natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32 RÁMEČEK 11 PRŮZKUM U PROJEKTOVÝCH PARTNERŮ „Cíle projektu bylo možno uskutečnit pouze díky účasti v evropském programu v oblasti veřejného zdraví.“ 0 % rozhodně souhlasím souhlasím ani souhlas, ani nesouhlas nesouhlasím rozhodně nesouhlasím nevím 10 % 9 % 5 % 20 % 15 % 30 % 40 % 36 % 50 % 60 % 0 % rozhodně souhlasím souhlasím ani souhlas, ani nesouhlas nesouhlasím rozhodně nesouhlasím nevím 10 % 6 % 2 % 6 % 20 % 30 % 29 % 26 % 40 % 50 % 60 % 2 % „Účast v evropském programu v oblasti veřejného zdraví je účelnější než účast ve vnitrostátním projektu v oblasti zdraví.“ 32 % 31 % Zvláštní zpráva č. 
32 BOX 11 SURVEY OF PROJECT PARTNERS ‘The project’s objectives could only be realised by participating in the European Public Health Programme.’ 0 % strongly agree agree neither agree nor disagree disagree strongly disagree don’t know 10 % 9 % 5 % 20 % 15 % 30 % 40 % 36 % 50 % 60 % 0 % strongly agree agree neither agree nor disagree disagree strongly disagree don’t know 10 % 6 % 2 % 6 % 20 % 30 % 29 % 26 % 40 % 50 % 60 % 2 % ‘Participating in the European Public Health Programme is more effective than participating in a national health project.’
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? POSTOJ ZAINTERESOVANÝCH SUBJEKTŮ K ÚČASTI V PROGRAMU JE KLADNÝ 62. 
32 % 31 % Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? STAKEHOLDERS POSITIVE ABOUT THEIR PARTICIPATION IN THE PROGRAMME 62.
Účastníci evropský rozměr svých projektů obecně potvrzovali. 
Participants widely affirmed the European dimension of their projects.
Velká většina (68 %) projektových partnerů, kteří odpovídali na otázky v průzkumu Účetního dvora, souhlasili či rozhodně souhlasili s tvrzením, že cílů jejich projektů bylo možno dosáhnout pouze účastí v PVZ. 
A large majority (68 %) of project partners responding to the Court’s survey agreed or strongly agreed that their project objectives could only be realised by participating in the PHP.
Asi 60 % z nich považovalo účast v PVZ za účelnější než účast ve vnitrostátních projektech (viz rámeček 11). 
Some 60 % considered participation in the PHP to be more effective than participation in national projects (see Box 11).
Zainteresované subjekty v členských státech konstatovaly, že program jako takový byl též zdrojem EPH v tom, že poskytoval možnost sdílet poznatky a osvědčené postupy. 
Stakeholders in the Member States found that the programme as a whole was also a source of EAV in that it provided an opportunity to pool knowledge and share ‘good practices’.
Zástupci vnitrostátních orgánů, kteří byli v rámci auditu dotazováni (členové programového výboru a vnitrostátních kontaktních míst), se shodli na tom, že PVZ řešil potřebu členských států spolupracovat ve formě výměny informací, zkušeností a směrnic, které souvisejí s problémy v oblasti veřejného zdraví, jež se týkají všech. 
The representatives of national authorities who were interviewed in the framework of the audit (Programme Committee members and national focal points) agreed that the PHP addressed the need for Member States to cooperate by exchanging information, experience and guidelines on public health problems of concern to all.
Zpráva o hodnocení PVZ v polovině období dospěla k závěru, že logika evropské intervence v oblasti veřejného zdraví je široce přijímána a podporována34. 
The mid-term evaluation of the PHP concluded that the rationale for European intervention in public health is widely accepted and supported34.
34 Oortwijn, Wija J. et al., „Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–2008. Final Report“, RAND Europe technical report, 2007, s. 63. 
34 Wija J. Oortwijn et al., Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–08. Final Report. RAND Europe technical report, 2007, p.
33 RÁMEČEK 12 PŘÍKLADY STÁVAJÍCÍCH KOORDINAČNÍCH MECHANISMŮ (podrobnosti viz příloha II) • Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) • Evropské fórum o alkoholu a zdraví • Platforma EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví • Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) • Expertní poradní skupina pro HIV/AIDS • Fórum občanské společnosti pro HIV/AIDS Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
33 BOX 12 EXAMPLES OF EXISTING COORDINATION MECHANISMS (see Annex II for details) • European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction (EMCDDA) • European Alcohol and Health Forum • EU Platform on Diet, Physical Activity and Health • European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) • Think Tank on HIV/AIDS • HIV/AIDS Civil Society Forum Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
Výměna informací a spolupráce mezi členskými státy v oblasti veřejného zdraví se neomezuje na PVZ. 
