 
14 Regulation (EEC) No 3730/87 laying down general rules as incorporated in Regulation (EC) No 1234/2007.
RÁMEČEK 6 CÍLE PROGRAMU „Intervenční zásoby různých zemědělských produktů Společenství představují pro Společenství potenciální prostředek, jak významně přispět ke zlepšení situace jeho nejchudších občanů; je v zájmu Společenství a v souladu s cíli společné zemědělské politiky trvale využívat tento potenciál a dosáhnout snížení těchto zásob na normální úroveň [...].” Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod 
BOX 6 THE OBJECTIVES OF THE PROGRAMME ‘The Community has through its intervention stocks of various agricultural products the potential means to make a significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens; it is in the Community interest, and in line with the objectives of the common agricultural policy, to exploit this potential on a durable basis until the stocks have been run down to a normal level [...].’ Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
PŘI NÍZKÉ ÚROVNI INTERVENČNÍCH ZÁSOB JE PROVÁZANOST SE ZEMĚDĚLSKÝMI VÝDAJI SLABÁ 25. 
WHEN INTERVENTION STOCKS ARE LOW THE LINK WITH AGRICULTURAL EXPENDITURE IS TENUOUS 25.
Současný program je v platnosti od roku 1987. 
The current programme has been in application since 1987.
Původní ustanovení dávala přednost financování programu za použití intervenčních zásob v souladu s cíli jednotné zemědělské politiky, aby se tak „dosáhlo snížení těchto zásob na normální úroveň“15. 
The initial provisions favoured the financing of the programme using intervention stocks in line with the objectives of the common agricultural policy ‘to run down the stocks to a normal level’15.
Reforma společné zemědělské politiky (dále také „SZP“) v posledních letech, v jejímž rámci se upouští od intervenčních opatření u určitých produktů, spolu s poklesem stávajících intervenčních zásob na nulu však výrazným způsobem ovlivnily provádění programu: většina produktů se tak nyní musí kupovat přímo na trhu16. 
However, the reform of the CAP in recent years, whereby intervention measures for certain products are being phased out, and the decrease of existing intervention stocks to zero, have considerably affected the implementation of the programme: the majority of the products now have to be purchased directly on the market16.
Nicméně se stále udržuje slabá provázanost se zemědělskými výdaji, spočívající v tom, že produkty poskytované nejchudším osobám se stále berou ze zemědělských produktů způsobilých pro intervenční skladování. 
Nevertheless, a tenuous link is still maintained with agricultural expenditure insofar as the products made available to deprived persons are still those derived from agricultural products eligible for intervention storage.
Tím se komplikuje řízení programu a omezuje výběr produktů k možné distribuci. 
This complicates the management of the measure and restricts the choice of products to be distributed.
Také charakter této pomoci, která má být příspěvkem ke zmírnění chudoby, je těžké sladit s obecnou povahou zemědělských výdajů v EU, v jejichž rámci je podpora určena zemědělcům a/nebo zemědělství a způsobilí příjemci mají nárok na konkrétní výši podpory. 
Finally, the nature of the aid, i.e. a contribution to alleviate poverty, is difficult to reconcile with the general nature of EU agricultural expenditure, whereby the support is targeted at farmers and/or the farming industry and eligible beneficiaries are entitled to receive a specific amount of aid.
Otázka, zda je vhodné považovat výdaje na tento program za součást společné zemědělské politiky, byla vznesena na zasedáních řídícího výboru. 
The issue of the appropriateness of treating the expenditure for the programme as part of the Common Agricultural Policy has been raised in the Management Committee meetings.
Některé členské státy, které se potravinového programu EU neúčastní, hlasovaly v posledních letech proti schválení příslušných ročních plánů, neboť tuto podporu nepovažují za slučitelnou se zaměřením SZP a s typem jejího financování17. 
Certain Member States who do not participate in the EU food programme have voted against the approval of the annual plans in the recent years considering this aid incompatible with the CAP’s focus and type of financing17.
15 Viz rámeček 6. 
15 See Box 6.
16 Pro roční plán na rok 2008 byl v intervenčních zásobách k dispozici pouze cukr, zatímco zbytek produktů se musel mobilizovat na trhu. 
16 For the annual plan 2008 only sugar was available in intervention and the rest of the products had to be mobilised on the market.
Podle prognóz na období 2007–2014, které zveřejnilo GŘ AGRI v červenci 2007 v dokumentu s názvem „Perspektivy trhů a příjmů v zemědělství v Evropské unii” : – u obilovin „veřejné zásoby v úvodní části daného období zřejmě z větší části zmizí“, – u cukru „se od roku 2010 očekává dosažení vyrovnaného stavu“, – u másla „prázdné intervenční zásoby z prvního pololetí roku 2007 zůstanou prázdné až do konce roku 2014“ a – u sušeného odstředěného mléka „se očekává, že trh zůstane během celého plánovaného období vyrovnaný, bez nutnosti nabízet produkty pro intervenční nákup“. 
A forecast published by DG AGRI in July 2007, ‘The Prospects For Agricultural Markets and Income in the European Union’, for the period 2007–2014, is that: — for cereals ‘public stocks would largely disappear in the early projection period’, — sugar is ‘expected to reach balance as from 2010’, — for butter ‘emptied intervention stocks in the first semester of 2007 will remain empty until the end of 2014’ and — for skimmed milk powder (SMP) ‘the market is expected to remain balanced throughout the projection period with no necessity to offer products for intervention buying-in’.
