natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rovněž jsme zjistili, že je třeba dalšího úsilí pro dosažení plného uplatňování dohod o spolupráci mezi strukturami Komise pro řešení krizí a že řízení nástroje pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví Generálním ředitelstvím pro zdraví a bezpečnost potravin vykazuje nedostatky, které by mohly omezovat jeho výkonnost. 
We also found that more work needs to be done to make agreements for cooperation between Commission crisis management structures fully operational, and that DG Health and Food Safety’s management of its Health Emergencies Operations Facility showed weaknesses that might hamper its performance.
1 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1082/2013/EU ze dne 22. října 2013 o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách a o zrušení rozhodnutí č. 2119/98/ES (Úř. věst. L 293, 5.11.2013, s. 1). 
1 Decision No 1082/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 22 October 2013 on serious cross-border threats to health and repealing Decision No 2119/98/EC (OJ L 293, 5.11.2013, p.
Shrnutí 07 X S ohledem na tyto připomínky Účetní dvůr navrhuje řadu doporučení: i) S cílem urychlit rozvoj a zavádění inovací obsažených v rozhodnutí o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách předkládá Účetní dvůr doporučení ohledně strategického plánu HSC týkajícího se provádění rozhodnutí č. 1082/2013/EU, monitorování výkonnosti této politické oblasti Komisí, pracovních metod HSC a společného zadávání veřejných zakázek v oblasti lékařských protiopatření (viz podrobné doporučení 1 a) až d), uvedených po bodu 118). ii) S cílem dále zdokonalit EWRS a rozvinout integrovanější řešení pro související postupy pro řízení rizik, Účetní dvůr dává doporučení ohledně vývoje EWRS (viz podrobné doporučení 2 a) a b), uvedených po bodu 119). iii) S cílem řešit hlavní zjištěné nedostatky ve výkonnosti programu v oblasti zdraví, pokud jde o akce zaměřené proti zdravotním hrozbám, předkládá Účetní dvůr doporučení týkající se zlepšení udržitelnosti výsledků ze spolufinancovaných opatření a příslušné metodiky měření výkonnosti (viz podrobné doporučení 3 a) až c), uvedených po bodu 120). iv) S cílem překlenout mezery ve vnitřní koordinaci činností relevantních pro zdravotní bezpečnost a řešení krizí v oblasti veřejného zdraví ze strany Komise a zlepšit koncepci svého nástroje pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví předkládá Účetní dvůr konkrétní doporučení ohledně strukturovanějšího přístupu ke koordinaci mezi útvary zabývajícími se akcemi v oblasti zdravotní bezpečnosti, uvádění stávajících dohod v oblasti řešení krizí do praxe a konkrétních vylepšení nástroje pro postup při mimořádných situacích v oblasti zdraví (viz podrobné doporučení 4 a) až c), uvedených po bodu 121). 
1).
Úvod 08 Vážné přeshraniční zdravotní hrozby 01 Události se smrtelnými následky v posledních desetiletích, jako epidemie těžkého akutního respiračního syndromu (SARS) v roce 2003, celosvětová pandemie H1N1 v roce 2009 a epidemie nákazy bakterií E. coli v Německu v roce 2011, vedly k tomu, že se začala na mezinárodní úrovni i na úrovni EU ve zvýšené míře věnovat pozornost zdravotní bezpečnosti. 
Introduction 08 Serious cross-border threats to health 01 In the previous decades, deadly events such as the 2003 severe acute respiratory syndrome (SARS) epidemic, the worldwide H1N1 pandemic of 2009 and the 2011 E. coli outbreak in Germany have led to increased attention being given at international and EU levels to health security.
V nedávné době vůbec nejhorší epidemie viru ebola v západní Africe měla vážné dopady na zdraví a další odvětví nejen v postižených oblastech, ale rovněž v zemích po celém světě, do kterých přicházejí cestující a pacienti z těchto oblastí. 
More recently, the worst Ebola outbreak ever in west Africa showed the serious implications for health and other sectors, not only in the affected regions, but also in countries across the world receiving travellers and patients from those regions.
