natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Náš výsledek je nižší než 25 %, neboť mnoho zemědělských podniků, které musely po ekologizaci zavést větší diverzifikaci plodin, pěstovalo více než jednu plodinu již v roce 2014. 
Our result is below 25 % because many of the holdings which had to introduce more crop diversification in the wake of greening grew more than one crop already in 2014.
U ploch využívaných v ekologickém zájmu byl maximální podíl orné půdy, na níž možná bude nutná změna zemědělských postupů, omezen na 5 % (kde zemědělec, který neměl žádné plochy využívané v ekologickém zájmu, v roce 2014 zavedl v hospodářství nové plochy využívané v ekologickém zájmu, aby v roce 2015 splnil ekologizací daný strop 5 %). 
For EFAs, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 5 % (where a farmer without any EFAs in 2014 introduced new EFAs on the farm in order to meet the 5 % greening requirement in 2015).
Náš výsledek je nižší než 5 %, neboť mnoho zemědělských podniků, které musely po ekologizaci zavést více ploch využívaných v ekologickém zájmu, již v roce 2014 mělo určité plochy splňující podmínky pro plochy využívané v ekologickém zájmu. 
Our result is below 5 % because many of the holdings which had to introduce more EFAs in the wake of greening did have some areas qualifying as EFAs already in 2014.
V naší analýze uvedené ve výroční zprávě za rok 2016 jsme tento poslední krok vynechali (tj. přepočet podílů orné půdy na podíly celé zemědělské půdy). 
In our analysis presented in the annual report 2016 we omitted this last step (i.e. translating shares of arable land into shares of all farmland).
To je v souladu s dílčími výsledky, které uvádí obrázek 5 (2 % orné půdy pro diverzifikaci plodin + 1,5 % orné půdy pro plochy využívané v ekologickém zájmu = 3,5 %). 
This reconciles to the intermediary results presented in Figure 5 (2 % of arable land for crop diversification + 1.5 % of arable land for EFAs = 3.5 %).
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) (Ekonomické dopady ekologizace SZP: použití celoevropského modelu jednotlivého zemědělského podniku při analýze SZP), European Review of Agricultural Economics, bude vydáno, 2017. 27 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017.
28 z důvodu diverzifikace plodin, 2,4 % z důvodu ploch využívaných v ekologickém zájmu a 1,5 % z důvodu trvalých travních porostů45 (viz obrázek 6). 
28 requirements, including 1.8 % due to crop diversification, 2.4 % due to EFA and 1.5 % due to permanent grassland45 (see Figure 6).
Obrázek 6 – Ekologizace vedla ke změně zemědělského postupu u přibližně 5 % zemědělské půdy v EU (odhad JRC na základě modelu) zeměděls ká půda v EU trvalé travní porosty ≈ 34 % zemědělské půdy v EU orná půda ≈ 60 % zemědělské půdy v EU Změna zemědělských postupů přičitatelná ekologizaci: trvalé travní porosty (ESPG) ≈ 1,5 % zemědělské půdy v EU orná půda (EFA) ≈ 2,4 % zemědělské půdy v EU orná půda (diverzifikace plodin) ≈ 1,8 % zemědělské půdy v EU Zdroj: EÚD, na základě výsledků studie JRC a údajů Eurostatu (Průzkum struktur zemědělských podniků 2013). 
Figure 6 – Greening led to change in farming practice on around 5 % of EU farmland (JRC model-based estimate) permanent crops (exempt from greening) ≈ 6 % of EU farmland EU farmland permanent grassland ≈ 34 % of EU farmland arable land ≈ 60 % of EU farmland Change in farming practices attributable to greening: permanent grassland (ESPG) ≈ 1.5 % of EU farmland arable land (EFA) ≈ 2.4 % of EU farmland arable land (crop diversification) ≈ 1.8 % of EU farmland Source: ECA, based on JRC study results and Eurostat data (Farm Structure Survey 2013).
Je důležité upozornit, že jak naše odhady, tak odhady Společného výzkumného střediska se týkají plochy, na které (po zavedení ekologizace) došlo ke změně zemědělských postupů. 
