natgillin/translations-raw huggingface dataset:
11 Podle španělských orgánů činila částka vyplacená španělskému loďstvu jako náhrada škod vzniklých v důsledku přerušení jejich činnosti v Maroku 4,5 milionu EUR (z toho 4,3 milionu EUR bylo vyplaceno z Evropského rybářského fondu). 
11 According to the Spanish authorities, the amount paid to the Spanish fleet in compensation for the losses incurred due to the disruption of their activities in Morocco was of 4,5 million euro (of which 4,3 million euro was paid from the European Fisheries Fund).
12 Tabulky 4.2 a 4.4 závěrečné zprávy „Přezkum lovu tuňáka v západním Indickém oceánu“, 2014, POSEIDON, MRAG, NFDS a COFREPECHE. 
12 Tables 4.2 and 4.4 of the ‘Review of tuna fisheries in the western Indian Ocean’ final report, 2014, POSEIDON, MRAG, NFDS and COFREPECHE.
Připomínky 17 27 Současná strategie Komise tyto potřeby řeší rozšiřováním sítě dohod v souladu s požadavky a prioritami odvětví. 
Observations 17 27 The current Commission strategy aims to address these needs by enlarging the network of agreements in line with the industry’s requirements and priorities.
V odpovědích na auditní prů‐ zkum vyjádřili vlastníci lodí prvořadý zájem o Angolu, Guineu‐Bissau a Sierru Leone, následovaly Guinea (Conakry), Libérie, Tanzanie, Keňa a Senegal. 
In their replies to the audit survey, the shipowners expressed a primary interest in Angola, Guinea-Bissau and Sierra Leone, followed by Guinea-Conakry, Liberia, Tanzania, Kenya and Senegal.
Ko‐ mise zahájila první jednání s Tanzanií, dokončila jednání s Libérií a obnovila dohody uzavřené Gabonem, Marokem, Mauriciem (jejichž protokoly v době průzkumu již vstoupily v platnost), Guineou‐Bissau a Senegalem (jejichž protokoly již byly podepsány). 
The Commission had started initial discussions with Tanzania, completed negotiations with Liberia and revived the agreements with Gabon, Morocco, Mauritius (for which the protocols had already entered into force at the time of the survey), Guinea-Bissau and Senegal (for which the protocols had already been signed).
V době auditu však byla pozastavena jednání o obnovení dohod s Mosambikem a Mauritánií v důsledku nedostatečné shody mezi Komisí a oběma partner‐ skými zeměmi. 
However, at the time of the audit, negotiations for the renewals with Mozambique and Mauritania had been suspended due to a lack of consensus between the Commission and the two partner countries.
28 Při auditu týkajícím se Indického oceánu však bylo zjištěno, že existu‐ je prostor pro zlepšení soudržnosti dohod o partnerství v oblasti rybolovu a jejich doplňkovosti s ostatními regio‐ nálními akcemi EU a zdroji financování v odvětví rybolovu. 
28 However, the audit in the Indian Ocean found that there was room for improvement in the consistency between FPAs and their complementarity with other EU regional actions and funding sources in the fisheries sector.
Bylo tomu tak například v případě středisek sledování rybolovu. 
For example, this was the case with the fisheries monitoring centres.
Existuje dohoda o regionální výměně údajů ze systému sledování plavidel (SSP) mezi zeměmi Komise Indického oceánu (Komory, Mauri‐ cius, Madagaskar, Réunion a Seychely) prostřednictvím serveru vyvinutého za podpory Komise Indického oceánu z regionálních fondů ERF. 
An agreement is in place for the regional exchange of vessel monitoring system (VMS) data between the Indian Ocean Commission (IOC) countries (Comoros, Mauritius, Madagascar, Réunion and the Seychelles) via the server developed with the support of the IOC with EDF regional funds.
Mosambik není členem Komise Indického oceánu, a přestože je důležitým partnerem v regionální síti dohod o partnerství v oblasti rybolovu, nemá v současné době k těmto údajům přístup. 
