natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V ostatních letech nebyly dodrženy o 3 až 6 miliard EUR, přestože se Řecko rozhodlo využít jednorázová opatření zvyšující příjmy, aby splnilo prognózy týkající se schodku nebo hotovostních prostředků. 
For the other years, they were missed by between 3 to 6 billion euros, despite the fact that Greece resorted to one-off revenue-increasing measures in order to meet either deficit or cash projections.
Během prvního programu nebyly nezměněné nominální cíle postupu při nadměrném schodku splněny zejména kvůli zhoršujícímu se hospodářskému prostředí (tj. neočekávaným poklesům nominálních daňových příjmů a zvýšením úrokových výdajů). 
During the first programme, the unchanged EDP nominal targets were not met mainly due to the worsening economic environment (i.e. unexpected drops in nominal tax revenue and hikes in interest expenditure).
Oslabování daňové základny částečně vymazalo nárůst příjmů z důležitých daňových opatření: typickým případem byly příjmy z DPH. 
Tax base erosion partly wiped out revenue gains from important tax measures: this was typically the case for VAT revenue.
Navíc bylo po celou dobu trvání programů plnění fiskálních cílů podporováno akumulací výdajů vládních institucí a nedoplatků vratek daně. 
Moreover, compliance with fiscal targets was supported throughout the programmes by the accumulation of government expenditure and tax-refund arrears.
65 Fiskální program odhadoval nespecifikovaná opatření v celkovém objemu 4,4 % HDP (34 % celkové fiskální stimulace), která se soustředila do let 2013 a 2014. 
The fiscal programme estimated unspecified measures totalling 4.4 % of GDP (34 % of the overall fiscal effort) which were concentrated in 2013 and 2014.
Kvantifikace opatření rozšiřujících základ DPH, kterou provedla Komise, se lišila od odhadů MMF: – MMF předpovídal fiskální výnos 1,8 % HDP v roce 2013, který bude vyplývat ze strukturálních fiskálních opatření (například lepší správy daní a lepší rozpočtové kontroly a rozpočtových procesů). 
The Commission’s quantification of the VAT base broadening measures differed from the IMF’s estimates: - the IMF forecasted a fiscal yield of 1.8 % of GDP in 2013 stemming from structural fiscal measures (such as improved tax administration and better budget control and processes).
Tento výnos odpovídal nespecifikovaným opatřením v odhadech Komise týkajících se opatření pro rok 2013, – na rozdíl od Komise MMF neodhadoval pro rok 2014 žádná fiskální opatření. 
This yield corresponded to unspecified measures in the Commission’s estimates of the 2013 measures; - unlike the Commission, the IMF did not estimate any fiscal measures for 2014.
Tabulka 4 – Plnění aktualizovaných cílových hodnot postupu při nadměrném schodku Příslušná cílová hodnota tučným písmem. 
Table 4 - Compliance with updated EDP targets 1 Applicable target in bold.
Ačkoli Řecko nedosáhlo nominálních fiskálních cílů, primární strukturální rozpočtové saldo61 se významně zlepšilo. 
Although Greece did not comply with the nominal fiscal targets, the primary structural balance61 improved significantly.
Celková korekce převýšila 17 % HDP v období 2009–2015. 
The overall adjustment exceeded 17 % of GDP in 2009-2015.
To bylo odrazem velmi hluboké nerovnováhy v této oblasti v Řecku na počátku krize. 
This reflected Greece’s very deep imbalance in this area at the onset of the crisis.
V kontextu nepříznivé makroekonomické situace celkový veřejný dluh během programového období nadále narůstal, nehledě na prováděnou fiskální stimulaci. 
In the context of the adverse macroeconomic situation, overall public debt continued to grow throughout the programme period, despite the fiscal effort made.
V roce 2016 veřejný dluh v Řecku překročil 181 % HDP oproti 126,7 % v roce 2009 (viz obrázek 11). 
In 2016, public debt in Greece exceeded 181 % of GDP compared to 126.7 % in 2009 (see Figure 11).
