natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z naší analýzy vyplývá, že v programovém období 2007–2013 byly výše finančních oprav a míra provádění uložených finančních oprav podobné, jaké byly zaznamenány v předchozím programovém období 2000–2006 (viz obrázek 8). 
Our analysis also shows that in the 2007‐2013 period the level of financial corrections and the implementation rate of the imposed financial corrections were similar to those observed during the previous 2000‐2006 period (see Figure 8).
Na úroveň finančních oprav v obou programových obdobích je však třeba nahlížet v širších souvislostech a je třeba je srovnat s příslušnou úrovní nesprávných výdajů. 
The levels of financial corrections in the two periods need, however, to be put into perspective and must be compared with the underlying level of irregular expenditure.
Z našich auditů od roku 2009 vyplývá, že míra chyb za programové období 2007–2013 je výrazně nižší než za programové období 2000–200629. 
Our audits since 2009 have shown that the level of error for the 2007‐2013 period is significantly lower than for the 2000‐2006 programme period29.
Současně to znamená, že v relativních číslech zaznamenala úroveň finančních oprav nárůst. 37 29 Výroční zpráva za rozpočtový rok 2015, bod 6.74 (Úř. věst. C 375, 13.10.2016). 
In turn, this implies that the level of financial corrections has increased in relative terms.
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise. Konečný dopad finančních oprav za období 2007–2013 lze stanovit až po uzávěrce 65. 
Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission. Final impact of financial corrections for the 2007‐2013 period can be determined only at closure 65.
Konečný dopad potvrzených finančních oprav u operačních programů v programovém období 2007–2013 (tj. zda finanční opravy vedly ke ztrátě finančních prostředků) lze nicméně určit až po předložení žádosti o konečnou platbu členským státem a po jejím posouzení 2007–2013 2000–2006 Komisí. 
The final impact of the confirmed financial corrections on the 2007‐2013 OPs (i.e. whether the financial corrections lead to loss of funds) can however be assessed only once the final payment claim has been submitted by the Member State and assessed by the Commission. As for the 2007‐2013 programme period, submission of final payment claims 40
Za programové období 2007–2013 se konečné žádosti o platbu předkládají nejpozději do 31. března 201730, takže v době přípravy této zprávy je příliš brzy na posouzení dopadů finančních oprav za programové období 2007–2013 na členské státy. 
must be done by 31 March 201730, so it is too early to assess at the time of drafting this report the impact on Member States of financial corrections for the 2007‐2013 programme period.
V příloze IV jsou uvedeny podrobnější informace o provádění opatření Komise za programové období 2007–2013 do konce roku 2015, rozdělené podle jednotlivých členských států. 
Annex IV provides more detailed information per Member State related to the implementation by the end of 2015 of the Commission’s measures for the 2007‐2013 period.
Komise v programovém období 2007–2013 používala preventivní opatření a finanční opravy přiměřeným způsobem Opatření Komise v programovém období 2007–2013 se zaměřovala na členské státy s nejrizikovějšími programy 67. 
The Commission applied its preventive measures and financial corrections in a proportionate manner in the 2007‐2013 period The Commission’s measures in the 2007‐2013 period focussed on the Member States with the riskiest programmes 67.
Počínaje programovým obdobím 2007–2013 vypočítává Komise pro každý program „rizikovou částku“. 
Since the 2007‐2013 programme period the Commission has calculated the “amount at risk” for each programme.
Tyto částky jsou následně sloučeny na úrovni členských států a zveřejněny ve výroční zprávě o činnosti. 
These amounts are then aggregated at Member State level and published in the AAR.
Uvedené ukazatele vyjadřují, jaké riziko program představuje v daném roce, a ukazují potenciální částku nezpůsobilých výdajů spolufinancovaných v každém programu nebo členském státě na základě informací, které má Komise k dispozici. 
These indicators present the programmes’ risk for the given year and they show the potential amount of ineligible expenditure co‐financed for each programme or Member State on the basis of the information available to the Commission.
Jelikož opatření Komise by se měla dotýkat především nejrizikovějších programů, je pravděpodobné, že mezi rozložením rizikové částky a rozložením finančních oprav stanovených Komisí bude existovat vzájemný vztah. 
As the Commission’s measures should mostly affect the riskiest programmes, there is likely to be a correlation between the distribution of the amount at risk and the distribution of financial corrections imposed by the Commission.
Provedli jsme proto analýzu, abychom zjistili, zda tento vzájemný vztah existuje. 
