natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Způsobilost je dána statusem půdy (orná půda, trvalý travní porost a trvalá plodina) a jejím využitím. K přijatelným činnostem patří zemědělská produkce (např. pěstování plodin) nebo udržování půdy ve stavu, který ji činí vhodnou pro pastvu či pěstování plodin. 
Eligibility is determined by the status of land (arable land, per‐ manent grassland, and permanent crops) and by its use. Acceptable activities are agricultural production (e.g. growing of crops) or maintenance in a state which makes the area suitable for grazing or cultivation.
Udržování půdy je podmíněno závazkem zemědělců provádět na této půdě pravidelně (např. jednou ročně) minimální údržbové činnosti nebo tato půda musí mít určité charakteristické rysy, které ji činí vhodnou pro pastvu či pěstování plodin. 
The latter requires either that farmers carry out a regular (e.g. annual) minimum maintenance activity on this land, or that this land has certain characteristics making it suitable for grazing or cultivation.
To v zásadě platí pro všechny typy půdy. 
This is in principle relevant for all types of land.
52 Pokud členské státy definovaly „minimální údržbové činnosti“ na půdě, která se nevyužívá k zemědělské produkci, není pravděpodobné, že by bylo možné v systému LPIS ověřit jejich provádění. 
52 Where Member States have defined a ‘minimum maintenance activity’ on land not used for production, its performance is unlikely to be verifiable in the LPIS.
V systému LPIS lze srovnáním skutečných fotografií se staršími informacemi uloženými v systému identifikovat pouze plochy zcela zarostlé po dobu delší, než je vymezené období, a tak doložit, že se příslušné činnosti neprováděly. 
Only areas completely overgrown for more than a limited period, thus indicat‐ ing no activity, might be identifiable in the LPIS, by comparing actual photos with older information stored in the system.
Na druhé straně jsou členské státy povinny ověřovat správný status dotčených referenčních pozemků a po ověření, například formou kontrol na místě, je zaevidovat do systému LPIS (viz rámeček 10). 
On the other hand, it is the duty of Member States to verify the correct status of the reference parcels affected, and, once verified, e.g. by means of on‐the‐spot checks, to register it correctly in their LPISs (see Box 10).
Osvědčený postup pro evidenci minimální údržbové činnosti v systému LPIS V Chorvatsku se pro referenční pozemky, u nichž se eviduje minimální údržbová činnost, používá specifický kód, který je označí jako „dočasně nezpůsobilé“, pokud kontroly na místě odhalí, že příslušná činnost ve skutečnosti nebyla provedena. 
34 Good practice for registering a minimum maintenance activity in the LPIS In Croatia, a specific code is used for reference parcels on which a minimum maintenance activity is declared, designating them ‘temporarily ineligible’ if on‐the‐spot checks show that the activity has not in fact been car‐ ried out.
Pro plochy, které jsou nezpůsobilé trvale, se používá jiný kód. 
A different code is used for areas that are permanently ineligible.
Jde o dobré řešení, jak v systému LPIS evidovat nedodržování závazku provádět minimální údržbové činnosti. 
This is a good solution for register‐ ing non‐compliance with the minimum maintenance activity requirement in the LPIS.
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 35 požadavkům reformy SZP 53 Nová kategorie způsobilých trvalých travních porostů zahrnuje „oblasti, které lze spásat a které tvoří součást zavedených místních postupů v lokalitách, kde obvykle nepřevažují trávy a jiné zelené pícniny“. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 53 A new category of eligible permanent grassland concerns ‘areas which can be grazed and which form part of established local practices and where grasses and other herbaceous forage are traditionally not predominant’.
Členské státy musí tyto plochy identifikovat, definovat a zaevidovat je ve svých systémech LPIS. 
Member States must identify and define such areas and register them in their LPISs.
Obvykle půjde o plochy s omezeným zemědělským potenciálem sestávající z vřesovišť (např. v Německu) nebo pastvin ve společném užívání (v Portugalsku), které se vizuálně mohou jevit jako opuštěné nebo špatně udržované. 