However, the exchange of information and cooperation among Member States in the field of public health is not limited to the PHP.
Existuje mnoho dalších mechanismů, které mohou EPH vytvářet. 
Other mechanisms exist which can deliver this EAV.
Ve většině oblastí politiky veřejného zdraví je řada fór, pracovních skupin a platforem, které se zabývají nejen zdravotními faktory, ale též informacemi o zdraví a případy ohrožení zdraví. 
There are a number of fora, working groups and platforms in most public health policy areas that address not only health determinants but also health information and health threats.
Usnadňují zainteresovaným subjektům – zejména vládním organizacím, ale také občanské společnosti, průmyslu atd. – vzájemně se radit a představují „místo setkávání“, kde lze rozvíjet a koordinovat společné postupy (viz body 54 a 60 a)). 
They facilitate consultation between stakeholders — especially governmental organisations, but also civil society, industry, etc. — and provide a ‘meeting place’ where common approaches can be developed and coordinated (see paragraphs 54 and 60(a)).
Jelikož existují alternativní mechanismy, nabízí se otázka, zda by tyto činnosti měly být i nadále prováděny v rámci PVZ. 
The existence of alternative mechanisms raises the question whether such activities should continue to be carried out under the PHP.
Ve své současné strategii EU v oblasti zdraví, která byla zveřejněna v říjnu 2007, Komise navrhuje vytvoření „strukturovaného mechanismu spo-lupráce” za účelem identifikace a podpory nezbytných koordinačních činností u členských států35. 
In its current EU health strategy published in October 2007 the Commission has proposed setting up a ‘structured cooperation mechanism’ to identify and promote the necessary coordination activities among the Member States35.
V prosinci 2008 byla vytvořena zvláštní „pracovní skupina Rady na úrovni vyšších úředníků“, jež má Komisi pomoci stanovit priority, určit ukazatele, vytvořit pokyny a formulovat doporučení, posílit výměnu osvědčených postupů a měřit pokrok. 
A dedicated ‘Council Working Party on Public Health at Senior Level’ was set up in December 2008 to assist the Commission in identifying priorities, defining indicators, producing guidelines and recommendations, fostering exchange of good practice and measuring progress.
35 Evropská komise, bílá kniha, „Společně pro zdraví: strategický přístup pro EU na období 2008–2013“, KOM(2007) 630 v konečném znění, s. 10. 
35 European Commission, White Paper, ‘Together for health: A strategic approach for the EU 2008–13’, COM(2007) 630 final, p. 10.
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? ŘÍZENÍ PROJEKTŮ 66. 
34 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? PROJECT MANAGEMENT 66.
Koncepce projektů má rozhodující význam, avšak projekty musí být řízeny tak, aby se zvyšovala pravděpodobnost, že budou účelné. 
Project design is crucial, but projects must also be managed in a way that increases their chances of being effective.
Projekt může v konečném důsledku přispět k dosažení celkového cíle tehdy, je-li dosaženo zamýšlených výsledků a cílová skupina těchto výsledků využívá. 
A project can ultimately contribute to progress towards the overall goal if the intended results are achieved and are used by the target group.
Pravděpodobnost, že tomu tak bude, se zvyšuje, pokud: a) partnerství dobře funguje; b) projekty se během realizace řádně monitorují, což Komisi umožňuje informovat se o projektových činnostech, výstupech, možném překrývání a možnostech synergických efektů mezi projekty a poskytovat koordinátorům projektů zpětnou vazbu; c) předpokládané výstupy se náležitě vytvářejí a rozšiřují; d) projekty se nakonec vyhodnocují, což Komisi a ostatním předkladatelům umožňuje poučit se ze zkušeností. 
This is more likely to be the case if: (a) the partnership works well; (b) projects are adequately monitored during implementation, enabling the Commission to be informed about project activities, outputs, potential overlap and opportunities for synergies between projects, and to provide feedback to the project coordinators; (c) the expected outputs are produced and disseminated appropriately; and (d) projects are ultimately evaluated, allowing the Commission and other project promoters to learn from experience.
PARTNERSTVÍ FUNGOVALO DOBŘE 67. 
PARTNERSHIP FUNCTIONED WELL 67.
Fungování partnerství je důležitým činitelem s ohledem na účelnost jakéhokoli projektu, který realizuje několik subjektů. 