We therefore analysed whether such a correlation exists.
Indikátor rizika programů podle jednotlivých členských států je ve vzájemném poměru s potvrzenými/stanovenými finančními opravami 69. 
Programme risk indicator by Member State correlated with confirmed/decided financial corrections 69.
Rozdíl mezi „rizikovou částkou“ a finančními opravami tvoří kumulativní míru zbytkového rizika (viz body 32–33). 
The difference between the “amount at risk” and the Commission’s and Member State’s financial corrections is the cumulative residual risk (CRR) (see paragraphs 32 to 33).
Komise při posuzování operačních programů požaduje, aby finanční 40 30 Ustanovení čl. 89 odst. 1 písm. a) nařízení (ES) č. 
When assessing the OPs, the Commission requires that financial corrections imposed by Member 41 30 Article 89.1a of Regulation (EC) No 1083/2006.
41 opravy byly dostatečně vysoké, čímž se zajistí, že tento ukazatel bude nižší než 2% práh významnosti31. 
States and by the Commission are high enough to ensure that this indicator is below a 2 % materiality threshold31.
Obrázek 9 znázorňuje úroveň rizika programů rozdělenou podle členských států, jak vyplývá z rizikové částky stanovené Komisí, a úroveň finančních oprav stanovených Komisí podle jednotlivých členských států za programové období 2007–2013. 
Figure 9 shows the programme risk level by Member State as indicated by the Commission’s amount at risk and the level of Commission’s financial corrections per Member State for the 2007‐2013 period.
Tato korelační analýza rovněž znázorňuje trendovou přímku (celkový vztah u členských států mezi rizikem souvisejícím s programem a čistými finančními opravami stanovenými Komisí) a přímku 45 stupňů (úroveň, kdy by se finanční opravy rovnaly úrovni rizika souvisejícího s programem). 
The correlation analysis also displays the trend line (the overall relation for the Member States between the programme risk and the financial corrections imposed by the Commission) as well as the 45 line (points where financial corrections would equal the programme risk level).
Z naší korelační analýzy vyplývá, že trendová přímka nepřesahuje hranici 45 stupňů (viz obrázek 9). 
Our correlation analysis shows that the trend line is below the 45 line (see Figure 9).
To znamená, že finanční opravy stanovené Komisí jsou obecně na nižší úrovni než riziková částka. 
This indicates that financial corrections imposed by the Commission are generally at a lower level than the amount at risk.
To lze vysvětlit dvěma faktory: – riziko spolufinancování nezpůsobilých výdajů (tj. riziková částka) je částečně řešeno finančními opravami stanovenými na základě kontrol provedených členskými státy, tedy aniž by se Komise o daných případech dozvěděla; – Komise vyžaduje, aby v důsledku finančních oprav klesla kumulativní míra zbytkového rizika pod 2% práh významnosti (materiality) (ale nikoli na nulu). 
This can be explained by two factors: - the risk of co‐financing ineligible expenditure (amount at risk) is partly addressed by the financial corrections already imposed as a result of Member State controls without the issue reaching the Commission; and - the Commission requires that financial corrections bring the CRR below the 2 % materiality threshold (and not to zero).
Většina členských států se od trendové přímky příliš nevzdaluje. 
Most of the Member States are close to the trend line.
Z toho vyplývá, že výše finančních oprav uložených Komisí je obecně ve vzájemném poměru s hodnocením rizikové částky provedeným Komisí32. 31 32 Viz výroční zpráva o činnosti GŘ pro regionální a městskou politiku za rok 2015, s. 75, a výroční zpráva o činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, s. 50. 
This indicates that the level of financial corrections imposed by the Commission overall correlates with the Commission’s assessment of the amount at risk32. 31 32 42 See AAR 2015 of DG Regional and Urban Policy, p. 75 and AAR of DG Employment, Social Affairs and Inclusion, p.
Korelační koeficient 0,65 ukazuje, že mezi rizikovou částkou a výší finančních oprav na úrovni členských států je mírná pozitivní korelace. 
50. The 0.65 correlation coefficient suggests a positive moderate correlation between the amount at risk and the level of financial corrections at Member State level.
Korelační koeficient je ukazatel, který vyjadřuje, do jaké míry spolu souvisí pohyb dvou proměnných. 
The correlation coefficient is an indicator, which shows the degree to which the movement in two variables are associated.
Hodnoty se mohou pohybovat v rozsahu od −1 do 1, přičemž tyto dva krajní body označují úplnou negativní nebo pozitivní vazbu a nula znamená, že proměnné nejsou nijak propojeny, a že se tedy pohybují nezávisle na sobě. 