Mozambique is not part of the IOC and, despite being an important partner in the regional network of FPAs, does not currently have access to this data.
Komise místo toho, aby podpořila přístup Mo‐ sambiku ke stávajícímu systému výmě‐ ny údajů ze SSP, podporuje Mosambik při vývoji regionálního střediska sledo‐ vání rybolovu tím, že financuje studii jeho proveditelnosti prostřednictvím programu AKT FISH II, financovaného z ERF. 
Instead of supporting Mozambique’s access to the existing regional VMS data exchange system the Commission supports Mozambique in developing a regional fisheries monitoring centre by financing its feasibility study through the ACP FISH II, financed by the EDF.
Souběžně Komise podpořila i vnitrostátní systém sledování plavidel této země prostřednictvím odvětvové podpory v rámci dohody o partnerství v oblasti rybolovu. 
In parallel, the Commission has also supported the country’s national VMS through FPA sectoral support.
Cíl dohod o partnerství v oblasti rybolovu, tzn. zajistit, aby se sjednaná rybolovná práva týkala jen přebytkových rybolovných zdrojů, byl obtížně dosažitelný 29 Klíčová zásada udržitelnosti v doho‐ dách o partnerství v oblasti rybolovu stanoví, že rybolovná práva sjednaná v protokolech (množství a počet licen‐ cí) by měla plavidlům EU povolovat jen lov přebytků ryb13. 
The FPAs’ objective of ensuring that the negotiated fishing opportunities concern only surplus fisheries resources was difficult to achieve 29 The key sustainability principle of the FPA is that the fishing opportunities negotiated in the protocols (quantities and number of licences) should only allow EU vessels to fish surplus resources13.
To vyžaduje spoleh‐ livé informace o populacích (na zákla‐ dě nejlepších dostupných vědeckých poznatků) a o intenzitě rybolovu14 po‐ břežních států a ostatních dohodách. 
This requires reliable information on stocks (based on the best available scientific advice), and on the fishing effort14 of coastal states and other agreements.
Protokoly by pak měly zajišťovat práva přístupu ke konkrétní části tohoto pře‐ bytku. 
The protocols should then grant access rights to a specific part of this surplus.
Komise by rovněž měla zajistit, aby dohody o partnerství v oblasti rybolovu zohledňovaly zásadu maxi‐ málního udržitelného výnosu (MUV)15 a usnesení a doporučení regionálních organizací pro řízení rybolovu týkající se stavu populací ryb. 
The Commission should also ensure that the FPAs reflect the principle of maximum sustainable yield (MSY)15, and resolutions and recommendations of the regional fisheries management organisations (RFMOs) on the state of fish stocks.
13 Článek 31 nařízení (EU) č. 
13 Article 31 of Regulation (EU) No 1380/2013.
14 Intenzita rybolovu znamená součin kapacity a činnosti rybářského plavidla; pro skupinu plavidel se jedná o součet intenzit rybolovu všech plavidel ve skupině. 
14 Fishing effort is the product of the capacity and the activity of a fishing vessel; for a group of vessels, it is the sum of the fishing effort exerted by each vessel in the group.
15 Maximální udržitelný výnos, který je ukazatelem optimální míry využití, definuje Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) jako maximální úlovek, který lze získat udržitelným způsobem. 
15 The MSY, which is an indicator of the optimum rate of exploitation, is defined by the Food and Agricultural Organisation (FAO) of the UN as the maximum catch that can be obtained on a sustainable basis.
Připomínky 18 30 Účetní dvůr přezkoumal, jak se přeby‐ tek vypočítává a zda množství mož‐ ných úlovků podle dohody dodržují koncepci přebytku. 
Observations 18 30 The Court reviewed how the surplus was calculated and whether or not the quantities of fish to be caught under the agreement respected the surplus concept.
Byly rovněž analy‐ zovány jednotlivé dohody o partner‐ ství v oblasti rybolovu a porovnány z hlediska jednotnosti znění. 
The various FPAs negotiated were also analysed and compared for textual consistency.
