natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nemohla tudíž při plánování opatření přispět svými zkušenostmi a nemohla ani zkušenosti z projektu začlenit do svých vlastních politik. 
It was therefore unable to bring its own experience to bear in planning the measures. Nor could it incorporate the experience gained from the project in its own policies.
108 Naopak tři z pěti projektů zkoumaných v Rumunsku provedla nevládní organizace v partnerství s veřejným subjektem. 
108 In contrast, three of the five projects examined in Romania had been carried out by an NGO in partnership with a public entity.
Projektoví partneři tak vzájemně využívali svých znalostí a veřejné subjekty mohly dobře uplatnit výsledky projektů při navrhování a provádění svých obecných politik. 
This ensured that project partners benefited from each other’s knowledge, and allowed public bodies to make good use of project results in the design and implementation of their mainstream policies.
Zprostředkující subjekt například šířil výsledky projektu EFRR poté, co byl projekt dokončen. 
For example, the results of the ERDF project were disseminated by the intermediate body after the project was completed.
Připomínky 57 SZZ 5: Povědomí o genderových otázkách 109 SZZ 5 se týká povědomí o genderových otázkách. 
Observations 57 CBP 5: Awareness of gender issues 109 CBP 5 concerns awareness of gender issues.
Romské ženy zažívají sociální vyloučení z většinové společnosti častěji než ženy obecně a než romští muži. 
Roma women are more likely than women in general and Roma men to experience social exclusion from main‐ stream society.
Jsou obětmi dvojí diskriminace: diskriminace na základě pohlaví a na základě etnického původu. 
They are often victims of double discrimination: discrimination on the grounds of gender, and on grounds of ethnic origin.
Romské ženy však v podpoře začleňování hrají klíčovou roli, například v podpoře integrace dětí do vzdělávacího systému. 
However, Roma women have a crucial role to play in promoting inclusion; for example, promoting the integration of children into the education system.
Celkové cíle romské integrace budou velmi obtížně dosažitelné, pokud se nezohlední genderová problematika a pokud programy neosloví ženy. 
Overall goals for Roma integra‐ tion will be very difficult to attain if gender issues are not taken into account and if programmes fail to reach women.
110 Ve Španělsku se genderovou problematikou zabývaly všechny čtyři zkoumané projekty. 
110 In Spain, all four examined projects explicitly addressed gender issues.
Projektům se podařilo oslovit ženy, přičemž podíl účastníků z řad žen se pohyboval mezi 50 % a 70 %. 
The pro‐ jects succeeded in reaching women, the proportion of female participants vary‐ ing between 50 % and 70 %.
Ve dvou případech byla vysoká úspěšnost zařazování účastníků na pracovní místo. 
In two cases, there were high rates of success in job insertion.
V jednom z těchto případů bylo dosaženo téže míry zaměstnanosti u žen jako u mužů (asi 24 %) a v jiném případě nalezlo na pracovním trhu uplatnění 90 % žen. 
In one of these cases, the same rate of employment was achieved for women as for men (about 24 %) and in another case, the labour market insertion rate for women reached 90 %.
Jiný úspěšný příklad je uveden v rámečku 11. 
Another successful example is described in Box 11.
Účast žen na projektu v oblasti zdraví: násobení účinků začlenění (Rumunsko, projekt 12) Jedním z klíčových cílů projektu v oblasti zdraví v Rumunsku bylo vytvořit síť zdravotnických mediátorů pro romská společenství. 
Women participation in a health project: multiplying the effects of inclusion (Romania, project 12) One key objective of a health project in Romania was the creation of a network of health mediators for Roma communities.
Projekt byl realizován v partnerství s rumunským Ústavem veřejného zdraví. 
This project was run in partnership with the Romanian Public Health Institute.
Obecným cílem projektu bylo zvýšit zaměstnanost romských žen a nabídnout jim lepší přístup na pracovní trh, a zabránit tak sociálnímu vyloučení a podporovat rovné příležitosti. 