The functioning of the partnership is an important factor in the effectiveness of any project implemented by several actors.
Všechny projekty ve vzorku realizovala řada organizací v různých členských státech a někdy též v kandidátských zemích. 
All projects in the sample were implemented by a number of organisations in different Member States and, sometimes, candidate countries.
Obvykle k nim patřil hlavní koordinátor projektu a průměrně 12 přidružených partnerů z různých zemí. 
Typically, they consisted of a main project coordinator and, on average, 12 associated partners from different countries.
Ve většině případů byla odpovědnost mezi koordinátorem a partnery jasně rozdělena. 
In most cases, responsibilities were clearly assigned among coordinator and partners.
V devíti z 36 kontrolovaných případů však bylo zjištěno, že partnerství bylo velice nevyrovnané, protože koordinátor anebo jeden další partner měli na starost většinu projektových činností, na nichž se ostatní partneři podíleli jen v omezené míře. 
In nine out of the 36 cases audited, however, it was found that the partnership was very imbalanced, with the project coordinator and/or one other partner carrying out the bulk of the project activities and limited involvement by the other partners.
Většina projektových koordinátorů a partnerů posuzovala spolupráci v partnerství kladně (viz rámeček 13). 
The majority of project coordinators and partners gave a very positive assessment of cooperation in the partnership (see Box 13).
Mnoho respondentů v průzkumu vyzdvihlo partnerství jako jeden z nejdůležitějších aspektů projektu, protože jim poskytovalo možnost navazovat kontakty, vyměňovat si nápady a sdílet zkušenosti a osvědčené postupy. 35 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
Many respondents to the survey stressed the partnership as one of the most important aspects of the project because of the possibility of making contacts, exchanging ideas and sharing experience and ‘good practices’. 35 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
36 RÁMEČEK 13 PRŮZKUM U PROJEKTOVÝCH PARTNERŮ „S tím, jak projektoví partneři spolupracují (spolupracovali), jsem spokojen.“ 0 % rozhodně souhlasím souhlasím ani souhlas, ani nesouhlas nesouhlasím rozhodně nesouhlasím nevím 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 48 % 60 % 5 % 1 % 1 % 13 % 32 % „Koordinátor projektu zapojuje všechny partnery do práce.“ 0 % 10 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % rozhodně souhlasím souhlasím ani souhlas, ani nesouhlas nesouhlasím rozhodně nesouhlasím nevím 41 % 43 % Zvláštní zpráva č. 
36 BOX 13 SURVEY OF PROJECT PARTNERS ‘I am satisfied with how the project partners cooperate(d).’ 0 % strongly agree agree neither agree nor disagree disagree strongly disagree don’t know 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 48 % 60 % 5 % 1 % 1 % 13 % 32 % ‘The project coordinator involves all partners in the work.’
KOMISE PROJEKTY MONITOROVALA DLE OKAMŽITÉ POTŘEBY, A NIKOLI SYSTEMATICKY 70. 
PROJECT MONITORING BY COMMISSION ‘AD HOC’ RATHER THAN SYSTEMATIC 70.
Ani GŘ SANCO, ani PHEA nemají písemné pokyny, jak projekty monitorovat či monitorování dokumentovat36 (viz bod 51). 
Neither DG SANCO nor the PHEA has written guidelines for monitoring projects or documenting the monitoring process36 (see paragraph 51).
Postup tak záležel na jednotlivém projektovém úředníkovi. 
Consequently, what was done depended on the individual project officer.
Monitorování obecně spočívalo v tom, že se na základě průběžné či závěrečné zprávy koordinátora ověřilo, zda byly splněny podmínky smlouvy, a finanční pracovník dostal povolení provést platbu. 
In general, monitoring consisted of using the coordinator’s interim and final reports to verify whether the contract requirements had been met, giving the financial officer the green light to proceed with payment.
Komise zpravidla projektovému koordinátorovi neposkytovala žádnou písemnou zpětnou vazbu o obsahu a výsledcích jeho projektů. 
As a rule, the Commission gave the project coordinator no written feedback on the content and the achievements of their projects.
Mnozí projektoví koordinátoři byli s monitorováním projektů nespokojeni, obzvláště u projektů, které přispívaly k rozvoji politiky. 
Many project coordinators were dissatisfied with the Commission’s project monitoring, particularly in the case of projects contributing to policy development.
Sedmnáct z 32 dotazovaných koordinátorů uvedlo, že technické aspekty svých projektů se zástupci Komise během trvání projektu nikdy neprojedná-vali. 