31 Při auditu bylo zjištěno, že uplatňo‐ vání koncepce přebytku je v praxi mimořádně obtížné. 
31 The audit found that the surplus concept is extremely difficult to apply in practice.
Článek 61 úmluvy UNCLOS stanoví, že odpovědnost za určení přebytku s ohledem na nejlep‐ ší dostupné vědecké poznatky nese partnerská země. 
Article 61 of Unclos provides that responsibility for determining the surplus, taking into account the best scientific evidence available, lies with the partner country.
Audit však upozornil, že partnerské země postrádají kapacity pro určení přebytku. 
However, the audit noted that partner countries do not have the capacity to determine the surplus.
To platí zejména u smíšených dohod (např. Mauritánie) nebo u velmi rozptýlených rybolov‐ ných zdrojů, jakými jsou drobné pela‐ gické nebo vysoce stěhovavé druhy, v důsledku obtížnosti určení přebytku ve VEZ konkrétní pobřežní země, zvláš‐ tě pokud neexistuje žádný systém ry‐ bolovných kvót na regionální úrovni16. 
This is particularly relevant for mixed agreements (e.g. Mauritania) or widely dispersed fishing resources, like small pelagic or highly migratory species, due to the difficulty of determining a surplus in the EEZ of a particular coastal country, especially where there is no system of fishing quotas in place at regional level16.
Navíc informace o intenzitě rybolovu vnitrostátních rybářských loďstev nebo jiných cizích rybářských loďstev, kte‐ rým partnerské země rovněž poskytly přístup17, nejsou vždy spolehlivé. 
Moreover, information about the fishing effort of domestic fishing fleets or of other foreign fishing fleets which have also been granted access by the partner countries17 is not always reliable.
Pro Komisi je tudíž velmi obtížné vypočítat podíl celkové intenzity rybolovu, který připadá na loďstvo EU, a následně limity úlovků pro loďstvo EU v souladu s metodou přebytku. 
It is therefore very difficult for the Commission to calculate the proportion of the total fishing effort represented by the EU fleet and, by extension, the catch limits for the EU fleet in accordance with the surplus approach.
32 V regionu Indického oceánu doporuči‐ la Komise pro tuňáky Indického oceánu v rámci svého vědeckého poradenství maximální udržitelné výnosy pro ně‐ které druhy (např. mečouna)18 a přijala usnesení o ochraně dvou druhů žra‐ loka. 
32 In the Indian Ocean region, the Indian Ocean Tuna Commission (IOTC) has recommended maximum sustainable yields (MSY) for some species (e.g. swordfish) as part of its scientific ad-vice18 and has adopted resolutions for the protection of two species of shark.
Normu pro maximální udržitelný výnos však lze na úrovni jednotlivých zemí u vysoce stěhovavých druhů, na které se dohody o partnerství v oblas‐ ti rybolovu zaměřují, uplatňovat jen s obtížemi. 
The MSY standard can, however, only be applied with difficulty at individual country level for highly migratory species, such as those targeted by the FPAs.
Náklady na dohody o partnerství v oblasti rybolovu sjednané Komisí jsou s ohledem na minulé míry využití poměrně vysoké 33 Při vyjednávání by Komise měla zajistit, aby ustanovení protokolů s hospodář‐ ským dopadem na evropské loďstvo a ekonomiky partnerských zemí (tj. doba platnosti protokolu, cena, množství, živočišné druhy, technické podmínky, příspěvky vlastníků pla‐ videl, požadavky na podávání zpráv a vykládku) umožňovala evropské‐ mu loďstvu účinně využívat dohody a poskytovala mu přístup k přiměře‐ nému podílu na dostupném přebytku za spravedlivou cenu pro partnerské země. 
The cost of the FPAs negotiated by the Commission was relatively high, considering past rates of use 33 When negotiating, the Commission should ensure that the clauses of the protocols with an economic impact on the European fleet and the partner countries’ economies (i.e. the duration of the protocol, price, quantities, species, technical conditions, vessel owner contributions, reporting and landing requirements) enable the European fleet to make efficient use of the agreements and grant it access to an appropriate share of the available surplus at a fair price for the partner countries.