The general objective of the project was to increase the employment rate among Roma women and to offer them better access to the labour market, in order to avoid social exclusion and to promote equal opportunities.
V rámci projektu bylo mimo jiné vyškoleno 100 romských žen, aby mohly pracovat ve 100 romských společenstvích, která nikdy neměla zdravotního mediátora. 
Among other things, the project trained 100 Roma women to work in 100 Roma communities that had never had a health mediator.
Projekt byl úspěšný, protože podporoval začleňování romských žen prostřednictvím kvalifikace a zaměstnanosti. 
The project was successful because it promoted the inclusion of Roma women through qualifications and em‐ ployment.
Byl také pozitivní proto, že romské ženy jako mediátorky mají šanci znásobit účinky začleňování. 
Moreover, it was positive for the reason that using Roma women as mediators is likely to multiply the effects of inclusion.
Připomínky 58 SZZ 6: Význam učení se z předchozích zkušeností 111 SZZ 6 zdůrazňuje význam učení se z předchozích zkušeností. 
Observations 58 CBP 6: Importance of learning from previous experience 111 CBP 6 stresses the importance of learning from previous experience.
Tato zásada byla dodržena ve 14 z 19 případů: díky předchozím zkušenostem s prováděním projektů se prokazatelně zvýšila kapacita navrhovatelů projektů, z nichž někteří tyto odborné znalosti uplatnili i u následných projektů. 
In 14 of 19 cases, this principle had been respected: previous experience of carrying out projects had demonstrably increased the capacity of project promoters, some of whom had also applied this expertise to subsequent projects.
112 Ve Španělsku vycházel vzdělávací projekt Promociona z programu zaměstnanosti (Acceder), který úspěšně běžel od roku 2000. 
112 In Spain, the ‘Promociona’ education project built on an employment programme (‘Acceder’) that had been running successfully since 2000.
Nevládní organizace, která tyto programy řídila jako zprostředkující subjekt, své odborné znalosti sdílela také s jinými nevládními organizacemi, které vystupovaly jako zprostředkující subjekty v OP „Boj proti diskriminaci“. 
The NGO managing those programmes as intermediate body also shared its own expertise with other NGOs acting as intermediate bodies for the ‘Lucha contra la discriminación’ OP.
Kontrolované projekty OP pro Andalusii rozšířily znalosti a informace, kterými disponovaly veřejné subjekty realizující projekty, protože veškeré údaje shromážděné navrhovateli projektů byly uloženy v záznamech veřejné služby zaměstnanosti. 
The examined projects of the Andalusia OP added to the knowledge and information held by the public bodies which im‐ plemented the projects, because all data collected by the project promoters was stored in the public employment service’s records.
Orgány veřejné správy tak měly k dispozici cenný nástroj pro hodnocení politiky a další plánování, který se užíval od zahájení programu v roce 2004. 
This provided public authori‐ ties with a valuable tool for policy evaluation and further planning; it had been in use since the programme started in 2004.
SZZ 7: Využívání nástrojů EU 113 SZZ 7 se týká využívání nástrojů EU. 
CBP 7: Use of EU instruments 113 CBP 7 concerns the use of EU instruments.
Všechny prověřované projekty ze své podstaty do určité míry využívaly nástrojů EU, neboť čerpaly prostředky z EFRR nebo ESF. 
All examined projects had by defini‐ tion used EU instruments to some extent, since they had received funding from the ERDF or the ESF.
Čtyři projekty šly ještě dále a využívaly kombinace financování z obou uvedených fondů. Považujeme to za dobrou metodu poskytování integrované podpory. 
Four projects had gone further, using a combination of funding from the two funds; we consider this to be a good method of providing integrated support.
Příkladem je projekt popsaný v rámečku 12, který se realizoval v Bulharsku. 