Jediným rokem, kdy veřejný dluh klesl, byl rok 2012, v návaznosti na zapojení soukromého sektoru, kdy byli všichni soukromí investoři požádáni, aby souhlasili s odepsáním 53,5 % 61 Primární strukturální rozpočtové saldo: skutečné rozpočtové saldo očištěné o úrokové výdaje, cyklickou složku a jednorázová a jiná dočasná opatření. 
The only year when the public debt fell was 2012, owing to the PSI procedure under which private investors were asked to agree to write off 53.5 % of the face value of their Greek government bonds.
Strukturální saldo je měřítkem základního trendu rozpočtového salda. 
The structural balance gives a measure of the underlying trend in the budget balance.
Nejsilnějším faktorem, který přispěl k relativnímu nárůstu dluhu, byl pokles nominálního HDP. 
The strongest contributing factor to the relative increase of the debt was the nominal GDP decline.
Obrázek 11 – Poměr veřejného dluhu k HDP 67 190 180 170 160 150 140 130 120 110 100 177,4 179,7 177,4 181,6 146,2 126,7 172,1 159,6 2011 2012 2009 2010 2013 2014 2015 2016 Zdroj: Evropská komise. 
Figure 11 – Public debt to GDP ratio Source: European Commission.
Udržitelnost důchodového systému 115. 
Sustainability of the pension system 115.
Jednou z hlavních překážek stabilizace fiskální situace v Řecku zůstávají značné náklady na důchodový systém. Postupné krácení důchodů snížilo nominální výdaje na důchody o 2,5 miliardy EUR v období let 2009–2015. 
One of the key impediments to stabilising the fiscal situation in Greece remains the considerable cost of the pension system.
Kvůli poklesu HDP se však důchodové náklady jako procento HDP v období 2010–2015 systematicky zvyšovaly, což ukazovalo omezenou účinnost reforem z hlediska udržitelné fiskální korekce. 
However, due to the GDP decline, the pension costs as a percentage of GDP rose systematically in 2010-2015 thus showing the limited effectiveness of the reforms in terms of sustainable fiscal adjustment.
V roce 2016 byly veřejné výdaje na důchody nejvyšší v eurozóně (více než 16 % HDP Řecka), zatímco roční státní financování schodků důchodového systému překročilo 9 % HDP (průměr eurozóny činil 2,5 %). 
In 2016, public expenditure on pensions was the highest in the euro area (over 16 % of Greece’s GDP), while annual state funding of pension-system deficits exceeded 9 % of GDP (the euro-area average was 2.5 %).
Na základě prognóz zpráv o stárnutí obyvatelstva z let 2012 a 2015 se očekává, že důchodové reformy zakotvené v prvních dvou programech přinesou určité kladné výsledky pro dlouhodobou udržitelnost řeckého důchodového systému. 
Based on the projections of the 2012 and 2015 Ageing Reports, the pension reforms anchored in the first two programmes are expected to deliver some positive results for the long-term sustainability of Greece’s pensions system.
Podle podmínky programu by Řecko mělo omezit nárůst výdajů veřejného sektoru na důchody v období let 2010–2060 pod 2,5 procentního bodu HDP. 
According to the programme conditionality, Greece should limit the increase in public-sector spending on pensions over the 2010-2060 period to under 2.5 percentage points of GDP.
S ohledem na zprávu o stárnutí obyvatelstva z roku 2015 se očekává, že důchodové reformy povedou k celkovému snížení veřejných výdajů na důchody o 1,9 procentního bodu; což znamená lepší výkonnost, než stanoví programový cíl. 
In light of the 2015 Ageing Report, pension reforms are expected to result in an overall decrease in public spending on pensions by 1.9 percentage points; a better performance than the programme target.
Výdaje by však podle prognóz v roce 2060 měly zůstat na velmi vysoké úrovni 14,3 % HDP. 
However, they are projected to remain at the very high level of 14.3 % of the GDP in 2060. 67
Obnova finanční stability 117. 
Restoring financial stability 117.
Míra úspěchu reforem finančního sektoru závisí i na faktorech existujících mimo programy. 
The extent to which financial sector reforms are successful depends also on factors external to the programmes.
Podle celé škály ukazatelů je však možné vyhodnotit obecný vývoj v bankovním sektoru během trvání programů, a stanovit tak, jak dalece bylo dosaženo jejich obecných cílů. 