Komise by také měla zabezpe‐ čit, aby byly při přípravě sjednávání dohod o partnerství v oblasti rybolovu zohledňovány zásady hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti. 
The Commission should also ensure that the principles of economy, efficiency and effectiveness are taken into account when preparing FPA negotiations.
Rada vyzvala19 Komisi, aby se ve spolupráci s členský‐ mi státy zavázala optimalizovat využí‐ vání rybolovných práv s cílem zajistit optimální využití prostředků a dodržo‐ vání zásad řádného finančního řízení. 
The Council has asked19 the Commission, in cooperation with Member States, to commit to optimising the use of fishing opportunities in order to ensure value for money and compliance with the principles of sound financial management.
14/02 předpokládá zavedení systému kvót na regionální úrovni. 
16 IOTC Resolution 14/02 foresees the introduction of a quota system at the regional level.
17 Na úrovni regionální organizace pro řízení rybolovu EU požaduje větší transparentnost, zejména tím, že vyžaduje, aby strany poskytly všechny údaje týkající se rybolovných činností třetích zemí a přístupu třetích zemí do jejich příslušných VEZ. 
17 At the regional fishery management organisation level, the EU is calling for greater transparency, notably through requiring parties to provide all data in relation to third country fishing activities and access to their respective EEZs.
Komise pro tuňáky Indického oceánu přijala usnesení č. 14/05, které se týká evidence zahraničních lodí s licencí provozujících lov druhů spadajících do působnosti této komise a údajů o dohodách o přístupu. 
The IOTC has adopted Resolution 14/05, relating to a record of licensed foreign vessels fishing for IOTC species in the IOTC area of competence and access agreement information.
18 Zprávy komise IOTC z let 2013 a 2014. 
18 IOTC scientific reports from 2013 and 2014.
19 Závěry 3155. zasedání Rady ve složení pro rybolov a zemědělství v Bruselu ve dnech 19. až 20. března 2012. 
19 3155th Agriculture and Fisheries Council meeting in Brussels, held on 19 and 20 March 2012.
Připomínky 19 34 Finanční příspěvek EU partnerským zemím obsahuje dvě složky: práva pří‐ stupu do VEZ a „odvětvovou“ finanční podporu (viz bod 5). 
Observations 19 34 The EU’s financial contribution to the partner countries has two components: access rights to the EEZ and ‘sectoral’ financial support (see paragraph 5).
Zatímco partner‐ ská země není nijak omezena ve vyu‐ žití první složky, která přísně reguluje přístup do národních rybolovných ob‐ lastí, platba finančních prostředků od‐ větvové podpory by měla být podmí‐ něna uskutečněním akcí dohodnutých mezi EU a partnerskou zemí, zejména pokud jde o správu odvětví rybolovu. 
While the partner country has no restrictions as regards the use of the first component, which strictly governs access to the national fishing areas, the payment of sectoral support funds should be conditional upon the realisation of the actions agreed, namely concerning the fisheries sector governance, between the EU and the partner country.
Tato podmíněnost je zakotvena v nové společné rybářské politice a v následně podepsaných dohodách o partnerství v oblasti rybolovu. 
This conditionality has been enshrined in the new common fisheries policy and in the subsequently signed FPAs.
Rozložení celko‐ vého finančního příspěvku mezi obě složky je důležitým aspektem postupu vyjednávání. 
The distribution of the total financial contribution between the two components is an important aspect of the negotiation process.
Vyjednávání složky přístupových práv 35 Protokoly určují druh ryb, pro které je udělen přístup, a podmínky tohoto pří‐ stupu z hlediska licencí, typu plavidla a referenčního množství. 
The negotiation of the access rights component 35 The protocols determine the type of fish to which access is granted and the conditions governing this access in terms of number of licences, type of vessel and reference tonnage.
Toto „refe‐ renční množství“ představuje objem úlovků, za který musí EU zaplatit mi‐ nimální platbu za přístupová práva20. 