Seventeen of the 32 coordinators interviewed reported never having discussed the technical aspects of their project with representatives of the Commission during the project term.
Většina koordinátorů projektového úředníka Komise na jednání o projektech zvala, avšak pozvání bylo zřídkakdy přijato. 
Most coordinators had invited the Commission’s project officer to project meetings, but such invitations were rarely taken up.
Úředníci GŘ SANCO potvrdili, že monitorování projektů představovalo velmi malou část jejich činností a že obvykle neměli čas projekty podrobně sledovat. 
DG SANCO officers confirmed that project monitoring was a very minor part of their activity and that normally they had no time to follow projects closely.
Navíc kvůli obměnám pracovníků měli v některých případech jeden projekt během jeho trvání na starost tři či čtyři různí projektoví úředníci a projekty byly několik měsíců ponechány bez určeného projektového úředníka. 
Moreover, due to staff turnover, in some cases three or four different project officers were assigned to a project during its lifetime, and projects were left for several months with no designated project officer.
Monitorování technických aspektů probíhajících projektů bylo Komisí prováděno dle okamžité potřeby, a nikoli systematicky, nevycházelo ze společných minimálních požadavků a neposkytovalo účastníkům formální zpětnou vazbu. 
The Commission’s monitoring of the technical aspects of ongoing projects was ad hoc rather than systematic, not based on common minimum requirements and not providing formal feedback to participants.
Tuto skutečnost je také potřeba vzít v úvahu spolu s nedostatečným přehledem o prováděných projektech, který by Komisi umožnil vyhnout se zdvojování činností a plně využít synergických efektů mezi projekty (viz body 50 a 51). 
This should also be considered alongside the lack of an overview of projects undertaken, which would have enabled the Commission to avoid duplication of work and to ensure that potential synergies between projects were fully exploited (see paragraphs 50 and 51).
36 U většiny projektů v auditním vzorku odpovídali za technické monitorování stále projektoví úředníci GŘ SANCO. 
36 For most of the projects in the audit sample, technical monitoring was still the responsibility of the DG SANCO project officers; for 12 projects selected following the 2005 call for proposals monitoring responsibility had been transferred to the newly created Public Health Executive Agency (PHEA) after contract signature.
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? VÝSTUPY BYLY VYTVOŘENY, AVŠAK NEBYLY AKTIVNĚ ŠÍŘENY 74. 
37 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? OUTPUTS DELIVERED, BUT NOT ACTIVELY DISSEMINATED 74.
Výstupy či výsledky se definují jako to, co se se zdroji přidělenými na intervenci vytvoří. 
Outputs, or deliverables, are defined as that which is produced with the resources allocated to an intervention.
Smluvně dohodnuté výstupy kontrolovaných projektů na podporu zdraví byly převážně vytvořeny. 
In general, the contractually agreed outputs of the audited health promotion projects were produced.
Společné kategorie výstupů zahrnovaly zprávy na zvláštní témata, kurzy odborné přípravy, databáze, internetové stránky, zpravodaje a informační materiály, jako například letáky. 
Common output categories included reports on specific issues, training courses, databases, websites, newsletters and information material such as leaflets.
K šíření výsledků se v projektech povětšinou používal internet. 
Projects mostly used the Internet for dissemination.
Výsledky téměř všech projektů byly umístěny na internetové stránky – buď na domovskou stránku projektového koordinátora, nebo na stránku věnovanou zvláště danému projektu. 
Almost all projects uploaded their outputs to a website — either the project coordinator’s home website or a dedicated project site.
Souběžně se tak v každé oblasti vytvářela řada podobných internetových stránek a zájemci obtížněji nalézali příslušné informace. 
This led to the simultaneous creation of a number of similar websites in each field, making it harder for any interested party to find pertinent information.
Výsledky se dále šířily prostřednictvím konferencí, zpravodajů, příspěvků do vědeckých časopisů a tiskových zpráv. 
Other dissemination channels included conferences, newsletters, contributions to scientific journals and press releases.
Při šíření výsledků hráli významnou roli projektoví partneři, kteří byli obeznámeni s vnitrostátními a regionálními podmínkami a mohli již mít ve své zemi či regionu vytvořenou síť kontaktů. 
Project partners played a significant role in dissemination, as they were familiar with national and regional conditions and possibly already had an established network of contacts in their country or region.
Při auditu se sice zjistilo, že výstupy byly vytvořeny a šířeny, avšak projektoví koordinátoři nemohli u žádného z kontrolovaných projektů prokázat, že je cílová skupina přijala. 