Typically, these will be areas of limited agricultural potential consisting of heather (e.g. in Ger‐ many) or common grazing land (in Portugal), and visually they may appear to be abandoned or poorly maintained.
Interpretace snímků v systému LPIS, jak jsme zjistili v Irsku a Severním Porýní-Vestfálsku, tedy často není pro přesnou identifikaci tohoto typu půdy jako půdy způsobilé dostatečná. 
Picture interpretation in the LPIS, as we found in Ireland and North Rhine‐Westphalia, is therefore often not sufficient to accu‐ rately identify this type of land as eligible.
Totéž platí pro minimální údržbové činnosti (viz bod 52). 
The same applies for minimum main‐ tenance activity (see paragraph 52).
Vnitrostátní orgány musí uplatnit koncepci, která více zohlední riziko, jako cílené návštěvy na místě (viz také body 23–25) nebo využití poloautomatických nástrojů (viz bod 29). 
A more risk‐based approach by the national authorities is required, like targeted on‐the‐spot visits (see also paragraphs 23 to 25) or the use of semi‐automatic tools (see paragraph 29).
Stávající úsilí Komise o zjednodušení systému LPIS zatím nebylo dovedeno do konce 54 Analyzovali jsme snahy Komise zjednodušit v souvislosti se systémem LPIS nový rámec SZP na období 2014–2020. 
Current efforts by the Commission to simplify the LPIS not yet complete 54 Finally, we analysed the Commission’s efforts, in relation to the LPIS, to simplify the new 2014‐2020 CAP framework since its introduction.
V květnu 2015 bylo zavedeno šest zásadních změn s možným dopadem na systém LPIS (viz obrázek 3): Změny zavedené v nové SZP s dopadem na LPIS b) Mezery mezi živými ploty nebo zalesněnými pásy mohou mít až čtyři metry. d) Možnost mapovat v systému LPIS pouze vykázané plochy využívané v ekologickém zájmu. e) Změny identifikace plochy využívaných v ekologickém zájmu ve vrstvě EFA. f) Změny ve způsobu identifikace konkrétních typů stálých travních porostů v systému LPIS. a) Možnost omezeného ochranného pásu mezi hranicí pozemku a přilehlou plochou využívanou v ekologickém zájmu v řádně odůvodněných případech. Zdroj: Evropská komise. c) Chybějící plochu využívanou v ekologickém zájmu lze nahradit jinou plochou využívanou v ekologickém zájmu i v případě, že tato druhá plocha nebyla vykázána. 
Six major changes po‐ tentially affecting the LPIS were introduced in May 2015 (see Figure 3): Changes introduced by the new CAP with impact on LPIS (a) option of a limited buffer area between the parcel boundary and an adjacent EFA, in duly justified cases (b) hedges or wooded strips can have gaps of up to 4 metres (c) a missing EFA may be compensated for by another EFA, even if the latter has not been declared (d) option of mapping only declared EFAs in the LPIS (e) changes to the identification of EFAs in the EFA layer (f) changes in the approach of identification of specific types of permanent grassland in the LPIS 35 Source: European Commission.
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 36 požadavkům reformy SZP 55 Podle naší analýzy jsou tyto změny ku prospěchu příjemce (body a) až c)) nebo platební agentury (body d) až f)), ale nikoliv nutně obou. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 55 According to our analysis, these changes benefit either the beneficiary (points (a) to (c)) or the paying agency (points (d) to (f)), but not necessarily both.
Složitost pravidel a postupů nutných zejména pro realizaci změn a) až c) dále zvyšuje administrativní zátěž členských států, neboť v systému LPIS je obtížné určit správnost ochranného pásma a zvětšené povolené mezery v délce až čtyři metry. 
The com‐ plexity of the rules and the procedures required to deal with changes (a) to (c) in particular has further increased the administrative burden for Member States, as it is difficult to determine the correctness of the buffer and the increased al‐ lowed gaps of up to four metres in the LPIS.