This ‘reference tonnage’ represents the catch volume in respect of which a minimum payment for access rights20 has to be paid by the EU.
V případě překročení této míry prove‐ de EU doplňkovou platbu za dodateč‐ né úlovky. 
Should this level be surpassed, a supplementary payment for additional catches will be made by the EU.
Protokoly rovněž specifikují technické a provozní podmínky. 
The protocols also specify technical and operating conditions.
36 Při sjednávání složky „přístupových práv“ se Komise snaží získat počet licencí požadovaný členskými státy (s výhradou existujících limitů21) a zo‐ hledňuje přitom také vnější faktory, které mohou mít dopad na zájem o licence k rybolovu. 
36 When negotiating the ‘access rights’ component, the Commission tries to obtain the number of licences requested by the Member States (subject to the available limits21), considering also the external factors that may have an impact on the uptake of the fishing licences.
Partnerská země se obvykle snaží dosáhnout co největ‐ šího finančního příspěvku, který se pak „přepočte“ na referenční množství. 
The partner country usually seeks to obtain the greatest possible financial contribution, which is then ‘converted’ into a reference tonnage.
37 Obrázek 2 níže zachycuje využívání rybolovných práv (nebo úlovky ryb) v navštívených partnerských zemích v Indickém oceánu v dřívějších letech z hlediska referenčního množství. 
37 Figure 2 below shows the historic use of fishing opportunities (fish catches) in the partner countries visited in the Indian Ocean region in terms of reference tonnage.
Ne‐ hledě na neúplné využití rybolovných práv sjednaných v předešlých protoko‐ lech zůstává referenční množství sjed‐ nané ve většině posledních protokolů poměrně stálé. 
Despite the underutilisation of the fishing opportunities negotiated in previous protocols, the reference tonnage agreed in the most recent protocols has remained relatively stable.
38 Vzhledem k tomu, že finanční příspě‐ vek EU vychází z referenčního množ‐ ství, a nikoli ze skutečných úlovků, vede pravidelné neúplné využívání protokolů k uhrazeným skutečným jednotkovým nákladům, které jsou často vyšší než jednotková cena po‐ užívaná jako východisko pro jednání. 
38 As the EU’s financial contribution is based on reference tonnage rather than actual catches, the regular under-use of the protocols leads to an actual unit cost paid which is frequently higher than the unit price used as a basis for negotiations.
Obrázek 3 uvádí skutečné náklady na každou dohodu o partnerství v oblasti rybolovu. 
Figure 3 shows the actual cost of each tuna agreement when taking into account the total FPA financial contribution.
Ukazuje například, že skuteč‐ né náklady na tunu tuňáka uloveného v Mosambiku v roce 2013 byly asi šest‐ krát vyšší než dohodnuté ceny. 
It shows, for example, that the real cost per tonne of tuna caught in Mozambique in 2013 was about six times higher than the prices negotiated.
Vysvět‐ luje to velmi vysoký finanční příspěvek (který byl dále navýšen protokolem na období únor 2012 až leden 2015 z 900 000 na 980 000 EUR) v kombinaci s velmi nízkou mírou využívání rybo‐ lovných práv. 
This is explained by a very high financial contribution (which was increased further in the 2/2012-1/2015 protocol from 900 000 to 980 000 euro) combined with very low utilisation of the fishing opportunities.
20 Minimální finanční příspěvek za přístupová práva se vypočítává vynásobením referenčního množství dohodnutou jednotkovou cenou. 
20 The minimum financial contribution for access rights is calculated by multiplying the reference tonnage by the unit price agreed.
21 V regionu Indického oceánu byl podle usnesení IOTC č. 12/11 o zavedení limitů rybolovné kapacity smluvních stran a spolupracujících nesmluvních stran zmrazen počet plavidel a hrubá prostornost na úrovni roku 2006 pro plavidla lovící tropické tuňáky a na úrovni roku 2007 pro plavidla lovící mečouny a tuňáky křídlaté. 