The project described in Box 12, which was implemented in Bulgaria, gives an example of this.
Připomínky 59 Použití integrovaného přístupu zahrnujícího EFRR a ESF (Bulharsko, projekt 5) Tento projekt EFRR (viz fotografie 2) měl za cíl zlepšit začlenění osob ze znevýhodněných a ohrožených skupin zvýšením jejich životní úrovně a celkovým zlepšením kvality bytového fondu v obci. 
Observations 59 Use of integrated approach involving the ERDF and the ESF (Bulgaria, project 5) The objective of this ERDF project (see Picture 2) was to improve the inclusion of people in underprivileged and vulnerable circumstances by raising their living standards and by generally improving the quality of the housing stock in the municipality.
Sociální bydlení mělo poskytnout přístup k základním životním podmínkám pro přibližně 165 sociálně ohrožených osob, které žily ve zchátralých a přeplněných obydlích, která neodpovídala zákonným požadavkům na výstavbu a územní plánování obytných budov. 
Social housing was intended to provide access to basic living conditions for approximately 165 socially vulnerable people who lived in dilapidated, overcrowded housing that did not comply with legal requirements for the construction and planning of residential buildings.
V Bulharsku musely být projekty bydlení integrovány s poskytováním sociálních služeb. 
In Bulgaria, it was necessary for housing projects to be integrated with the provision of social services.
V kritériích výběru projektů se tudíž uvádělo, že navrhovatelé by měli obyvatelům nových domů poskytnout služby v oblasti zaměstnání, vzdělávání a zdravotní péče. 
Con‐ sequently, project selection criteria stated that promoters should provide the residents of new homes with employment, education and health services.
Tyto sociální služby byly součástí programu nazvaného INTEGRA, jenž byl souběžně s opatřeními v oblasti bydlení financován také z ESF. 
Those social services were part of a programme called Integra, which was financed under the ESF in parallel with the housing measures.
Zadní průčelí rekonstruovaného bytového domu pro sociální bydlení v Devni (Bulharsko) Zdroj: EÚD. 
The rear façade of the refurbished social housing apartment block in Devnya (Bulgaria) Source: ECA.
Fotografie 2 Rámeček 12 
Picture 2 Box 12
Připomínky 60 SZZ 8: Zapojování regionálních a místních orgánů 114 SZZ 8 se týká zapojování regionálních a místních orgánů, neboť hrají klíčovou roli při provádění politik. 
Observations 60 CBP 8: Involvement of regional and local authorities 114 CBP 8 concerns the involvement of regional and local authorities, as they play a key role in the practical implementation of policies.
Aby měly projekty dlouhodobý účinek, často potřebují udržitelný zdroj financování a někdy podporu soukromého navrhovatele nebo orgánu veřejné správy. 
Often, to have a long‐term effect, projects need a sustainable source of financing and, sometimes, the backing of a private promoter or a public authority.
Dobrý příklad jsme nalezli v Rumunsku, kde byla důležitá část jednoho projektu převedena na Národní ústav veřejného zdraví, který byl i partnerem při realizaci tohoto projektu (viz rámeček 11). 
A good example was found in Romania where an important element of one project was passed over to the National Institute for Public Health, which was also an implementation partner of this project (see Box 11).
115 Deset z 19 prověřovaných projektů záviselo ve vysoké míře na pokračující dostupnosti dlouhodobého veřejného financování, protože navrhovateli projektů byly neziskové organizace. 
115 Ten of the 19 examined projects depended heavily on the continued availability of long‐term public financing, because the project promoters were non‐profit organisations.
Čtyři další projekty převzaly orgány veřejné správy, přičemž u každého z nich to bylo plánováno od samého začátku. 
Four other projects had been taken over and funded by public authorities; in each case, this had been planned from the start.