However, based on a range of indicators, it is possible to evaluate general developments in the banking sector throughout the programmes and thus establish how far their broad objectives have been achieved.
Klíčovými aspekty, které tato analýza musí zohlednit, jsou solventnost, úvěrové riziko a kvalita aktiv, likvidita a ziskovost; na tyto ukazatele se také zaměřily programové podmínky a plány restrukturalizace bank, které Komise schválila. 
The key aspects to be considered in this analysis are solvency, credit risk and asset quality, liquidity and profitability; these indicators were also in the spotlight of the programme conditions and the bank restructuring plans approved by the Commission.
Solventnost 118. 
Solvency 118.
Do značné míry v důsledku rozsáhlého programového financování (31,9 mld. EUR) a restrukturalizace sektoru se od celosvětové krize ukazatele kapitálové přiměřenosti řeckých bank značně zlepšily v souladu s mezinárodními trendy. 
Largely due to extensive programme funding (31.9 billion euros) and the sector’s restructuring, Greek banks’ capital ratios have improved considerably in line with international trends since the global crisis.
Hlavní ukazatel kapitálové přiměřenosti (kmenový kapitál tier 1) se tak do roku 2016 zvýšil na 17 %, tj. nad průměr EU, který činil 14,2 %, a nad úroveň před krizí (viz příloha X). 
Therefore, the main capital ratio (Common Equity Tier 1) was raised to 17 % by 2016, i.e. above the EU average of 14.2 % and the pre-crisis level (see Annex X).
Problém pro solventnost bank však nadále představovala vysoká hodnota daňových pohledávek vůči řeckému státu a úvěrů v selhání. 
However, the high level of tax claims against the Greek state and non-performing loans remained a concern for the banks’ solvency.
Úvěrové riziko a kvalita aktiv 119. 
Credit risk and asset quality 119.
Během programového období se ratingy čtyř největších řeckých bank významně snížily a v roce 2015 došlo k poklesu na rating „platební neschopnost“62. 
Over the programme period, the credit ratings of the four largest Greek banks declined significantly, with a drop to ‘default’ status in 201562.
Přestože byla dokončena třetí rekapitalizace, která posílila kapitálovou přiměřenost bank, všechny bankovní ratingy zůstaly v roce 2016 na neinvestičních stupních63. 
Despite completion of the third recapitalisation which strengthened banks’ capital adequacy, all bank ratings remained in the non-investment grade63 range during 2016.
62 63 68 Moody’s: Caa3, Fitch: RD (omezená platební neschopnost, restricted default), S&P: SD (selektivní platební neschopnost, selective default). 
Due to the unprecedented economic recession, the 62 63 68 Moody’s: Caa3, Fitch: RD (restricted default), S&P: SD (selective default).
V roce 2016 pouze agentura S&P zvýšila rating čtyř největších řeckých bank na CCC+. 
In 2016, only S&P upgraded the four largest Greek banks to CCC+.
Neinvestiční stupeň (BB nebo nižší) znamená, že pravděpodobnost, že společnost splatí své vydané dluhopisy, se považuje za spekulativní. 
Non-investment grade (BB or lower) means that probability that the company will repay its issued debt is deemed to be speculative.
V roce 2016 (podle širší definice) dosáhly úvěry v selhání nejvyšší úrovně v EU (45,9 %) a byly devětkrát vyšší než průměr EU (5,1 %; viz příloha X). 
In 2016 - based on a broader definition - non-performing exposures reached the highest level in the EU (45.9 %) and were nine times higher than the EU average (5.1 %; see Annex X).
Likvidita 121. 
Liquidity 121.
Počínaje prvním programem se od řeckých bank požadovalo, aby snížily svou závislost na půjčkách centrální banky (tj. na Eurosystému), jelikož jejich situace v oblasti likvidity již byla napjatá. 
Since the first programme, Greek banks have been asked to reduce their reliance on central bank borrowing (i.e. the Eurosystem) as their liquidity situation was already strained.
V tomto kontextu se prvnímu programu nepodařilo snížit závislost na půjčkách centrální banky, zatímco druhému a třetímu programu ano. 
In this context, the first programme did not succeed in reducing dependency on central bank borrowing, while the second and third programmes did.