21 In the Indian Ocean region, the number of vessels and the gross tonnage were frozen at the 2006 level for vessels fishing tropical tuna and at the 2007 level for vessels fishing swordfish and albacore, according to Resolution 12/11 of the IOTC on the implementation of a limitation of fishing capacity of contracting parties and cooperating non-contracting parties.
Připomínky 20 Využívání rybolovných práv u tuňáka v navštívených partnerských zemích v Indickém oceánu 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% nevyužité % referenčního množství využité % referenčního množství Madagaskar Mosambik Seychely Zdroj: EÚD na základě údajů GŘ pro námořní záležitosti a rybolov o využívání rybolovných práv. 
Observations 20 Use of tuna fishing opportunities in the partner countries visited in the Indian Ocean region 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% % of reference tonnage unused % of reference tonnage used Madagascar Mozambique Seychelles Source: ECA, based on DG Maritime Affairs and Fisheries data on the use of the fishing opportunities.
Jednotkové náklady na tunu tuňáka hrazené Evropskou unií v eurech 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 Skutečné náklady na jednu tunu Dohodnutá cena za tunu odpovídající přístupovým právům a odvětvové podpoře Madagaskar Mosambik Seychely Zdroj: EÚD na základě protokolů a údajů GŘ pro námořní záležitosti a rybolov o využívání rybolovných práv. 
Unit cost per tonne of tuna paid by the EU euro 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 0 Actual cost per tonne Agreed price per tonne corresponding to access rights and sectoral support Madagascar Mozambique Seychelles Source: ECA, based on protocols and DG Maritime Affairs and Fisheries data on the use of the fishing opportunities.
200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 Obrázek 3 Obrázek 2 
200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 200 8 200 9 201 0 201 1 201 2 201 3 Figure 3 Figure 2
Připomínky 21 39 Tržní hodnota populací ryb sjednaná v protokolech má přímý vliv na hodno‐ tu protokolu. 
Observations 21 39 The market value of the fish stocks negotiated in the protocols has a direct influence on the value of the protocol.
Komise by to měla tudíž vzít v úvahu při sjednávání celkové ceny protokolů. 
The Commission should therefore consider this when negotiating the overall price of the protocols.
To se však nedělo ve všech případech. 
However, this was not always the case.
V nejnovějším protokolu (2013–2014) s Mauritánií byla z protokolu vyňata kategorie hlavonožců, která má vysokou komerč‐ ní hodnotu a v rámci protokolu na období 2008–2012 byla využívána při průměrné míře 93 %, neboť vnitrostát‐ ní orgány se rozhodly vyhradit katego‐ rii hlavonožců vnitrostátnímu loďstvu a byla uplatněna koncepce přebytku. 
In the most recent protocol (2013-2014) with Mauritania, the cephalopods category, which has a high commercial value and was used at an average rate of 93 % in the 2008-2012 protocol, was withdrawn from the protocol due to the application of the surplus concept and the national authorities’ decision to reserve cephalopods for the national fleet.
Kvůli vysoké hodnotě a vysoké míře využívání této kategorie mělo toto roz‐ hodnutí významný negativní dopad na loďstvo EU. 
Due to the category’s high value and high utilisation rate, this decision had a significant negative impact on the EU fleet.
Rybolovná práva na pela‐ gické druhy, která mají nižší komerční hodnotu, byla v protokolu na období 2013–2014 navýšena. 
The fishing opportunities for the pelagic species in the 2013-2014 protocol, which have a lower commercial value, were increased.
Finanční příspě‐ vek za přístup byl zvýšen z průměrné částky 60 milionů EUR ročně v období 2008–2012 (a jen 50 milionů EUR ročně v roce 2012) na 67 milionů EUR ročně v letech 2013 a 2014. 
The financial contribution for access was increased from an average of 60 million euro per year in 2008-2012 (and only 50 million euro per year in 2012) to 67 million euro per year for 2013 and 2014.
Nový protokol byl tudíž pro EU relativně nákladnější. 
The new protocol was, therefore, relatively more expensive for the EU.