Its possible values range between ‐1 and 1, the two extreme points indicating a perfect negative or positive link and zero indicating no link, i.e. the two variables move independently of each other.
Pokud se členský stát nachází výrazně nad trendovou přímkou, výše finančních oprav je vyšší než potenciální riziková částka uvedená pro programy členského státu. 
Where Member States are significantly above the trend line, the level of financial corrections is higher than the potential amount at risk indicated for the Member State’s programmes.
To je případ např. Slovenska, Rumunska a Irska. 
This is, for example, the case for Slovakia, Romania and Ireland.
Pokud se členský stát nachází výrazně pod trendovou přímkou, výše finančních oprav uložených Komisí je nižší než potenciální riziková částka uvedená pro programy členského státu. 
Where Member States are significantly below the trend line, the level of financial corrections imposed by the Commission is lower than the potential amount at risk indicated for the Member State’s programmes.
To je případ např. Francie a Španělska – oba tyto státy uplatnily finanční opravy z vlastní iniciativy, čímž se vyhnuly dodatečným finančním opravám, které by stanovila Komise. 
This is, for example, the case for France and Spain, which both applied financial corrections on their own initiative.
Potvrzené/stanovené finanční opravy / platby Obrázek 9 – Srovnání mezi rizikovou částkou a Komisí potvrzenými/stanovenými finančními opravami v oblasti soudržnosti v programovém období 2007–2013 4,00% 3,50% 3,00% Rumunsko 2,50% 2,00% Bulgaria Česká republika 1,50% 1,00% Lotyšsko 0,50% Estonsko 0,00% Finsko -0,50 % 0,0 % 1,0 % 2,0 % 3,0 % 4,0 % 5,0 % 6,0 % Lucembursko Malta Portugalsko ETC Polsko Francie Litva Kypr Dánsko Chorvatsko Nizozemsko Švédsko Rakousko Španělsko Německo Spojené království Slovinsko Maďarsko Řecko Belgie Itálie Poznámky: Velikost kruhů odpovídá finančnímu krytí přidělenému jednotlivým členským státům. Programy Evropské územní spolupráce jsou prováděny více než jedním členským státem. 
43 Figure 9 ‐ Comparison between the amount at risk and confirmed/decided Commission financial corrections in the 2007‐2013 programme period in cohesion Notes: The size of the circles corresponds to the financial envelope allocated to each Member State.
Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise. 
Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission.
Na vztah mezi úrovní finančních oprav a objemem rizikové částky mají rovněž vliv neuzavřené případy. 
The relation between the level of financial correction and the amount at risk is also influenced by ongoing cases.
Případy, které doposud nedospěly do konečné fáze postupu, jsou do rizikové částky zahrnuty, zatímco případné budoucí finanční opravy vyplývající z těchto případů se zatím v uvažovaných hodnotách neprojevily. 
Cases which have not yet reached the final stage of the procedure are included in the amount at risk, while the possible future financial corrections resulting from these cases are not yet reflected in the numbers.
To je zejména příklad Španělska, kde bylo pozastaveno 20 operačních programů a u dalších sedmi programů jsou od konce roku 2015 přerušeny platební lhůty žádostí o platbu (což představuje 70% všech probíhajících preventivních opatření). 
This is particularly the case for Spain where 20 operational programmes were under suspension and for a further seven programmes, payment claims were interrupted as of the end of 2015 (representing 70 % of all on‐going preventive measures).
Vnitřní postupy Komise pro programové období 2007–2013 mají za cíl zajistit harmonizovaný přístup k řešení případů v rámci všech programů a členských států 76. 
The Commission’s internal procedures for the 2007‐2013 period aim to ensure harmonised treatment of cases across programmes and Member States 76.
Komise by měla zajistit, aby přístup k řešení případů v rámci všech programů a členských států byl harmonizovaný a aby před obnovením plateb byla provedena preventivní opatření a finanční opravy. 
The Commission should ensure harmonised treatment of cases across programmes and Member States and that preventive measures and financial corrections are implemented before payments are resumed.
Provedli jsme proto analýzu vnitřních postupů Komise pro ukládání preventivních opatření a finančních oprav a pro přijímání preventivních opatření a finančních oprav jako provedených a ověřili jsme fungování těchto postupů v praxi. 
We therefore analysed the Commission’s internal procedures for imposing preventive measures and financial corrections, for accepting preventive measures and financial corrections as implemented and verified how these procedures work in practice.