V roce 2016 se nicméně řecké banky nadále potýkaly s napjatou situací v oblasti likvidity, neboť jejich závislost na financování z centrální banky značně převyšovala úroveň z roku 2009 (viz tabulka 5), přestože byla nižší než maximální hodnota z poloviny roku 2015 (150 miliard EUR). 
Nevertheless, in 2016 Greek banks continued to face tight liquidity conditions as their reliance on central bank funding remained well above the 2009 level (see Table 5); although it was lower than the mid-2015 peak (150 billion euros).
Pokud jde o standardní zdroje likvidity, v roce 2016 neexistovaly žádné důkazy o soustavném návratu vkladů (téměř polovina oproti roku 2009, z 238 miliard EUR na 121 miliard EUR) a vnitrostátní banky měly stále omezený přístup k jiným zdrojům financování. 
As regards standard sources of liquidity, in 2016 there was no evidence of a sustained return of deposits (almost half in comparison with 2009, from 238 billion euros to 121 billion euros) and domestic banks still had limited access to other funding sources.
Tabulka 5 – Profil financování řeckých bank (mld. EUR) 69 Výpůjčky z centrální banky 2009 49,7 2010 97,7 2011 128,7 2012 121,2 2013 73,0 2014 56,0 2015 107,6 2016 66,6 Vklady soukromého sektoru 237,5 209,6 174,2 161,5 163,3 160,3 123,4 121,4 Zdroj: Řecká centrální banka. 
Table 5 - Greek banks’ funding profile (in billion euros) 69 Central bank borrowing 2009 49.7 2010 97.7 2011 128.7 2012 121.2 2013 73.0 2014 56.0 2015 107.6 2016 66.6 Private-sector deposits 237.5 209.6 174.2 161.5 163.3 160.3 123.4 121.4 Source: Bank of Greece.
Ziskovost 122. 
Profitability 122.
Zaváděné programové politiky se snažily zlepšit ziskovost bank pomocí hloubkové konsolidace a restrukturalizace. 
The programme policies that were put in place attempted to improve bank profitability through in-depth consolidation and restructuring.
vnitrostátní banky významně zlepšily svůj poměr mezi náklady a výnosy (51,9 % oproti průměru EU 65,7 % v roce 2016) a provozní náklady. 
By considerably reducing staff numbers and branches, domestic banks significantly improved their cost-to-income ratio (51.9 %, compared to an EU average of 65.7 % as of 2016) and operating expenses.
V konsolidovaném vyjádření však byly po většinu uvedeného období ztrátové a jejich výkonnost z hlediska řady ukazatelů ziskovosti stále patřila k nejhorším v EU (viz příloha X). 
However, on a consolidated basis they remained loss-makers for most of the above period and their 70 performance in relation to a number of profitability indicators was still among the worst in the EU (see Annex X).
Hlavně kvůli nepříznivému makroekonomickému a politickému vývoji nebyly programy celkově schopny odvrátit prudké zhoršení bilance řeckých bank. 
Overall, the programmes were unable to avert a sharp deterioration in Greek banks’ balance sheets, primarily due to adverse macroeconomic and political developments.
Zprostředkovatelská úloha bank byla narušena a metody financování reálné ekonomiky byly omezené64 i nákladné. 
The intermediary role of banks was undermined and the channels for financing the real economy were both restricted 64 and costly.
Oživení růstu 124. 
Reviving growth 124.
Po svém začlenění do eurozóny v roce 2001 Řecko zažilo období velmi vysokého hospodářského růstu, současně však utrpělo značné ztráty z hlediska konkurenceschopnosti. 
Following its integration with the Euro area in 2001, Greece enjoyed a period of very high economic growth, but suffered significant losses in competiveness at the same time.
Náprava strukturálních nerovnováh a překážek konkurenceschopnosti proto patřila k hlavním cílům programů, které se snažily dlouhodobě obnovit udržitelný růst, a tím usnadnit fiskální korekci. 
Correcting structural imbalances and barriers to competitiveness was therefore one of the programmes’ objectives, the aim being to restore sustainable growth in the long term and thus facilitate fiscal adjustment.
Tohoto cíle nebylo dosaženo, neboť Řecko se potýkalo s dlouhodobou a výjimečně hlubokou recesí se závažnými důsledky pro trh práce. 