It is important to note that both our estimates and those of the JRC concern the area on which – following the introduction of greening – a change in farming practice occurred.
Je tomu tak proto, že určité zemědělské postupy se mohou započítávat u více než jednoho ekologického požadavku. 
This is because certain farming practices can count towards more than one greening requirement.
jejich hranice (např. ochranný pás s planě rostoucími rostlinami může nabídnout přírodní stanoviště pro opylovače, kteří se pak budou moci šířit i na sousední pozemky). 
particular, can produce benefits which extend well beyond their boundaries (e.g. a buffer strip with wild flowers may provide a habitat for pollinators, which would then spread over the neighbouring parcels).
Odhad, že ekologizace vedla ke změně zemědělských postupů jen na přibližně 5 % zemědělské půdy v EU, je v zásadním protikladu ke klíčovému ukazateli výsledků Komise uvedenému v bodě 26 (viz též obrázek 4), podle něhož se v roce 2015 ekologizace uplatňovala na 75 % zemědělské plochy EU (77 % v roce 2016). 
The estimate that greening resulted in a change in farming practices on only around 5 % of EU farmland stands in sharp contrast to the Commission’s key result indicator mentioned in paragraph 26 (see also Figure 4), namely that in 2015 73 % of EU agricultural area is subject to greening. (77 % in 2016).
Tento rozdíl lze vysvětlit tím, co Komisí používaný ukazatel výsledků měří, a to je podíl zemědělské půdy v EU, která náleží zemědělským podnikům, jež podléhají alespoň jedné povinnosti v rámci ekologizace. 
This difference can be explained by looking at what the Commission’s result indicator measures, which is the share of EU farmland belonging to holdings subject to at least one greening obligation.
Z toho plyne, že i pokud by byla ekologická povinnost uplatňována jen na jediný pozemek, bez ohledu na jeho velikost, byla by do ukazatele Komise zahrnuta plocha celého zemědělského podniku. 
Hence, even if the greening obligation applied only to a single parcel, irrespective of its size, the area of the whole farm would still be included in the Commission’s indicator.
Jinými slovy, tento ukazatel měří veškerou půdu, která náleží zemědělským podnikům, jež nejsou od požadavků ekologizace plně osvobozeny (nebo prostě nepůsobí mimo režim přímých plateb SZP). 
In other words, this indicator measures all land belonging to farms which are not fully exempt from greening (or simply outside the CAP direct payment system).
Vzhledem k dostupným údajům o struktuře zemědělských podniků v EU a různým prahovým hodnotám pro výjimky v rámci ekologizace mohla Komise odhadnout hodnotu tohoto ukazatele před prováděním politiky. 
Given the available data on the EU farm structure and the various exemption thresholds applying under greening, the Commission could have estimated the value of this indicator before implementing the policy.
Tento číselný údaj má tedy omezené využití pro sledování výsledků dosažených pomocí ekologizace. 
As such, this figure is of limited use for monitoring the results achieved with greening.
Například neodráží, jak jsou ekologické postupy skutečně rozšířené – kupříkladu by se nezměnil, pokud by se požadavek na plochy využívané v ekologickém zájmu zvýšil z 5 % na 7 %. ... což dokládá významnou mrtvou váhu obsaženou v návrhu politiky 34. 
It does not, for example, reflect how widespread greening practices actually are – it would not change, for example, if the EFA requirement were raised from 5 % to 7 %. ... which illustrates the significant deadweight in the policy’s design 34.
Omezený rozsah změn v zemědělských postupech vyvolaných ekologizací souvisí s významnou úrovní mrtvé váhy46 v ekologické platbě. 
The limited scale of change in farming practices brought about by greening is linked to the significant level of deadweight46 in the green payment.
Mrtvé váze, která vyplývá z překryvů mezi ekologizací a podmíněností, se věnují body 59–61. 
Deadweight resulting from overlaps between greening and cross-compliance is discussed in paragraphs 59 to 61.