Tato epidemie jasně ukázala, jaké problémy vznikají, když má mimořádná situace ohrožující veřejné zdraví závažnou a přeshraniční povahu (viz rámeček 1). 
The outbreak clearly demonstrated the challenges which arise when a public health emergency is of a serious and cross-border nature (see Box 1).
Dne 8. srpna 2014 prohlásila generální ředitelka WHO, že epidemie viru ebola v západní Africe představuje ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu („PHEIC“ – viz popis v příloze I). 
On 8 August 2014, the Director-General of WHO declared the Ebola outbreak in west Africa a public health emergency of international concern (PHEIC — see Annex I for a description).
Tato choroba přímo zasáhla tři země (tj. Guineu, Sierru Leone a Libérii) a byla vůbec nejhorší epidemií této choroby, při níž se naka-zilo 28 000 osob, z nichž 11 000 zemřelo2, včetně stovek zdravotníků. 
This outbreak hit three countries directly (i.e. Guinea, Sierra Leone and Liberia) and was the worst ever epidemic of the disease with potentially more than 28 000 cases and 11 0002 deaths, including hundreds of healthcare workers.
Epidemie přerostla v krizi v oblasti veřejného zdraví a humanitární a socioekonomickou krizi s nebývalým dopadem na postižené země3. 
The epidemic evolved into a public health, humanitarian and socioeconomic crisis with an unprecedented impact in affected countries3.
Bylo potřeba reagovat na víceodvětvové výzvy, které daleko přesahovaly odvětví veřejného zdraví a zdravotní péče a vyžádaly si zapojení velkého množství aktérů. 
It posed multi-sectoral challenges for the response action stretching far beyond the public health and healthcare sectors, involving a multitude of actors.
Sedm dalších zemí (např. včetně Itálie, Španělska a Spojeného království) později ohlásilo zavlečené případy nákazy virem ebola4. 
Seven other countries (i.e. including Italy, Spain and the United Kingdom) later reported imported cases of Ebola4.
Týkaly se hlavně pracovníků ve zdravotnictví nebo humanitárních pracovníků, kteří se vrátili nebo byli evakuováni do svých domovských zemí poté, co se touto chorobou nakazili. 
This mainly concerned healthcare or aid workers returning or evacuated to their home country after having contracted the disease.
Přítomnost mnoha těchto zahraničních pracovníků v terénu, kteří byli mimo jiné i z Evropy, představovala další výzvy, zejména pokud jde o organizování evakuace ze zdravotních důvodů a zajištění připravenosti zdravotnických zařízení léčit případy nákazy virem ebola v evropských zemích. 
The presence of many such foreign workers on the ground, including from Europe, posed additional challenges, in particular for organising medical evacuation and ensuring preparedness of healthcare facilities for treating cases of Ebola in European countries.
Stav ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu pro ebolu byl generální ředitelkou WHO ukončen dne 29. března 2016. 
The PHEIC for Ebola was terminated by the WHO Director-General on 29 March 2016.
2 Situační zpráva Světové zdravotnické organizace o ebole ze dne 30. března 2016. 
2 WHO Ebola Situation Report of 30 March 2016.
3 Závěry Rady o ponaučeních vyplývajících pro veřejné zdraví z epidemie eboly v západní Africe – zdravotní bezpečnost v Evropské unii (2015/C 421/04) ze dne 17. prosince 2015. 
3 Council Conclusions on lessons learned for Public Health from the Ebola outbreak in west Africa — Health Security in the European Union (2015/C 421/04) of 17 December 2015.
4 Situační zpráva Světové zdravotnické organizace o ebole ze dne 30. března 2016. 
4 WHO Ebola Situation Report of 30 March 2016.
Úvod 09 02 Vážné přeshraniční zdravotní hrozby jsou život ohrožující nebo jinak závažná nebezpečí pro zdraví, která jsou biologického nebo chemického původu, vznikla v závislosti na životním prostředí či jsou neznámého původu, která se šíří nebo u nichž existuje značné riziko šíření přes hranice členských států a která mohou vyžadovat koordinaci na úrovni Unie s cílem zajistit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví5 (příklady takových hrozeb viz rámeček 2). 