This objective was not achieved, in the sense that Greece faced a protracted and exceptionally deep recession with serious consequences for the labour market.
Klíčové makroekonomické ukazatele systematicky dosahovaly horších výsledků, než programy předpokládaly (viz příloha XI). 
Key macroeconomic indicators performed systematically worse than the programmes had assumed (see Annex XI).
Hospodářský růst a jeho souvislosti 125. 
Economic growth and its context 125.
Řecké hospodářství se nevrátilo k růstu tak rychle jako ostatní členské státy eurozóny, včetně států, které využily programů finanční podpory (např. Irsko a Portugalsko). 
The Greek economy did not return to growth as quickly as other Euro area member states, including those which benefited from financial support programmes (e.g. Ireland and Portugal).
Určité nedostatky návrhu a provádění programů (viz část II) nepodporovaly snadnější oživení, makroekonomická situace však byla také důsledkem řady externích faktorů a hloubky nerovnováh, které se nahromadily před krizí. 
Certain weaknesses in the programmes’ design and implementation (see Part II) were not conducive to facilitating recovery, but the macroeconomic situation was also due to a number of external factors and the depth of imbalances accumulated prior to the crisis.
Programům se nepodařilo splnit své cíle v oblasti růstu; nevíme však, jak by makroekonomický scénář vypadal bez programů. 
The programmes failed to meet their growth objectives; however, we do not know what the macroeconomic scenario would have been without the programmes.
Řecké hospodářství soustavně dosahovalo horších výsledků ve srovnání s cíli v oblasti růstu, z nichž vycházely makroekonomické prognózy. 
The Greek economy consistently underperformed when compared with the growth objectives on which the macroeconomic projections were based.
V letech 2009 až 2016 se řecké 64 70 Nesplacené úvěry v soukromém sektoru se v letech 2009 až 2016 snížily o 21,9 %. 
Between 2009 and 2016, 64 Outstanding loan amounts in the private sector fell by 21.9 % between 2009 and 2016.
Skutečný negativní tok bankovního financování však byl daleko vyšší kvůli vysokému a rostoucímu podílu úvěrů v selhání. 
However, the actual negative flow of bank financing was much higher owing to the high and growing proportion of NPLs.
hospodářství redukovalo o více než čtvrtinu. 
Greece’s economy shrank by over a quarter.
Skutečný růst HDP v letech 2011 a 2012 byl nižší než původní prognóza programu (květen 2010) o 6,5 p. b., resp. 8,4 p. b. (viz obrázek 12). 
Actual GDP growth in 2011 and 2012 was lower than the initial programme forecast (May 2010) by 6.5 p.p. and 8.4 p.p., respectively (see Figure 12).
Ačkoli prognóza předpokládala návrat ke kladnému růstu v roce 2012, došlo k tomu až v roce 2014 a pouze na jeden rok. 
Although the forecast projected a return to positive growth in 2012, this actually occurred in 2014 and only for one year.
Řecké hospodářství dosahovalo horších výsledků i oproti prognózám z března 2012 a dubna 2014, ačkoli nesrovnalosti byly významně menší. 
The Greek economy also underperformed compared to the forecasts of March 2012 and April 2014, although the discrepancies were significantly smaller.
Obrázek 12 – Růst HDP v Řecku a eurozóně (%) 71 4,0 2,0 0,0 -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 -10,0 2,1 2,1 1,1 0,4 -3,2 -7,3 -9,1 -0,2 0,0 -2,0 -2,6 Řecko 1. prognóza EAP 2. prognóza EAP Eurozóna -4,0 -4,3 -5,5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Zdroj: EAP, Eurostat. 
Figure 12 - GDP growth in Greece and the Euro area (%) 71 4.0 2.0 0.0 -2.0 -4.0 -6.0 -8.0 -10.0 2.1 2.1 0.4 -3.2 -2.0 -4.0 -4.3 -5.5 -2.6 Greece 1st EAP projection 2nd EAP projection Euro area 1.1 -0.2 0.0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 -7.3 -9.1 Source: EAPs, Eurostat.
Během programového období (do roku 2015) Řecko soustavně dosahovalo kladného růstu vývozu, ten však následoval po hlubokém pádu vývozu v roce 2009. 