While the audit found that outputs were produced and disseminated, project coordinators could not demonstrate ‘take-up’ by the target group for any of the projects audited.
Výstupy se kromě toho nešířily udržitelně, neboť internetové stránky a databáze se po konci doby financování obvykle neaktualizovaly (viz bod 45). 
Neither was dissemination sustainable, as websites and databases were generally not updated after the end of the funding period (see paragraph 45).
Kromě toho dotázaní představitelé národních ministerstev a zdravotních ústavů často nevěděli, jaké projekty se realizovaly, a ještě méně věděli o dosažených výsledcích. 
Moreover, the representatives of national ministries and health institutes interviewed were often not aware what projects had been undertaken, still less of the results obtained.
Většina vnitrostátních zainteresovaných subjektů, které byly dotázány, kritizovala šíření výsledků projektů a soudila, že o důsledcích projektů (ať již probíhajících, či dokonče-ných) má k dispozici příliš málo informací. 
Most of the national stakeholders interviewed expressed criticism of the dissemination of project results and considered that too little information on the outcomes of projects (whether ongoing or completed) was available to them.
37 Je třeba uvést, že předmětem tohoto auditu nebylo stanovit, jaké mělo šíření výstupů projektů účinky pro cílové skupiny – například zkoumat, zda zdravotničtí odborníci četli a kladně hodnotili zpravodaj či využívali databázi. 38 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
37 It should be noted that it lay outside the scope of this audit to determine the effects on target groups of the dissemination of project outputs — for example, to investigate whether a newsletter was read and appreciated or a database was consulted by health professionals. 38 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
HODNOCENÍ PROJEKTŮ NENÍ ZATÍM BĚŽNOU PRAXÍ 79. 
PROJECT EVALUATION NOT YET COMMON PRACTICE 79.
Bez spolehlivého hodnocení není možné účelnost projektů prokázat. 
Without robust evaluation the effectiveness of projects cannot be demonstrated.
Podle WHO by se iniciativy na podporu zdraví měly hodnotit jak pokud jde o procesy, tak o důsledky38. 
According to WHO, health promotion initiatives should be evaluated in terms of processes as well as outcomes38.
Komise přesto již v roce 2003 v první výzvě k podávání návrhů oznámila, že bude dávat přednost návrhům, v nichž se bude přiměřená pozornost věnovat (sebe)hodnocení procesu a výsledků39. 
Nevertheless, the Commission announced as early as 2003, in its first call for proposals, that it would give priority to projects which ‘devote[d] appropriate attention to the [self-] evaluation of the process and results’39.
Od výzvy k podávání návrhů z roku 2005 byl povinnou součástí grantových dohod soubor pracovních úkolů s názvem „hodnocení projektu“, avšak koordinátoři projektů nedostali žádné další pokyny k tomu, co by mělo být jeho obsahem. 
From the 2005 call for proposals onwards, a work package entitled ‘Evaluation of the project’ was a compulsory section of grant agreements, but project coordinators were given no further instructions as to what this should entail.
Účetní dvůr zkoumal, zda byly kontrolované projekty na podporu zdraví hodnoceny tak, aby hodnocení splňovala kritéria užitečnosti, soudržnosti, spolehlivosti, nestrannosti, jasnosti a účelnosti z hlediska nákladů40. 
The Court examined whether evaluations of the audited health promotion projects had been carried out that met the criteria of usefulness, coherence, robustness, impartiality, clarity and cost-effectiveness40.
Z této analýzy vyplynulo, že: — z 24 projektů ve vzorku, které byly vybrány před rokem 2005, bylo u tří provedeno komplexní sebehodnocení, přičemž pouze jedno z nich splňovalo všechna výše uvedená kritéria; — devět z 12 projektů vybraných na základě výzvy k podávání návrhů z roku 2005 obsahovalo plány na omezené sebehodnocení, které například spočívaly v tom, že koordinátor projektu shromažďoval pomocí dotazníků reakce projektových partnerů na jednání o projektech nebo semináře. 
This analysis showed: — Of the 24 projects in the sample which were selected before 2005, three had conducted a comprehensive self-evaluation. Of these only one met all the criteria specified above; — Nine of the 12 projects selected following the 2005 call for proposals included plans for limited self-evaluations, such as collection by the coordinator of feedback from the project partners, in the form of survey sheets, on project meetings or workshops.
Ve zbylých třech případech se plánovalo hodnocení provedené externím hodnotitelem. 
In the other three cases, there were plans for evaluations to be carried out by an external evaluator.