Vzhledem k svému omezenému rozsahu (potenciálně jde jen o několik druhů plochy využívané v ekologickém zájmu) a zmírňujícím činitelům (požadavky v rámci podmíněnosti 46 29 Výraz „mrtvá váha“ popisuje situace, kdy jsou veřejné finanční prostředky (zde: ekologická platba) vypláceny příjemci (zde: zemědělec) za veřejné statky (zde: zemědělské postupy prospěšné pro životní prostředí), které by byly zajištěny i bez veřejné podpory, neboť jsou buď součástí běžné činnosti příjemce, nebo jsou požadovány ze zákona (zde: podmíněnost). 
Given its limited extent (only a few EFA types are 46 29 The term ‘deadweight’ describes situations where public money (here: the green payment) is paid to a beneficiary (here: a farmer) for public goods (here: farming practices beneficial for the environment) that would have been provided anyway, even without public support, because they are either part of the beneficiary’s normal activity or required by law (here: cross-compliance).
obvykle nejsou totožné s požadavky v rámci ekologizace) mohou tyto překryvy vysvětlit jen malou část zjištěné mrtvé váhy. 
potentially concerned) and mitigating factors (the requirements under cross-compliance are usually not identical to the requirements under greening), these overlaps can only explain a small part of the deadweight observed.
Většina mrtvé váhy v rámci ekologizace je způsobena nenáročností požadavků ekologizace, které obecně odrážejí běžnou zemědělskou praxi. 
Most of the deadweight in greening is due to the modesty of greening requirements, which generally reflect the normal farming practice.
Jak se uvádí v bodu 30, Společné výzkumné středisko odhadlo, že (před zavedením ekologizace) jen přibližně 1,8 % veškeré zemědělské půdy v EU nesplňovalo požadavky týkající se diverzifikace plodin. 
As mentioned in paragraph 30, the JRC estimated that – before greening was introduced – only around 1.8 % of all farmland in the EU did not comply with the crop diversification requirements.
Pokud jde o plochy využívané v ekologickém zájmu, zjistili jsme, že v Polsku by různé zemědělské postupy a prvky, které existovaly již v roce 2014, pokryly požadavek ekologizace s 30% rezervou. 
Regarding EFAs, we found that in Poland, various farming practices and features that were already in place in 2014 would have covered the greening requirement with 30 % to spare.
V EU jako celku ohlásili zemědělci dotčení povinností 5 % plochy využívané v ekologickém zájmu dvojnásobek požadovaných ploch využívaných v ekologickém zájmu47. 
Across the EU as a whole, farmers affected by the 5 % EFA obligation declared double the required EFAs47.
Kromě toho, jak uvádí body 4 a 26, mnoho zemědělských podniků je od povinnosti v rámci ekologizace osvobozeno, ale přesto dostávají ekologickou platbu. 
Additionally, as mentioned in paragraphs 4 and 26, many holdings are exempt from the greening requirements but still receive the green payment.
Podle údajů členských států oznámených Komisi v roce 2015 nepodléhalo 76 % zemědělských podniků v EU, na které připadá 27 % veškeré zemědělské půdy v EU, vůbec žádným povinnostem v rámci ekologizace (viz obrázek 4). 
According to the data Member States reported to the Commission, in 2015, 76 % of EU farms, covering 27 % of all EU farmland were not subject to any greening obligations at all (see Figure 4).
Tyto číselné údaje zahrnují zemědělce, kteří na svou půdu nepodávají žádosti o přímé platby SZP48. 
These figures include farmers who do not claim their land under CAP direct payments48.
Mezi příjemci ekologických plateb bylo celkem 65 % zemědělců, kteří hospodaří na přibližně 16 % zemědělské půdy v EU přihlášené k přímým platbám, plně osvobozeno od veškerých povinností v rámci ekologizace. 
Among green payment recipients, a total of 65 %, farming around 16 % of the EU farmland declared for direct payments, were fully exempt from all greening obligations.