17 Zápisy ze zasedání řídícího výboru pro obiloviny (na nichž se projednávalo přijetí ročního plánu na rok 2008): „Německo: je toho názoru, že nařízení Rady a prováděcí nařízení přestaly být v souladu; Nizozemsko, Švédsko, Spojené království: nechtějí, aby se sociální opatření financovalo z rozpočtu SZP; Nizozemsko: také proto, že nechce, aby se sociální opatření financovalo z rozpočtu Společenství.“ 15 Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod 
17 Minutes of the meetings of the Management Committee for Cereals (adoption of the annual plan 2008): ‘DE: finds that there is no longer any consistency between the Council Regulation and the Implementing Regulation; NL, SE, UK: do not want a social measure to be financed by the CAP budget; NL: likewise because they do not want a social measure to be financed by the Community budget.’ 15 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
SOCIÁLNÍ CÍL TOHOTO OPATŘENÍ JE PŘEVAŽUJÍCÍ 28. 
THE SOCIAL OBJECTIVE OF THE MEASURE IS PREDOMINANT 28.
Ačkoli příspěvek ke zlepšení situace nejchudších osob byl původně spojen se stabilizací zemědělských trhů pomocí zbavení se intervenčních zásob, nejnovější vývoj vedl k tomu, že u tohoto programu začal daleko více převažovat jeho sociální cíl. 
Although the contribution towards the well-being of the most deprived citizens was linked to the stabilisation of agricultural markets through the disposal of intervention stocks, recent developments mean that the social aim of the measure has become much more predominant.
Komise už v roce 1998 zveřejnila hodnocení potravinových programů Evropského společenství, z něhož vyplynulo, že sociální aspekty tohoto opatření se považují za důležitější cíl než to, že program má zároveň sloužit jako nástroj pro tržní regulaci (viz rámeček 7). 
As early as 1998, the Commission published an evaluation of the European Community Food Programmes which concluded that the social aspects of the measure were regarded as a more important objective than that as an instrument of market regulation (see Box 7).
Hodnocení uvádělo, že účelnost tohoto opatření ve smyslu regulace trhu je sporná, protože se jednak v některých případech určitá část produktů, které byly uvolněny ze zásob Společenství, nepřímo vrátila zpět k intervenci, a také proto, že toto opatření je jako metoda snižování strukturálního nadbytku výrazně dražší než vývozní náhrady. 
Indeed, the evaluation considered that the effectiveness of the measure in terms of market regulation was doubtful since, on the one hand in some cases a proportion of the products withdrawn from Community stocks returned indirectly back to intervention and, on the other hand, the measure was considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus.
16 RÁMEČEK 7 HODNOCENÍ KOMISE Z ROKU 1998 (HLAVNÍ ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ) „Sociální účel tohoto opatření je jasně stanoven v nařízeních. [...] jeho užitečnost v kontextu přetrvávající rozšířené chudoby v Evropě potvrzují dobročinné organizace [...]. 
16 BOX 7 COMMISSION’S 1998 EVALUATION (MAIN CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS) ‘The social purpose of the measure is clearly set out in the regulations. [...] its usefulness in the context of persistent widespread poverty in Europe is attested by the charities [...].
Když bylo toto opatření zavedeno, jeho dalším, ačkoli přiznaně druhotným, účelem bylo snížit velmi objemné a nákladné intervenční zásoby Společenství [...]. 
When the measure was introduced another, admittedly secondary, purpose was to help run down the Community’s huge and costly intervention stocks [...].
Toto opatření se tedy stále může považovat za nástroj tržní regulace“. „Členské státy [...] dokáží účelně využívat zdroje [...]. 
The measure can therefore still be regarded as a market regulation instrument’.
Na druhé straně existují určité pochybnosti ohledně účelnosti tohoto opatření v oblasti tržní regulace. [...] v některých případech se k intervenci nepřímo může vrátit velká část produktů, které byly předtím uvolněny ze zásob Společenství“. „Ačkoli je nepochybné, že [tato pomoc] je efektivním nástrojem sociální pomoci, jako metoda snižování strukturálního nadbytku je výrazně nákladnější než vývozní náhrady [...]“. „[...] s ohledem na vážný problém chudoby v Evropě a vzhledem k nepopiratelné užitečnosti této pomoci potřebným nelze než doporučit další pokračování tohoto programu a snad i zvýšení finančních prostředků, které jsou na něj věnovány. [...] 
‘While there is no doubt that it [the aid] is an efficient instrument of social aid, it is considerably more expensive than export refunds as a method of reducing the structural surplus [...]’. ‘[...] in view of Europe’s serious poverty problem and of the unquestionable usefulness of the aid to the needy, continuation of the measure should certainly be recommended and possibly even an increase in the financial resources devoted to it. [...]
Rada jasně uvedla [...], že sociální aspekty tohoto opatření se považují za důležitější než jeho role jakožto nástroje regulace trhu.“ Zvláštní zpráva č. 
The Council has made it clear [...] that the social aspects were regarded as more important than the role of the measure as an instrument of market regulation.’
Nařízení (ES) č. 
Regulation (EC) No 1234/2007, which consolidated Regulation (EEC) No 3730/87, also considers the scheme ‘an important social recital18. measure’18.
Podobné vnímání sociálního cíle tohoto programu sdílejí i řídící orgány ve členských státech, které byly v rámci auditu navštíveny, jež uvedly, že je důležité koordinovat sociální rozměr tohoto programu na vnitrostátní úrovni. 
A similar perception of the social aim of the measure is shared by the managing authorities of the Member States visited during the audit, which expressed the importance of the social dimension of the programme being well coordinated at national level.
Navíc již v dubnu 2006 přijal Evropský parlament prohlášení o „záso-bování schválených dobročinných organizací za účelem provádění evropského programu potravinové pomoci určené nejchudšímu oby-vatelstvu“. 
Furthermore, as recently as April 2006, the European Parliament adopted a declaration ‘on supplying approved charities working to implement the European food aid programme for the most deprived’.