Introduction 09 02 Serious cross-border threats to health are life-threatening or otherwise serious hazards to health of biological, chemical, environmental or unknown origin which may spread across the national borders of Member States, and which may necessitate coordination at Union level in order to ensure a high level of human health protection5 (see Box 2 for examples of such threats).
Kromě újmy způsobené lidem a lidskému zdraví jsou vážné hrozby pro veřejné zdraví s to způsobit velmi významné ekonomické náklady, zejména když epidemie trvá delší dobu, komplikuje cestování a potenciálně veřejný život obecně. 
In addition to the human and health-related costs, serious threats to public health have the potential to cause very significant economic costs, in particular when the outbreak lasts for a longer period of time and disrupts travel and trade, and potentially public life in general.
Tyto druhy hrozeb obvykle vznikají neočekávaně a mohou rychle přerůst ve složité závažné mimořádné situace velkého rozsahu. 
These types of threats usually strike unexpectedly and might evolve rapidly into complex, large-scale emergencies.
Politika a akce v oblasti zdravotní bezpečnosti jsou proto vypracovány tak, aby občany před takovými hrozbami chránily a bránily vážným dopadům na společnost a hospodářství, nebo tyto dopady zmírňovaly6. 
Health security policy and actions are therefore designed to protect citizens from such threats and avoid or mitigate severe impacts on society and the economy6.
5 Rozhodnutí č. 1082/2013/EU. 
5 Decision No 1082/2013/EU.
6 Viz zejména body odůvodnění 1 až 3 rozhodnutí č. 1082/2013/EU. 
6 See in particular considerations 1 to 3 of Decision No 1082/2013/EU.
Příklady vážných přeshraničních zdravotních hrozeb V říjnu roku 2010 došlo k významné chemické havárii, kdy se z nádrže odpadních vod hliníkárny v Maďarsku vylil kapalný odpad. 
Examples of serious cross-border threats to health In October 2010, a major chemical incident occurred when liquid waste spilled from a caustic water reservoir of an alumina plant in Hungary.
Vlna kalu zasáhla blízké osady a způsobila úmrtí a úrazy a muselo být ošetřeno mnoho lidí, kteří utrpěli chemické popáleniny. 
A wave of the sludge hit nearby localities causing deaths and injuries, with many people being treated for chemical burns.
Toxický kal se posléze vlil do Dunaje, což přimělo země v dolním toku k vypracování plánů reakce na mimořádné události. 
The toxic sludge eventually reached the Danube River prompting downstream countries to develop emergency response plans.
Maďarsko rovněž požádalo o naléhavou mezinárodní pomoc v rámci mechanismu civilní ochrany EU. 
Hungary also called upon the EU Civil Protection Mechanism for urgent international assistance.
V roce 2011 vypukla nákaza bakterií E. coli, v jejímž důsledku onemocnělo během dvou měsíců 3910 lidí, z nichž 46 zemřelo. 
The 2011 E.coli outbreak made 3 910 people ill and caused 46 deaths within 2 months.
To vedlo k přeplnění jednotek intenzivní péče v Německu, nedostatku zdravotnického vybavení, mimořádnému tlaku na kapacitu laboratoří a k úbytku veřejné důvěry v opatření na ochranu zdraví. 
It led to overflowing intensive care units in Germany, shortages of medical equipment, extreme pressure on laboratory capacity and a lack of public confidence in health measures.
Tato epidemie měla významný dopad na odvětví zemědělství v EU. 
This epidemic had a major impact on the agriculture sector in the EU.
Ztráty hospodářských subjektů byly odhadnuty na stovky milionů EUR a EU zavedla systémy odškodnění a pomoci7. 
Losses for economic operators were estimated at hundreds of millions of euros, and compensation and aid schemes were put in place by the EU7.
Z údajů získaných na základě dozoru je patrné, že antimikrobiální rezistence („AMR“) je v evropských nemocnicích a společenstvích rostoucím problémem v oblasti veřejného zdraví, zejména v souvislosti s nevhodným používáním antibiotik8. 