Některé výjimky se týkají celého souboru povinností v rámci ekologizace, zatímco jiné se týkají jednotlivých ekologických postupů. 
Some of the exemptions concern the whole set of all greening obligations, while others apply to individual greening practices.
Důležitější je, jak uvádí tabulka 1, že určité výjimky jsou cíleny na zemědělské podniky, které jsou „ekologické z vlastní podstaty“, tj. má se za to, že poskytují environmentální veřejné statky rovnocenné ekologizaci. 
More importantly, as shown in Table 1, certain exemptions are targeted at holdings which are ‘green by definition’, i.e. deemed to provide environmental public goods equivalent to greening.
Komise zbývající výjimky odůvodňuje odkazem na potřebu zjednodušování a zohledňování nákladů a přínosů. 
The Commission justifies the remaining exemptions by citing the need for simplification and cost-benefit considerations.
47 48 30 Více než 9 % jak v roce 2015, tak v roce 2016, viz také příloha III. 
The farmers 47 48 30 Above 9 % in both 2015 and 2016, see also Annex III.
Z 10,6 milionu zemědělských podniků v EU evidovaných v průzkumu Eurostatu týkajícím se struktury zemědělských podniků v roce 2013 přibližně 3,4 milionu (32 %) nebylo příjemci přímé podpory ze SZP. 
Of the 10.6 million EU farms recorded in the Eurostat Farm Structure Survey 2013, around 3.4 million (32 %) do not benefit from CAP direct aids.
Tyto zemědělské podniky zahrnují přibližně 19,3 milionu ha, tj. 11 % celkové zemědělské plochy v EU. 
These farms cover around 19.3 million ha, i.e. 11 % of the total EU agricultural area.
Dotčení zemědělci získávají veřejné finanční prostředky za ekologizaci, aniž by za to museli poskytovat jakékoli související veřejné statky. 
concerned receive public money for greening without being required to provide any related public goods in return.
Tabulka 1 – Rozdílné motivy osvobození od ekologických požadavků 31 Dotčený ekologický postup ODŮVODNĚNÍ VÝJIMKY „ekologické z vlastní podstaty“ zjednodušení / náklady – přínosy / jiné všechny □ ekologické zemědělské podniky □ podniky v režimu pro malé zemědělce □ podniky pouze s trvalými kulturami diverzifikace □ podniky s vysokým podílem □ podniky s méně než 10 ha orné plodin travních porostů půdy plocha využívaná v ekologickém zájmu □ podniky s vysokým podílem travních porostů □ podniky s přírodními omezeními v zemích s vysokým podílem lesů □ podniky s méně než 15 ha orné půdy Zdroj: EÚD, podle dokumentů Evropské komise. 
Table 1 – Different motives behind greening exemptions 31 Greening practice concerned JUSTIFICATION FOR THE EXEMPTION ‘green by definition’ simplification / cost-benefit / other all □ organic farms □ holdings under small farmers scheme □ holdings with permanent crops only crop □ holdings with high share of □ holdings with less than 10 ha of diversification grassland arable land EFA □ holdings with high share of □ holdings with less than 15 ha of grassland arable land □ holdings with natural constraints in countries with high forest share Source: ECA, based on the European Commission’s documents.
Diverzifikace plodin je pro půdu méně přínosná než střídání plodin 40. 
Crop diversification is less beneficial for soil than crop rotation 40.
Ekologický postup diverzifikace plodin nahradil nepovinnou normu GAEC pro střídání plodin, která byla platná do roku 2014. 
The greening practice of crop diversification replaced an optional GAEC on crop rotation in force until 2014.
Mezi oběma postupy existují důležité rozdíly. 
There are important differences between the two practices.
Při střídání plodin zemědělci v jednotlivých letech mění plodiny pěstované na všech pozemcích. 
With crop rotation, farmers change the crops grown on each parcel from one year to another.
To omezuje vyčerpávání půdních živin a šíření patogenů. 
This limits the depletion of soil nutrients and the spread of pathogens.