Dále skutečnost, že chybějící nebo nesprávně určené plochy využívané v ekologickém zájmu lze nahradit jinými plochami využívanými v ekologickém zájmu zvyšuje časovou náročnost kontrol na místě. 
Furthermore, the fact that missing or incorrectly determined EFAs can be compensated for by other EFAs makes the on‐the‐spot checks more time‐consuming.
Ke konečnému verdiktu o tom, zda zemědělec dodržuje předpisy, nelze jednoduše dospět srovnávací analýzou informací o EFA uvedených v původní žádosti a v systému LPIS. V případě porušení závazku, mohou být nutné další kroky ze strany orgánů členského státu. 
The final verdict on farmer’s compli‐ ance cannot simply be reached by analysing the information on EFAs included in the initial claim against the information in the LPIS: in cases of non‐compliance, further action by the Member State authorities might be required. 36
Část III 37 Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému 56 Komise má ve vztahu k systémům LPIS důležitou monitorovací roli: pomáhá zajišťovat účinné a efektivní řízení těchto systémů členskými státy. 
Part III 37 The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 56 The Commission has an important monitoring role in relation to the LPIS, helping to ensure that the LPISs managed by the Member States are effective and effi‐ cient.
Měla by v prvé řadě poskytovat členským státům adekvátní podporu a pokyny, a tak se zasazovat o jednotnou interpretaci pravidel EU a účinné monitorování plateb SZP. 
Firstly, it should provide adequate support and guidance to Member States to promote consistent interpretation of EU rules and an effective monitoring of CAP payments.
Komise také pravidelně provádí kontroly různých systémů LPIS v členských státech a regionech, aby se ujistila o jejich řádném fungování a ochránila rozpočet EU uplatněním finančních oprav, pokud zjistí zásadní nedostatky. 
The Commission also regularly audits the different LPISs in the Member States and regions to gain assurance that they are functioning properly and protect the EU budget by applying financial corrections if major weaknesses are identified.
Komise by rovněž měla provádět důkladnou následnou kontrolu akčních plánů pro nápravu těchto nedostatků v systémech LPIS. 
The action plans drawn up to remedy these weaknesses in LPISs should also be closely followed‐up by the Commission.
Hodnocení kvality systému LPIS by Komisi mělo zajistit spolehlivý přehled o účinnosti systémů LPIS v EU a umožnit jí posoudit pokrok, kterého členské státy dosáhly v souvislosti s případnými zjištěnými nedostatky. 
Through the LPIS QA, the Commission should have a reliable overview of the effectiveness of the LPISs across the EU and be able to assess progress made by the Member States on any weaknesses revealed.
Povědomí o nákladové efektivnosti kontrol u systémů LPIS by mohlo pomoci tyto kontroly lépe směrovat tam, kde jsou efektivnější, i lépe posuzovat náklady na realizaci a kontrolu nových opatření. 
Finally, knowledge of the cost‐effectiveness of checks associated with the LPIS could help better target them where they are more efficient and better assess the implementation and control costs of new policy developments.
Ve srovnání s předchozím obdobím SZP se pokyny Komise k systémům LPIS zlepšily 57 V předchozím období SZP 2007–2013 Komise žádné konkrétní pokyny k systémům LPIS nevydala. 
The Commission’s LPIS‐related guidance improved compared to the previous CAP period 57 In the previous 2007‐2013 CAP period, the Commission did not establish any spe‐ cific guidelines for the LPIS.
U SZP na období 2014–2020 se situace výrazně změnila a v letech 2014 a 2015 byla k systémům LPIS vydána celá řada pokynů35. 
This situation changed significantly for the 2014‐2020 CAP, and a number of LPIS‐related guidelines were issued in 2014 and 201535.
58 Komise zřídila oddělení36, které se zabývá výhradně realizací přímých plateb. Cílem tohoto kroku bylo posílit pokyny a podporu pro členské státy ve fázi před zahájením realizace reformy SZP v roce 2015. 