Surveillance data show that antimicrobial resistance (AMR) is a growing public health problem in European hospitals and communities, mainly linked to the inappropriate use of antibiotics8.
AMR ohrožuje účinné předcházení a léčbu čím dál většího počtu infekcí způsobených bakteriemi, parazity, viry a houbami9. 
AMR threatens the effective prevention and treatment of an ever-increasing range of infections caused by bacteria, parasites, viruses and fungi9.
Podle WHO je AMR stále vážnější hrozbou pro celosvětové veřejné zdraví, která vyžaduje opatření napříč všemi vládními resorty a celou společností, neboť vznikají nové mechanismy rezistence a celosvětově se šíří. 
According to WHO, AMR is an increasingly serious threat to global public health that requires action across all government sectors and society as new resistance mechanisms emerge and spread globally.
7 SEK(2011) 1519 v konečném znění ze dne 8. prosince 2011 „Posouzení dopadu doprovázející dokument s názvem Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o vážných přeshraničních zdravotních hrozbách“. 
7 SEC(2011) 1519 final of 8 December 2011 ‘Impact Assessment accompanying the document Decision of the European Parliament and of the Council on serious cross-border threats to health’.
8 Informativní přehled Evropského střediska pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) o antimikrobiální rezistenci (http://ecdc.europa.eu). 
8 ECDC Factsheet for the general public on antimicrobial resistance (http://ecdc.europa.eu).
9 Informativní přehled WHO č. 194 o antimikrobiální rezistenci, aktualizace duben 2015. 
9 WHO Factsheet No 194 on antimicrobial resistance, updated April 2015.
Úvod 10 Rámec EU pro řešení vážných přeshraničních zdravotních hrozeb Strategie EU v oblasti veřejného zdraví 03 Smlouva o fungování EU (SFEU) obsahuje ustanovení o zdraví a mimo jiné se v ní stanoví10, že při vymezení a provádění všech politik a činností Unie je zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví a že opatření Unie zahrnují sledování vážných přeshraničních zdravotních hrozeb, včasné varování před nimi a boj proti nim. 
Introduction 10 The EU framework for dealing with serious cross-border threats to health EU public health strategy 03 The Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) includes provisions on health and provides10, among other things, that a high level of human health protection shall be ensured in the definition and implementation of all Union policies and activities and that Union action shall cover the monitoring, early warning of and combating serious cross-border threats to health.
Rovněž se v ní stanoví, že účelem opatření EU v oblasti veřejného zdraví je podpora a doplnění opatření členských států, které nesou hlavní odpovědnost za zdravotní politiku11. 
It also specifies that EU action in the area of public health is designed to support and complement actions of the Member States, which hold the main responsibility for health policy11.
Úloha Komise, pokud jde o zdravotní politiku, proto spočívá hlavně v poskytování podpory a v případě potřeby přijetí doplňujících opatření. 
The Commission’s role in health policy therefore mainly consists of providing support and taking complementary action where needed.
04 Jedním ze tří cílů strategie EU v oblasti zdraví na období 2008–201312 je chránit obyvatelstvo před zdravotními hrozbami13. 
04 One of the three objectives of the EU health strategy for 2008-201312 was to protect people from health threats13.
Podle hodnocení strategie pro zdraví provedeného Komisí v polovině období v roce 2011 jsou cíle a zásady této strategie v souladu se strategií Evropa 2020, neboť podporují zdraví jako nedílnou součást cílů inteligentního růstu podporujícího začlenění. 
According to the Commission’s 2011 mid-term evaluation of the health strategy, the objectives and principles of the health strategy were consistent with Europe 2020, by promoting health as an integral part of the smart and inclusive growth objectives.
Jiné příslušné publikace Komise o zdravotní bezpečnosti v EU14 a širší oblasti vnitřní bezpečnosti15 poukázaly na skutečnost, že tyto zdravotní hrozby jsou často přeshraniční problém s mezinárodním dopadem. 
Other relevant Commission publications on EU health security14 and the wider area of internal security15 referred to the fact that these health threats are often cross-border problems with an international impact.