Rozhodnutí o přerušení či pozastavení platební lhůty a o finančních opravách jsou projednávána a schvalována ve výborech vrcholného vedení 77. 
Decisions on payment interruptions and suspensions and financial corrections are discussed and agreed upon by senior management committees. 77.
Pro programové období 2007–2013 založila GŘ pro regionální a městskou politiku a GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování vlastní Výbory pro přerušení platebních lhůt, pozastavení plateb a finanční opravy. 
For the 2007‐2013 programme period, the Directorate‐General for Regional and Urban Policy and the Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion set up their own Interruptions, Suspensions and Financial Corrections Committees (ISFCC).
Tyto výbory představují fórum v rámci každého generálního ředitelství, kde jsou projednávány problémy a přijímána rozhodnutí v souvislosti s vydáváním varování, přerušením platební lhůty, pozastavením plateb a finančními opravami (viz též příloha I). 
These committees provide a forum within each directorate‐general to discuss matters and take decisions related to warnings, interruptions, suspensions and financial corrections (see also Annex I).
Oba výbory zasedají pravidelně a jsou složeny z generálního ředitele, náměstka/náměstků generálního ředitele, příslušných ředitelů a zástupců právního oddělení. 
Both committees meet on a regular basis and consist of the director‐general, the deputy director‐general(s), relevant directors and representatives of the legal units.
Zasedání Výboru pro přerušení platebních lhůt, pozastavení plateb a finanční opravy zajistila lepší přehled o všech případech a jejich lepší projednávání i postupy související s preventivními opatřeními a finančními opravami v rámci generálního ředitelství a napomohla tak harmonizaci řešení případů a informování vrcholného vedení o probíhajících případech. 44 
The meetings of the ISFCC ensured a better overview and discussion of all cases and procedures related to preventive measures and financial corrections within the Directorate‐ General to help to harmonise treatment of cases and inform senior management of the ongoing issues. 45
Řízení a následné sledování preventivních opatření a finančních oprav bylo značně časově náročné a vyžádalo si i značné nasazení lidských zdrojů 79. 
The management and follow‐up of preventive measures and financial corrections required a significant commitment in terms of time and staff resources 79.
Ke zrušení preventivních opatření a obnovení plateb musí orgány členských států obvykle navrhnout opatření upravující systém tak, aby se zabránilo vzniku chyb do budoucna. 
In order to lift preventive measures and resume payments Member State authorities must generally propose measures aimed at correcting systems so as to prevent errors occurring in the future.
Tato opatření se nazývají akční plány nápravných opatření (viz příloha II). 
These are called remedial action plans (see Annex I).
Z našeho vzorku 20 programů Komise požadovala vytvoření akčního plánu nápravných opatření ve 44 ze 72 zkoumaných případů (viz bod 38). 
Within our sample of 20 programmes, the Commission requested a remedial action plan to be set up in 44 of the 72 cases examined (see paragraph 38).
Členské státy následně musí informovat Komisi o provedení akčního plánu nápravných opatření. 
Member States then need to inform the Commission that a remedial action plan has been implemented.
Posouzení, zda došlo ke splnění podmínek pro zrušení, může Komise provést několika způsoby: a) za prvé Komise systematicky přezkoumává informace zaslané orgány členských států (zpravidla řídicími orgány příslušných operačních programů); b) za druhé může Komise rovněž požádat auditní orgán, aby potvrdil informace poskytnuté řídicím orgánem. 
The Commission has several ways of assessing whether the conditions for lifting have been fulfilled: (a) first, the Commission systematically reviews the information sent by Member State authorities (generally by the managing authorities of the OPs concerned). (b) second, the Commission may also ask the audit authority to confirm the information provided by the managing authority.
Z uvedených 44 případů bylo potvrzení auditního orgánu požadováno v 31 případech, které se týkaly 18 z celkového počtu 20 programů. 
Of these 44, the audit authority’s validation was requested in 31 cases for 18 of the 20 programmes.
V těchto případech Komise získala dodatečnou jistotu ohledně vhodnosti opatření navrhovaných orgány členských států; c) za třetí Komise může vést vlastní následné sledování případu v členských státech. Případy pro následný audit jsou vybírány na základě analýzy rizika: jestliže se Komise nemůže spoléhat na činnost auditního orgánu nebo jsou-li zapotřebí dodatečné informace. 