58 The Commission set up a unit36 devoted exclusively to the implementation of direct payments, with the aim of strengthening its guidance and support for Member States in the lead‐up to implementation of the CAP reform in 2015.
Zejména od roku 2014 Komise zintenzívnila poskytování informací členským státům i komunikaci s nimi, například tím, že uspořádala řadu dvoustranných setkání, publikovala materiály a organizovala pravidelné workshopy ve spojitosti se systémy LPIS. 
Especially since 2014, the Commission has intensified its provision of information to and communication with Member States, for example by holding a series of bilateral meetings, publishing material or organising regular workshops in con‐ nection with the LPIS.
59 I když se pokyny Komise k systémům LPIS se v porovnání s předchozím obdobím zlepšily, soustřeďují se v zásadě na aspekty legality a správnosti a k tomu, jak zlepšit nákladovou efektivnost monitorování, uvádí jen omezené množství informací. 
59 While the Commission’s LPIS‐related guidance improved compared to the previous CAP period, it essentially focuses on aspects of legality and regular‐ ity and provides little information on how to improve the cost‐effectiveness of monitoring.
35 GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova: DSCG/2014/31 (vrstva pro EFA), DSCG/2014/32 (kontroly na místě), DSCG/2014/33 (LPIS), DSCG/2014/39 (geoprostorové žádosti o podporu), JRC (spolu s GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova): DS-CDP-2015-06 (technické pokyny k poměrnému systému pro trvalé travní porosty), DS-CDP-2015-11 (aktualizace systému LPIS) a DS-CDP-2015-10 (řízení vrstev). 
35 DG Agriculture and Rural Development: DSCG/2014/31 (EFA layer), DSCG/2014/32 (On‐the‐spot checks), DSCG/2014/33 (LPIS), DSCG/2014/39 (Geospatial aid applications); JRC (in conjunction with DG Agriculture and Rural Development): DS‐CDP‐2015‐06 (Technical guidance on the pro‐rata system for permanent grassland), DS‐CDP‐2015‐11 (LPIS update) and DS‐CDP‐2015‐10 (Management of layers).
36 Oddělení D.3 GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova existuje od ledna 2014. 
36 DG Agriculture and Rural Development unit D.3 exists since January 2014.
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 38 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému Akční plány a finanční opravy řešily nedostatky systémů LPIS 60 Akční plány (viz obrázek 4) jsou nástrojem, který Komise používá k řešení systémových nedostatků systémů LPIS zjištěných na úrovni členských států. 
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance Action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings 60 Action plans (see Figure 4) are a tool used by the Commission to address system‐ ic LPIS weaknesses observed at Member State level.
Do konce roku 2015 vypracovaly příslušné členské státy na žádost Komise celkem sedm společných akčních plánů pro systémy LPIS. 
By the end of 2015, a total of seven joint LPIS action plans had been drawn up by the relevant Member States upon the Commission’s request.
Nad rámec akčních plánů iniciovaných na žádost Komise mohou členské státy či regiony vypracovávat i akční plány k nápravě konkrétních nedostatků z vlastní iniciativy. 
In addition to action plans instigated upon the Commission’s request, Member States or regions may also draw up action plans on their own initiative to remedy specific weaknesses.
Od roku 2007 bylo vypracováno deset takových plánů. 
Ten such plans have been established since 2007.
61 Na rozdíl od SZP na období 2007–2013 zde nyní existuje explicitní právní základ pro akční plány iniciované na žádost Komise37. 
61 In contrast to the 2007‐2013 CAP, there is now an explicit legal basis for the action plans initiated upon the Commission’s request37.
Nařízení stanoví, že akční plány musí obsahovat jasné ukazatele pokroku a jsou vypracovány příslušným členským státem po poradě s Komisí. 
The regulation stipulates that action plans must include clear progress indicators and shall be established by the relevant Member State in consultation with the Commission.