Dlouhodobou udržitelnost tří dalších projektů měl garantovat orgán veřejné správy, jak to bylo uvedeno v popisu projektu, ale nestalo se tak, buď kvůli nedostatkům v řízení projektu (v jednom případě v Bulharsku), nebo kvůli chybějící trvalé finanční podpoře na místní úrovni (viz rámeček 13). 
The long‐term sustainability of three further projects should have been guaranteed by a public authority as stated in the project description, but had not been, either because of weaknesses in project management (in one case in Bulgaria) or because of a lack of sustained financial support at local level (see Box 13).
Kvůli nedostatku trvalé finanční podpory dosahovaly úspěšně realizované projekty obtížně trvalého dopadu (Rumunsko, projekty 12 a 14) Jeden projekt spočíval ve školení a najmutí 210 romských osob jako místních romských odborníků. 
A lack of sustainable financial support made it difficult for successfully implemented projects to have a lasting impact (Romania, projects 12 and 14) One project involved training and hiring 210 Roma people as Roma local experts.
Tito odborníci pracovali během projektu zdarma pro místní orgány. 
During the project, these experts had worked for local authorities for no charge.
Bylo naplánováno, že po skončení projektu místní orgány odborníky trvale zaměstnají a budou je platit. 
It was planned that the local authorities would hire and pay the experts on a permanent basis after the project ended.
Brzy poté, co byl projekt dokončen, místní orgány prohlásily, že to nejsou schopny kvůli hospodářské situaci provést. Znamenalo to, že obce najaly v roce 2015 jen 67 místních romských odborníků. 
Soon after it did, the local authorities stated that they were unable to do so because of the economic circumstances. This meant that only 67 Roma local experts were hired by municipalities in 2015.
V druhém projektu bylo 100 romských žen vyškoleno na zdravotní mediátorky. 
In the second project, 100 Roma women were trained as health mediators.
V rámci projektu se na místní úrovni prováděla přesvědčovací práce, která měla upozornit na výhody zdravotních mediátorek pro obce a podpořit vytvoření odpovídajících pracovních míst v místní správě. 
As part of the project, lobbying work had taken place at local level to promote the benefits of health mediators to the community and to en‐ courage the creation of corresponding positions within the local administration.
Ačkoli se tato přesvědčovací práce setkala s celkově kladnou odezvou, podpořily místní orgány program zdravotních mediátorek méně, než se předpokládalo. 
Although this lobbying work elicited a generally positive response, the level of support ultimately granted by local authorities to the health mediators programme was lower than expected.
Výrazně to ovlivnilo dopad projektu a také zajištění zdravotních mediátorů obecně: v roce 2015 bylo v Rumunsku zaměstnáno jen asi 350 zdravotních mediátorů ve srovnání s rokem 2009, kdy jich bylo 860. 
This had a significant effect on the impact of the project, as well as on the provision of health mediators in general: only approximately 350 health mediators were em‐ ployed in Romania in 2015, compared to 860 in 2009.
I když byly oba projekty úspěšně realizovány, nedostatek trvalé finanční a institucionální podpory od místních orgánů omezil možný dopad projektů na integraci romského obyvatelstva. 
Although both projects were carried out successfully, the lack of sustained financial and institutional support from local authorities hampered the projects’ potential impact on the integration of the Roma population.
Připomínky 61 Výsledky za období 2007–2013 se posuzovaly obtížněji kvůli potížím při shromažďování informací o romském obyvatelstvu 116 Rovněž jsme posuzovali, jak navrhovatelé projektů monitorovali jejich výsledky, především pokud se týká integrace romské populace a toho, zda Komise nebo členské státy provedly hodnocení, zejména tematická hodnocení začleňování romské populace nebo ohrožených skupin. 
Observations 61 Assessing the results for the 2007-2013 period was made more difficult by difficulties in gathering information about Roma people 116 We also assessed how project promoters had monitored project results, in par‐ ticular in terms of integration of the Roma population, and whether the Com‐ mission or the Member States had carried out evaluations, particularly thematic evaluations regarding the inclusion of the Roma population or vulnerable groups.