In these cases, the Commission obtained additional assurance regarding the appropriateness of the actions proposed by the Member State authorities. (c) third, the Commission can perform its own follow‐up of cases in the Member States. Cases for follow up audits are selected on a risk basis: where the Commission cannot rely on the work of the audit authority or where additional information is needed.
Celkově Komise provedla 63 následných auditů akčních plánů v souvislosti se 70 operačními programy z programového období 2007–2013. 
Overall, the Commission carried out 62 follow‐up audits of action plans in relation to 70 OPs in the 2007‐2013 programme period.
Řízení a následné sledování preventivních opatření a finančních oprav bylo značně časově náročné a vyžádalo si i značné nasazení lidských zdrojů z řad pracovníků generálních ředitelství. 
The management and follow‐up of preventive measures and financial corrections required a significant commitment in terms of time and staff resources from the Directorates‐General.
Zadržování velkých plateb z rozpočtu EU členským státům je rovněž politicky citlivé a Komise při zajišťování podmínek pro odstranění zavedených opatření udržuje úzký kontakt s členskými státy. 
Holding back large payments from the EU budget to Member States is also politically sensitive and the Commission is in close contact with Member States to ensure that the conditions for lifting measures are in place.
Některé případy jsou dokonce předmětem jednání ministrů nebo hlav států a generálních ředitelů a komisařů. 45 
Some cases are even discussed between ministers or heads of state and Directors‐General and Commissioners. 46
Nápravná opatření uložená Komisí vyvíjela tlak na členské státy, aby řešily nedostatky ve svých řídicích a kontrolních systémech Preventivní opatření a finanční opravy se obecně týkají složitých problémů, jejichž řešení vyžaduje značnou dobu 82. 
The Commission’s corrective measures put pressure on Member States to address weaknesses in their management and control systems Preventive measures and financial corrections generally deal with complex issues which take a considerable time to resolve 82.
Postupy Komise v souvislosti s preventivními opatřeními a finančními opravami by měly být co nejrychlejší a současně by měly přihlížet ke složitosti problému. 
Commission procedures related to preventive measures and financial corrections should be as quick as possible, while taking account of the complexity of the issues.
V rámci našeho vzorku jsme proto analyzovali 72 případů, abychom stanovili celkové trvání a délku jednotlivých fází postupu. 
We therefore analysed the 72 cases in our sample to determine the total duration and the length of the different phases of the procedures.
Trvání postupu Komise není stejné jako délka zablokování platby (viz bod 93). 
The duration of the Commission’s procedures does not equal the length of the payment blockage (see paragraph 93).
Trvá tedy déle než zablokování platby, které je zahájeno prvním preventivním opatřením a trvá do zrušení preventivního opatření (viz příloha II). 
It is therefore longer than the payment blockage which starts with the first preventive measure and lasts until the lifting of the preventive measure (see Annex I).
Na obrázku 10 jsou znázorněny výsledky analýzy případů z našeho vzorku, pokud jde o čas potřebný k provedení postupů preventivních opatření a finančních oprav. 
Figure 10 presents the results of our analysis of the cases in our sample as regards the time taken to carry out preventive measures and financial correction procedures.
Průměrná délka postupů od rozhodné události do zrušení preventivního opatření nebo provedení finanční opravy se pohybovala od 10 do 21 měsíců. 
The average length of the procedures from the triggering event until the preventive measure was lifted or the financial correction was implemented varied from 10 to 21 months.
Nejdelší případy zahrnovaly jak preventivní opatření, tak finanční opravy a nejkratší postupy byly u případů, kde byla použita jen preventivní opatření. 46 
The longest was when both preventive measures and financial corrections were involved and the shortest was when there were only preventive measures. 47
Obrázek 10 – Průměrná délka postupů preventivních opatření a finančních oprav u zkoumaných případů v rámci programového období 2007–2013 (v měsících) Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise. 
Figure 10 – Average length of preventive and financial correction procedures for cases examined from the 2007‐2013 programme period (month) Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission.
Postupy, které mají za následek preventivní opatření, byly většinou zahájeny na základě vlastních auditů členských států, a jejich trvání je obvykle poloviční 85. 
Procedures resulting in preventive measures were mostly triggered by Member State’s own audits and take half the time 85.
Podle Komise byly dvě třetiny preventivních opatření zavedeny na základě výsledků vnitrostátních auditů33. 
According to the Commission, two thirds of preventive measures were triggered by national audit results33.
Bylo tomu tak i ve 12 z 16 případů v našem vzorku. 
This is also the case for 12 of the 16 cases in our sample.