Nehledě na požadavek nejméně dvou plodin v hospodářském podniku v kterémkoli daném roce diverzifikace plodin nezaručuje obdobnou výměnu plodin na půdě v čase. 
Despite the requirement for at least two crops on a farm in any given year, crop diversification does not guarantee a similar change in crops on land over time.
V posouzení dopadů z roku 2011 Komise uznala, že „diverzifikace plodin nemusí zajistit plné environmentální přínosy střídání plodin“, ale zjistila, že diverzifikace plodin lépe vyhovuje roční povaze přímých plateb. 
In the 2011 Impact Assessment, the Commission recognised that “crop diversification may not bring the full environmental benefits of crop rotation”, but found that it fits better with the annual nature of direct payments.
Byly rovněž vyjádřeny obavy ve věci zvýšené obtížnosti kontroly dodržování požadavků na střídání plodin, zejména v souvislosti se změnami tvaru a/nebo vlastnictví pozemků. 
There were also concerns about the increased difficulty of checking compliance with crop rotation requirements, especially in the context of parcels changing shape and/or hands.
Komise rovněž uznala, že požadavek na luskoviny v rámci diverzifikace plodin by mohl posílit environmentální a klimatické přínosy opatření. 
The Commission also recognised that a requirement for leguminous crops under crop diversification could enhance the environmental and climate benefits of the measure.
Návrh Komise však tento námět nezohlednil v důsledku obav týkajících se slučitelnosti takového požadavku s pravidly WTO49. 
However, this idea was not taken up in the Commission’s proposal due to concerns regarding such a requirement’s compatibility with WTO rules49.
Nakonec byly luskoviny zařazeny do ekologizace jako jeden z druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu (plodiny, které vážou dusík). 
In the end, leguminous crops were incorporated into greening as one of the EFA types (nitrogen-fixing crops).
Účinek ochrany travních porostů na čisté emise ze zemědělské půdy by bylo možné zvýšit lepším zacílením 43. 
The effect of grassland protection on net emissions from farmland could be enhanced through better targeting 43.
Obrázek 7 ukazuje, že podíl trvalých travních porostů v EU, který v současné době činí přibližně 30 %, se za poslední desetiletí příliš nezměnil. 
Figure 7 shows that the ratio of permanent grassland in the EU, currently at around 30 %, has not changed much during the last decade.
Avšak nárůst (o 1,5 procentního bodu) mezi referenčním poměrem platným v období 2007–2014 (vycházejícím zejména z údajů z roku 2005) a ročním poměrem pro rok 2016 zakrývá ztrátu více než 3 milionů ha ohlášených trvalých travních porostů, což představuje pokles o 7,2 %. 
However, the rise – by 1.5 percentage points – between the reference ratio applicable in 2007-2014 (based principally on data from 2005) and the annual ratio for 2016, conceals a loss of more than 3 million ha of permanent grassland declared, representing a decrease of 7.2 %.
32 49 Světová obchodní organizace, jíž je EU členem, se zabývá pravidly obchodu mezi státy. 
32 49 The World Trade Organisation, of which the EU is a member, deals with rules of trade between nations.
Tato pravidla zakazují nebo omezují veřejné podpory, které narušují obchod. 
These rules prohibit, or limit, public subsidies which distort trade.
V zemědělství existuje tendence „oddělovat“ dotace považované za nenarušující obchod od produkce, tj. nespojovat je s konkrétní plodinou. 
In agriculture, the subsidies deemed not to distort trade tend to be ‘decoupled’ from production, i.e. not related to a specific crop.
Obrázek 7 – I přes nárůst poměru trvalých travních porostů v posledním desetiletí je skutečná plocha trvalých travních porostů menší 33 Mha 150 100 50 0 Celková ohlášená zemědělská půda (Mha) Ohlášená plocha trvalých travních p or os t ů (Mha) 164 47 28,6 % 145 44 30,1 % Referenční období 2007–2014 Roční podíl 2016 Zdroj: EÚD, podle údajů Evropské komise. 