Monitorování na úrovni projektů: nejednotný přístup ke shromažďování údajů a vymezení ukazatelů 117 Monitorování úspěšnosti projektů romské integrace není snadné, neboť je ovlivňují metodické a praktické obtíže při shromažďování údajů o romském obyvatelstvu. 
Project-level monitoring: inconsistent approaches to data collection and indicator definitions 117 Monitoring the success of Roma integration projects is not easy, because it is affected by methodological and practical difficulties in gathering information about Roma people.
Tyto obtíže budeme podrobněji rozebírat níže. 
We will discuss these difficulties in further detail below.
Ve většině případů (17) však navrhovatelé projektů dokázali shromažďovat informace o počtu romských účastníků svých projektů a někdy i o výsledcích, kterých tito účastníci dosáhli, například o nalezení pracovního místa. 
In most cases (17), though, project promoters had managed to gather information about the number of Roma participants their project had, and sometimes even about the results these participants had achieved: for example, in terms of find‐ ing jobs.
Tento druh monitorování se obvykle prováděl, když projekty skončily, ale u některých dlouhodobých projektů také v průběhu jejich realizace. 
Monitoring of this type was usually carried out when projects ended, but in some long‐term projects it was also done while the project was being implemented.
118 U 14 z těchto 17 projektů se údaje o etnickém původu shromažďovaly prostřednictvím vlastního udání totožnosti. 
118 For 14 of these 17 projects, ethnicity data was collected by means of self‐identifi‐ cation.
U dvou dalších projektů se žádné takové údaje neshromažďovaly (jeden projekt v Bulharsku a další v Rumunsku). 
Two other projects did not collect any such data at all (one project in Bulgaria and another one in Romania).
Kvalita monitorování trpěla těmito hlavními nedostatky: – zaprvé, u 13 z 19 zkoumaných projektů se výsledky, jež byly zaznamenány, nevztahovaly konkrétně k romské integraci, ale k prospěchu pro širší cílové skupiny, například „ohrožené skupiny“ obecně, pokud byla nějaká cílová skupina vůbec stanovena. 
The quality of the monitor‐ ing was hampered by the following main weaknesses: — First, for 13 of the 19 examined projects, the results which were recorded were not specifically related to Roma integration but rather to the benefits brought to a wider target group — for example, ‘vulnerable groups’ in gen‐ eral, if indeed a target group was specified at all.
Údaje o účasti Romů byly ve skutečnosti k dispozici, avšak nebyly vždy postoupeny řídicímu orgánu nebo zprostředkujícímu subjektu (viz bod 88). 
Data about Roma participa‐ tion was in fact available, but had not always been passed on to the manag‐ ing authority or the intermediate body (see paragraph 88).
Z toho plyne, že informace předané řídicím orgánům neobsahovaly žádné spolehlivé poznatky o tom, jak projekty konkrétně přispěly k začleňování marginalizovaných romských obyvatel; 
This implies that the information submitted to the managing authorities did not include any reliable insights into the specific contributions made by projects to the inclu‐ sion of marginalised Roma people.
Připomínky 62 – zadruhé, pokud se u projektů údaje o etnickém původu shromažďovaly, související metodika nebyla mezi členskými státy ani mezi projekty v jednotlivých členských státech jednotná. 
Observations 62 — Second, where projects had collected ethnicity data, the underlying method‐ ology for doing so was not consistent across Member States, or even across projects in individual Member States.
V šesti případech byli účastníci požádáni, aby odpověděli na otázku typu ano/ne, zda jsou romského původu. 
In six cases, participants had been asked to answer a yes/no question on whether they were of Roma ethnicity.
V šesti jiných případech si účastníci mohli vybrat ze seznamu ohrožených skupin tu skupinu, do jaké patřili. 