Akční plány z poslední doby (pro Řecko, Španělsko, Francii a Anglii) takovými ukazateli disponují. 
The most recent action plans – for Greece, Spain, France and England – contain such indicators.
Jelikož Francie nesplnila klíčové závazky příslušného akčního plánu, Komise ve své výroční zprávě co činnosti za rok 2015 konstatuje, že Francie by měla přijmout opatření k řešení těchto problémů a poskytnout podrobnější ukazatele pokroku. 
In its 2015 Annual Activity Report, the Commission considers that, because France has not met key commitments in the action plan, it should take measures to ad‐ dress these issues and provide more detailed progress indicators.
V důsledku nápravných opatření realizovaných v letech 2014 a 2015 došlo v Řecku ke snížení rozlohy ploch evidovaných jako trvalé pastviny z 3,6 milionu hektarů na 1,5 milionu hektarů, zatímco ve Španělsku se plocha způsobilé zemědělské půdy snížila z 18,4 milionu hektarů na 15,6 milionu hektarů38. 
As a result of remedial actions carried out in 2014 and 2015, in Greece, the area registered as permanent pasture decreased from 3.6 million hectares to 1.5 million hectares, while in Spain the eligible agricultural land decreased from 18.4 million hectares to 15.6 million hectares38.
62 Od roku 1999 do konce roku 2015 přijala Komise 49 rozhodnutí, kterými vyloučila z financování EU v rámci evropských zemědělských fondů určité položky výdajů vzniklých členským státům; k důvodům mimo jiné patřilo i nedodržování ustanovení pro systémy LPIS. 
62 Between 1999 and the end of 2015, the Commission took 49 decisions excluding from EU financing certain items of expenditure incurred by Member States under the European agricultural funds; the grounds included infringements of LPIS‐re‐ lated provisions.
Tři rozhodnutí z roku 2015 se týkala nedodržování právních předpisů k systémům LPIS. 
Three decisions in 2015 concerned LPIS‐related infringements.
V roce 2015 byly osmi členským státům39 uloženy finanční opravy, jejichž důvodem byly nedostatky v systémech LPIS. 
In 2015, eight Member States39 faced financial corrections because of LPIS‐related deficiencies.
63 V naší výroční zprávě za rok 2014 jsme posuzovali, zda šest členských států40 ve vzorku účinně a včas řešilo nedostatky svých systémů LPIS a zda Komise uplatňovala finanční opravy v souladu s právními předpisy. 
63 In our 2014 Annual Report, we assessed whether a sample of six Member States40 had addressed their LPIS‐related shortcomings in an effective and timely manner, and whether the Commission had applied financial corrections in compliance with the legislation.
Komise ve všech kontrolovaných případech buď nařídila finanční opravy, nebo zahájila postup schvalování souladu. 
In all cases examined, financial corrections had either been imposed or conformity clearance procedures launched by the Commission.
2 nařízení (EU) č. 1306/2013, které vstoupilo v platnost dne 1. ledna 2014. 
38 37 Article 41(2) of Regulation (EU) No 1306/2013, entering into force on 1 January 2014.
38 Podle informací, které Komise uvedla ve své odpovědi na rámeček 7.8 naší výroční zprávy za rok 2014. 
38 According to information provided by the Commission in its reply to box 7.8 of our 2014 Annual Report.
39 Belgie, Bulharsko, Španělsko, Francie, Irsko, Litva, Portugalsko a Spojené království. 
39 Belgium, Bulgaria, Spain, France, Ireland, Lithuania, Portugal and the United Kingdom.
40 Bulharsko, Řecko, Španělsko, Itálie, Portugalsko a Rumunsko. 
40 Bulgaria, Greece, Spain, Italy, Portugal and Romania.
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 39 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému Přehled akčních plánů pro systémy LPIS a finančních oprav týkajících se systémů LPIS od roku 2006 Obrázek 4 72 402 228 31 35 30 3 698 510 9 45 685 Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Evropské komise. 