During the programme period (up to 2015), Greece consistently achieved positive export growth, although this followed a deep export contraction in 2009.
V porovnání s programovou prognózou vývoz obecně dosahoval horších výsledků, odchylka však byla menší než u prognózy HDP. 
Compared to the programme forecast, exports generally underperformed, but the deviation was smaller than in the GDP forecast.
V roce 2013 byl vývoz na úrovni roku 2008, přičemž dovoz se za stejné období snížil o 30 %, což Řecku umožnilo obnovit vnější rovnováhu. 
In 2013, exports were at their 2008 level, whereas imports fell by 30 % over the same period which allowed Greece to achieve external re-balancing.
Oživení vývozu z roku 2010 však nelze plně přičíst na vrub programových reforem. 
The recovery of exports as of 2010, however, cannot be fully attributed to the programmes’ reforms.
Některá relevantní odvětví těžila z vnitřní devalvace. Odvětvová analýza však ukazuje, že 
Some relevant sectors such as tourism, benefited from internal devaluation.
řecký vývoz je také ovlivněn odvětvími, na něž nemají dopad domácí ceny a mzdy65 (např. ropné produkty a námořní doprava) a jejichž výkonnost odráží trendy na světových trzích spíše než zlepšení domácí konkurenceschopnosti (viz příloha XI). 
However, sectoral analysis shows that Greek exports are also influenced by sectors not affected by domestic prices and wages65 (e.g. oil products and maritime transport), whose performance reflect trends on global markets rather than an improvement in domestic competitiveness (see Annex XI).
Ceny a nezaměstnanost 129. 
Prices and unemployment 129.
Cenové úrovně se nevyvíjely v souladu s programovými prognózami. 
Price levels did not develop in line with the programme’s projections.
Prvotní prognóza (květen 2010) významně podhodnotila inflaci v období 2010–2011 (také v důsledku vlivu daňových opatření) a nepředvídala deflaci v letech 2013–2014 (viz příloha XI). 
The initial forecast (May 2010) significantly underestimated inflation for 2010-2011 (also due to the impact of tax measures) and did not anticipate deflation in 2013-2014 (see Annex XI).
V důsledku toho ceny, které rostly během prvního programu, zpomalily proces vnitřní devalvace, což Řecku bránilo zlepšit svou vnější konkurenceschopnost. 
Consequently, rising prices during the first programme slowed down the internal devaluation process which prevented Greece from improving its external competitiveness.
Nesrovnalosti mezi skutečným a prognózovaným vývojem cen přetrvaly v programu i později, byly však menší. 
Discrepancies between actual and forecast price developments persisted later in the programme, but became smaller.
V souladu s hlubším než očekávaným hospodářským útlumem trh práce dosahoval významně horších výsledků oproti původním předpokladům programů (viz obrázek 13). 
In line with the deeper-than-expected economic downturn, the labour market significantly underperformed when compared with the initial programme assumptions (see Figure 13).
Nezaměstnanost dosáhla maxima 27,5 % v roce 2013, ačkoli se původně předpokládalo maximum 15,2 % v roce 2012. 
Unemployment peaked at 27.5 % in 2013, even though it was initially projected to peak at 15.2 % in 2012.
Nezaměstnanost se zvýšila i nad úroveň předpovídanou v následujících prognózách. 
Unemployment also rose above the level projected in subsequent forecasts.
Míra nezaměstnanosti osob mladších 25 let dosáhla v roce 2013 maxima téměř 60 %, v následujících dvou letech se však významně snížila na méně než 50 % (viz příloha XI). 
The unemployment rate for the under-25s peaked at almost 60 % in 2013, but fell significantly to under 50 % in the following two years (see Annex XI).
72 65 Zvláštní výjimkou byl cestovní ruch, který těžil z vnitřní devalvace. 
72 65 With the notable exception of tourism, which benefited from internal devaluation.
Obrázek 13 – Úroveň nezaměstnanosti v porovnání s prognózou programu (%) Zdroj: Eurostat a řecké ekonomické ozdravné programy. 
Figure 13 - Unemployment level v. programme forecast (%) Source: Eurostat and Greek Economic Adjustment Programmes.