Podle těchto strategií členské státy nemohou účinně reagovat na tyto hrozby samy, což představuje základ pro akci Unie v této oblasti. 
According to these strategies, Member States cannot effectively respond to such threats alone, providing a basis for Union action in this field.
Mechanismy a nástroje pro celounijní koordinaci a mezinárodní spolupráci 05 Již v roce 2001 zřídila Rada ministrů zdravotnictví neformální výbor pro zdravotní bezpečnost („HSC“) jakožto jeden z mechanismů pro koordinaci opatření členských států v reakci na otázky zdravotní bezpečnosti. 
Mechanisms and tools for EU-wide coordination and international cooperation 05 The Council of Health Ministers had already established in 2001 an informal Health Security Committee (HSC), as one of the mechanisms to coordinate Member State actions in response to health security issues.
V té době se hlavní právní předpisy EU na ochranu občanů před zdravotními hrozbami týkaly přenosných nemocí. 
At that time, the main EU legislation to protect citizens from health threats concerned communicable diseases.
Rozhodnutím 2119/98/ES16 byla ve Společenství zřízena síť epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí včetně systému včasného varování a reakce („EWRS). 
Decision No 2119/98/EC16 set up a network for the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the Community, including an early warning and response system (EWRS).
V roce 2004 bylo založeno Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí („ECDC“) jako samostatná evropská agentura17. 
In 2004, the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC), an independent European agency17, was founded.
Začalo fungovat v roce 2005 a ujalo se provozování a koordinace sítě epidemiologického dozoru a EWRS. 
It started working in 2005 and took on the hosting and coordination of the epidemiological surveillance network and the EWRS.
168 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
10 See Article 168(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
11 Viz rovněž kapitola 1 bílé knihy „Společně pro zdraví: strategický přístup pro EU na období 2008–2013“ KOM(2007) 630 v konečném znění ze dne 23. prosince 2007. 
11 Also see Chapter 1 of the white paper ‘Together for Health: A Strategic Approach for the EU 2008-2013’, COM(2007) 630 final of 23 December 2007.
12 KOM(2007) 630 v konečném znění. 
12 COM(2007) 630 final.
13 Ostatní dva cíle jsou podpora dobrého zdravotního stavu ve stárnoucí Evropě a podpora dynamických systémů zdravotní péče a nových technologií. 
13 The other two are fostering good health in an ageing Europe, and supporting dynamic health systems and new technologies.
14 SEK(2009) 1622 v konečném znění ze dne 23. listopadu 2009 „Zdravotní bezpečnost v Evropské unii a v mezinárodním měřítku“. 
14 ‘Health Security in the European Union and internationally’, SEC(2009) 1622 final of 23 November 2009.
15 KOM(2010) 673 v konečném znění ze dne 22. října 2010 „Strategie vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě“. 
15 ‘EU’s Internal Security Strategy in Action: Five steps towards a more secure Europe’, COM(2010) 673 final of 22 October 2010.
2119/98/EU ze dne 24. září 1998 o zřízení sítě epidemiologického dozoru a kontroly přenosných nemocí ve Společenství (Úř. věst. L 268, 3.10.1998, s. 1). 
16 Decision No 2119/98/EC of the European Parliament and of the Council of 24 September 1998 setting up a network for the epidemiological surveillance and control of communicable diseases in the Community (OJ L 268, 3.10.1998, p. 1).
1 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
17 Article 1, paragraph 1 of Regulation (EC) No 851/2004 of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 establishing a European centre for disease prevention and control (ECDC founding regulation) (OJ L 142, 30.4.2004, p.
Úvod 11 06 Na mezinárodní úrovni Komise spolupracuje s iniciativou pro celosvětovou zdravotní bezpečnost18 a s Mezinárodní zdravotnickou organizací. 
1). Introduction 11 06 At international level, the Commission collaborates with the Global Health Security Initiative18 and WHO.