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance Overview of LPIS action plans and LPIS financial corrections since 2006 72 402 228 31 35 30 3 698 510 9 45 Source: European Court of Auditors based on European Commission data.
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 40 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému 64 Často však docházelo k velkým prodlením mezi příslušným rokem podání žádosti a kalendářním rokem, v němž pak skutečně došlo k uplatnění finanční opravy (viz tabulka 2). 
11 39 Figure 4 685 Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 64 However, there had often been a rather long delay between the claim year con‐ cerned and the calendar year in which the financial correction had been finally applied (see Table 2).
Lhůty stanovené v nařízení pro SZP na období 2014–2020 byly navrženy tak, aby zefektivnily postup pro schvalování souladu. 
The deadlines set in the regulation for the 2014‐2020 CAP were designed to streamline the conformity clearance procedure.
Spolehlivost výsledků hodnocení kvality systému LPIS byla negativně ovlivněna nedostatky v metodice a jejím uplatňování 65 Od roku 2010 po identifikaci nedostatků vyskytujících se v systémech LPIS napříč EU a uložení významných finančních oprav členským státům (viz bod 60 a 64) zavedla Komise hodnocení kvality systému LPIS41 jako povinný nástroj, s jehož pomocí mají členské státy každoročně proaktivně identifikovat možné nedostatky systému a případně přijmout nápravná opatření. 
The reliability of the LPIS quality assessment results was undermined by weaknesses in its methodology and application 65 Since 2010, following the identification of EU‐wide recurrent LPIS‐related weak‐ nesses and the imposition of significant financial corrections on Member States (see paragraphs 60 to 64), the Commission introduced the LPIS quality assess‐ ment (QA)41 as an obligatory tool with which Member States were asked to pro‐actively identify on an annual basis any weaknesses in the system and take remedial action where necessary.
Hodnocení kvality má být systémovým a jednotným přezkumem zemědělské plochy a určitých souvisejících prvků v celé EU. 
The QA is intended to be a systematic and con‐ sistent review of agricultural area and certain related elements across the EU.
Vychází z prověrky vzorku 500 až 1 250 zemědělských pozemků na jeden systém LPIS. 
It is based on an examination of a sample of between 500 and 1 250 reference parcels per LPIS.
V současné době sestává rámec hodnocení kvality ze šesti prvků kvality (PK), které se testují42 (viz příloha II). 
Currently, the QA framework comprises six quality elements (QEs) to be tested42 (see Annex II).
Metodické změny se v čase výrazně měnily43. 
Methodological changes have varied significantly over time43.
2 nařízení (ES) č. 1122/2009. 42 PK7 – „míra nesprávností zjištěná během kontrol na místě“ – byl vypuštěn s platností pro hodnocení kvality za rok 2015 a dále. 
41 The legal basis for this exercise, previously Article 6(2) of Regulation (EC) No 1122/2009, is now Article 6 of Regulation (EU) No 640/2014. 42 QE7 – ‘the rate of irregularities determined during on‐the‐spot checks’ – was removed with effect from the 2015 QA exercise.
43 K těmto změnám například patřila revize či zpřesnění klíčových konceptů a definic (např. „vážné vady/defekty“ v ETS 5.1), revize vzorce pro výpočet PK (např. PK5 až PK7 v ETS 5.1), přidání nových komponentů do PK (např. PK 1 b v ETS 5.3), odstranění PK (PK7 v ETS 6.0) nebo změna v číslování PK (inverze PK3 a PK4 v ETS 6.0). 
43 These changes included e.g. the revision or refinement of key concepts and definitions (e.g. ‘critical defects’ in ETS 5.1), revisions in the formula for calculating a QE (e.g. QE5 to QE7 in ETS 5.1), the addition of new components of a QE (e.g. QE1 b in ETS 5.3), removal of aQE(QE7inETS6.0)or a change in the numbering of QEs (inversion of QE3 and QE4 in ETS 6.0).