Figure 7 – Despite an increase in the permanent grassland ratio over the last decade, the actual area of permanent grassland is smaller 33 150 Mha 100 50 0 Total farmland declared (Mha) Permanent grassland area declared (Mha) 164 47 28.6 % 145 44 30.1 % Reference 2007-2014 Annual ratio 2016 Source: ECA, based on the European Commission’s data.
Poměr trvalých travních porostů se zvýšil zejména proto, že snížení plochy ohlášených trvalých travních porostů (čitatele zlomku poměru) bylo pomalejší než snížení jmenovatele zlomku, tj. celkové ohlášené zemědělské půdy. 
The permanent grassland ratio rose mainly because the decrease in the area of permanent grassland declared – the numerator of the ratio – was slower than the decrease in the denominator of the ratio, i.e. the total farmland declared.
Druhý údaj se snížil o 11,7 % (ztráta více než 19 milionů ha). 
The latter fell by 11.7 % (a loss of more than 19 million ha).
Kromě toho je stávající definice trvalých travních porostů širší než v minulosti, neboť zahrnuje pastviny, na nichž nepřevažují trávy a jiné bylinné pícniny. 
Additionally, the current definition of permanent grassland is broader than in the past, including as it does grazing land where grasses and other herbaceous forage are not predominant.
Číselné údaje za EU jako celek při zprůměrování vylučují významné odchylky na úrovni členských států (viz příloha I). 
The figures for the EU as a whole average out significant variations at Member State level (see Annex I).
Označení trvalých travních porostů za environmentálně citlivé trvalé travní porosty nabízí novou ochranu trvalých travních porostů proti přeměnám na úrovni pozemku. 
The designation of permanent grassland as ESPG offers new, parcel-level protection of permanent grassland against conversion.
Tato nová forma ochrany je však ve své působnosti omezená: environmentálně citlivé trvalé travní porosty pokrývají přibližně 16 % veškerých trvalých travních porostů v EU (s významnými odchylkami mezi členskými státy). 
However, this new form of protection is limited in scope: ESPG covers around 16 % of all permanent grassland in the EU (with significant variation between Member States).
Kromě toho, jak uvádí příloha II, přibližně 96 % environmentálně citlivých trvalých travních porostů se nachází v lokalitách sítě Natura 2000, které pokrývají jen 18 % veškerých trvalých travních porostů v EU. 
Additionally, as shown in Annex II, around 96 % of ESPG is located within Natura 2000 areas, which cover only 18 % of all EU permanent grassland. Given that Natura 2000 areas
Vzhledem k tomu, že lokality sítě Natura 2000 byly vymezeny na základě kritérií souvisejících s biologickou rozmanitostí, je tato koncentrace environmentálně citlivých trvalých travních porostů v uvedených oblastech z hlediska biologické rozmanitosti pozitivní. 
were delineated based on biodiversity-related criteria, this concentration of ESPG within these areas is positive for biodiversity.
Z hlediska zachování zásob uhlíku, které je hlavním deklarovaným cílem ekologického postupu údržby trvalých travních porostů, by se však ochrana trvalých travních porostů před přeměnou nebo orbou měla soustředit na pozemky s vysokým obsahem uhlíku již akumulovaného v půdě, z nichž mnoho se pravděpodobně nachází mimo lokality Natura 2000. 
However, from the point of view of preserving carbon stock, which is the main stated objective of the greening practice of maintenance of permanent grassland, the protection of permanent grassland against conversion or ploughing should focus on parcels with a high carbon content already accumulated in the soil, many of which are likely to be located outside Natura 2000 areas.
Dosud se jen šest členských států rozhodlo určit environmentálně citlivé trvalé travní porosty mimo lokality Natura 200050. 
So far, only six Member States have decided to designate ESPG beyond Natura 2000 areas50.
Potenciální přínosy ekologizace pro biologickou rozmanitost snižuje převaha produktivních ploch využívaných v ekologickém zájmu a nedostatečné požadavky na hospodaření 47. 
The predominance of productive Ecological Focus Areas together with insufficient management requirements reduce the potential benefits of greening for biodiversity 47.