In six other cases, participants had been able to choose from a list of vulner‐ able groups to which they belonged.
Ve dvou dalších případech si účastníci mohli zvolit pouze jednu určitou identitu, tj. buďto etnickou nebo národní. 
In two further cases, participants had been able to choose only one particular identity, either ethnic or national.
Účastníci se tak nemohli sami identifikovat jako například Maďaři a současně Romové, ačkoli se mohli považovat za osoby náležející do obou skupin, pokud by k tomu měli možnost. 
Thus, it was not possible for participants to self‐identify as being, say, Hun‐ garian and Roma, though they may in fact have described themselves as belonging to both groups given the chance.
To znamenalo, že shromážděné údaje nebyly nutně vyčerpávající; – zatřetí, ukazatele byly v různých členských státech a někdy i v jedné zemi klasifikovány různě. 
This meant that the collected data was not necessarily exhaustive. — Third, indicators were classified differently in different Member States, and sometimes even within individual countries.
Například čtyři ze zkoumaných maďarských projektů neměly žádné formální ukazatele výsledků. 
As an example, four of the ex‐ amined Hungarian projects did not have any formal result indicators.
V Bulharsku byly ukazatele výsledků u tří projektů duplikátem ukazatelů výstupů projektů, například počet pořádaných kampaní nebo provedených zdravotních vyšetření v rámci projektu. 
In Bulgaria, three projects’ result indicators were duplicates of the projects’ output indicators; for example, the number of campaigns held or health screenings undertaken under the project.
V Rumunsku byl ukazatel zaměstnanosti jednou klasifikován jako ukazatel výstupů a jindy jako ukazatel výsledků. 
In Ro‐ mania, an employment indicator was classified as an output indicator on one occasion, and as a result indicator on another.
Chybějící monitorování zaměřené na Romy na úrovni OP bylo částečně vyváženo hodnoceními 119 Ačkoli hodnocení neposkytují vždy úplný obraz, mohou sloužit jako východisko pro určité závěry. 
Evaluations partially balanced out the lack of Roma-specific monitoring at OP level 119 Even though they do not always present a complete picture evaluations can serve as a basis for certain conclusions.
Hodnocení podpory poskytované z EFRR a ESF se zaměřením na integraci marginalizovaných Romů (třebaže někdy byla součástí většího hodnocení na téma znevýhodněných skupin) byla provedena ve všech čtyřech navštívených členských státech a provedla je i Komise. 
Evaluations of the support provided un‐ der the ERDF and ESF with focus on the integration of marginalised Roma (albeit sometimes part of a larger evaluation on disadvantaged groups) had been car‐ ried out in all the four visited Member States and by the Commission.
Připomínky 63 120 Tato hodnocení poskytla informace, které nebyly uvedeny v monitorovacích zprávách, a umožnila tak získat užitečné informace o dosaženém pokroku: – V roce 2011 například z hodnocení provedeného GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování vyplynul závěr, že účast Romů na opatřeních financovaných z ESF se zvýšila ze 100 000 osob romského původu během celého období 2000–2006 na 110 000 Romů v prvních dvou letech programového období 2007–201357. 
Observations 63 120 These evaluations provided information not contained in the monitoring reports, making it possible to gain useful information on progress made: — In 2011, an evaluation carried out by DG Employment, Social affairs and Inclu‐ sion, for example, concluded that Roma participation in ESF‐funded meas‐ ures had increased from 100 000 people with a Roma background during the entire 2000‐2006 period to 110 000 Roma in the first 2 years of the 2007‐2013 programme period57.
Přes zvýšený příspěvek ESF na podporu účasti na trhu práce to však nemělo trvalý dopad na snižování nezaměstnanosti mezi romským obyvatelstvem. 
However, this had not had a sustained effect on re‐ ducing unemployment among the Roma population, despite the increased ESF contribution to promoting labour market participation.