WHO koordinuje provádění Mezinárodních zdravotnických předpisů (2005) (podrobnější informace týkající se mezinárodních zdravotnických předpisů (MZP) viz příloha I), tj. právně závazné mezinárodní smlouvy, která je v platnosti od roku 2007 a byla přijata v souvislosti s nárůstem mezinárodního cestování a obchodu a výskytem a opakovaným výskytem mezinárodních zdravotních hrozeb a jiných rizik v oblasti veřejného zdraví (přehled hlavních hrozeb od doby přijetí MZP viz tabulka 1). 
WHO coordinates the implementation of the International Health Regulations 2005 (see Annex I for more detailed information on the International Health Regulations (IHR)), a legally binding treaty in force since 2007, adopted in the context of the growth in international travel and trade, and the emergence and re-emergence of international disease threats and other public health risks (see Table 1 for an overview of major threats since the adoption of the IHR).
Všechny členské státy EU jsou stranami smlouvy o MZP a musejí rozvíjet, posilovat a udržovat základní kapacity v oblasti veřejného zdraví pro dohled a reakci. 
All EU Member States are State Parties to the IHR and need to develop, strengthen and maintain core public health capacities for surveillance and response.
Rovněž podávají Světové zdravotnické organizaci zprávy o provádění MZP. 
They also report to WHO on IHR implementation.
Největší epidemie od vstupu MZP 2005 v platnost Rok Největší epidemie Zdravotní dopad Prohlášení o ohrožení veřejného zdraví mezinárodního významu Světovou zdravotnickou organizací? 2009 Pandemie chřipky H1N1 (nebo „chřipky prasat“) 18 449 úmrtí ve více než 214 zemích a územích nebo společenstvích (ke dni 1. srpna 2010). 
Major disease outbreaks since the entry into force of the IHR 2005 Year Major disease outbreaks Health impact PHEIC declaration by WHO 2009 H1N1 influenza pandemic (or 'swine flu') 18 449 deaths in more than 214 countries and territories or communities (as per 1 August 2010).
Duben 2009 2012 Koronavirus z Blízkého východu způsobující respirační syndrom (MERS-CoV) 1 769 potvrzených případů ve 27 různých zemích a 630 úmrtí hlášených od září 2012. 
April 2009 2012 Middle East respiratory syndrome coronavirus (MERS-CoV) 1 769 confirmed cases in 27 different countries and 630 deaths reported since September 2012.
Není dostupné 2013 Ptačí chřipka H7N9 u lidí Smrtnost přibližně 25 % Dřívější případy jiných podskupin ptačí chřipky H7 byly hlášeny v mnohých zemích v předchozích letech. 
N.A. 2013 Avian influenza H7N9 in human beings Case fatality rate approximately 25 %. Previous cases of other subgroups of H7 avian influenza reported in multiple countries in earlier years.
Není dostupné 2014 Návrat obrny poté, co byla téměř vymýcena V roce 1988 bylo 350 000 případů ve 125 zemích; v roce 2015 pak 74 případů ve dvou zemích. květen 2014 2014 Vypuknutí epidemie viru ebola v západní Africe Více než 28 000 případů potvrzených v Guinei, Liberii a Sierra Leone a více než 11 000 úmrtí. srpen 2014 2016 Vypuknutí viru Zika V červnu 2016: 61 zemí oznámilo pokračující přenášení komáry. únor 2016 Zdroj: Informativní přehled WHO a tématické internetové stránky o příslušných nemocích – situace v červenci roku 2016. 
N.A. 2014 Resurgence of polio after it had nearly been eradicated In 1988 there were 350 000 cases in 125 countries; in 2015 74 cases in 2 countries. May 2014 2014 Ebola outbreak in west Africa More than 28 000 cases confirmed in Guinea, Liberia and Sierra Leone and more than 11 000 deaths.
18 Tato iniciativa skupiny G7 byla zahájena v listopadu roku 2001 Evropskou unií, Francií, Itálií, Japonskem, Kanadou, Mexikem, Německem, Spojeným královstvím a Spojenými státy. 
18 This G7 initiative was launched in November 2001 by Canada, the EU, France, Germany, Italy, Japan, Mexico, the United Kingdom and the United States.