natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dovozní složka irského vývozu (podíl vývozu vyrobeného pomocí dovozu meziproduktů a služeb) je vysoká, činí přibližně 50 %. 
The import content of Ireland’s exports — the proportion of exports produced using imports of intermediate goods and services — is high, at around 50%.
100 Komise definuje vnitřní devalvaci jako politiky, jejichž cílem je „snížit domácí ceny buď ovlivněním poměrných vývozních/dovozních cen, nebo snížením domácích výrobních nákladů, což přinese znehodnocení reálného směnného kurzu“. 
100 The Commission defines internal devaluation as policies aiming ‘to reduce domestic prices either by affecting relative export-import prices or by lowering domestic production costs and thereby yielding a real exchange rate depreciation.’
Zdroj: Evropská komise: Quarterly Report on the Euro Area (Čtvrtletní zpráva o eurozóně), III/2011, svazek 10, s. 22. 
Source: European Commission: Quarterly report on the euro area, III/2011, Volume 10, p. 22.
Část IV – Programy splnily své cíle 69 174 V Lotyšsku vnitřní devalvace fungovala tak, že ovlivnila zejména mzdy nově přijatých zaměstnanců, zatímco platy stávajících pracovníků v soukromém sektoru se téměř nesnížily. 
Part IV — Programmes met their objectives 69 174 In Latvia, internal devaluation worked mainly by affecting the pay of newly hired workers, while the salaries of incumbent workers in the private sector hardly declined at all.
Ke mzdo-vému ozdravení zčásti došlo úpravou nehlášených mezd, avšak v omezeném rozsahu (viz rámeček 11). 
Part of the wage adjustment happened through the adjustment of undeclared wages, but the magnitude was limited (see Box 11).
Dopad vnitřní devalvace na mzdové úrovně v Lotyšsku Vnitřní devalvace byla považována za klíčový pilíř lotyšského ozdravení. 
The impact of internal devaluation on pay levels in Latvia Internal devaluation was regarded as a key pillar of the Latvian adjustment.
Jedním z důvodů, proč se očekávaly dobré výsledky vnitřní devalvace, bylo přesvědčení, že trh práce je mimořádně pružný. 
One reason why internal devaluation was expected to work was the belief that the labour market is particularly flexible.
V praxi bylo pozorované snížení mezd v soukromém sektoru poměrně malé101. 
In practice the reduction observed in private-sector pay was relatively small101.
Ačkoli růst mezd ve veřejném i soukromém sektoru při vzniku krize v roce 2008 rychle zpomalil a v roce 2009 byl záporný102, hloubka i délka trvání záporného růstu mezd byly v soukromém sektoru mnohem menší. 
While wage growth slowed quite rapidly in both the public and private sectors as the crisis developed during 2008, turning negative in 2009102, both the depth and the duration of negative wage growth was much smaller in the private sector.
Největší meziroční pokles mezd v soukromém sektoru činil 6,6 % (v říjnu 2009), zatímco největší pokles ve veřejném sektoru překročil 26 % (v listopadu 2009). 
The largest year-on-year decline in private-sector pay was 6.6 % (in October 2009), while the largest public-sector fall was just over 26 % (in November 2009).
Agre-govaná dynamika mezd nezachycuje podkladový proces úprav ani nedovoluje možné vysvětlení, že ke snížení došlo zčásti v oblasti nehlášených mezd („obálkových mezd“). 
The aggregate wage dynamics do not capture the underlying process of the adjustment or allow for the possible explanation that it was partly located in the sphere of undeclared wage payments (‘envelope wages’).
Analýza údajů o individuálních mzdách103 ukazuje, že mzdy pracovníků přijatých během recese byly značně nižší než mzdy stávajících pracovníků, které se téměř vůbec nesnížily. 
The analysis of data on individuals pay103 shows that the wages of workers hired during the recession were significantly lower than those enjoyed by incumbent workers, which hardly declined at all.
Tento výsledek je v souladu s důkazy na-lezenými v příslušné literatuře, podle nichž mají mzdy při náboru více cyklickou povahu než mzdy stávajících zaměstnanců a nabízejí tak mechanismus pro snižování nákladů. 
This result is consistent with evidence found in the relevant literature suggesting that wages at recruitment are more cyclical than those of incumbents and offer a mechanism for reducing costs.
Svou úlohu sehrálo i rušení pracovních míst a zvýšení podílu práce na částečný úvazek. 
Job cuts and an increase in the share of part-time work also played a part.
Retrospektivní průzkum u zaměstnavatelů dokládá, že „skutečné“ snížení mzdových nákladů činilo 6 až 11 % v období 2008–2009 a v období 2009–2010 bylo téměř zanedbatelné (nižší než 2 %). 
The retrospective survey of employers gives evidence that the ‘true’ wage-cost decline was between 6 % and 11 % in 2008-2009 and almost flat (below 2 %) in 2009-2010.
Pokles byl tedy nižší, než vyplývalo z oficiálních statistických údajů (růst o 1,3 % v roce 2009 a pokles o 2,9 % v roce 2010). 
Therefore, the decline was larger than suggested by official statistics (growth by 1.3 % in 2009 and decline by 2.9 % in 2010).
To naznačuje, že mzdy v soukromém sektoru skutečně reagovaly na recesi, reakce však nestačila zabránit velkému a dlouhotrvajícímu pádu zaměstnanosti. 
This indicates that the private-sector pay did respond to the recession, but the response was not sufficient to prevent a large and prolonged fall in employment.
Zdroj: EÚD na základě studie, kterou provedli Andrejs Semjonovs, Alf Vanags a Anna Zasova: What happened to wages in Latvia’s „internal deva-luation’? (Co se stalo se mzdami při lotyšské „vnitřní devalvaci“?), Baltic International Centre for Economic Policy Studies. 
Source: ECA, based on a study by Andrejs Semjonovs, Alf Vanags and Anna Zasova, What happened to wages in Latvia’s ‘internal devaluation’?, Baltic International Centre for Economic Policy Studies.
101 Právě v soukromém sektoru, a to zejména v obchodovatelném sektoru, určuje vývoj mezd konkurenceschopnost. 
101 It is the private sector, and in particular the tradable sector, where wage developments determine competitiveness.
102 Březen 2009 ve veřejném sektoru a červenec v soukromém sektoru. 
102 March 2009 in the public sector and July in the private sector.
103 Anonymizované záznamy lotyšského úřadu sociálního zabezpečení. 
103 Anonymised records from the Latvian State Social Insurance Agency.
Část IV – Programy splnily své cíle 70 Devizové půjčky nadále představovaly problém 175 Společným jmenovatelem všech tří zemí s problémy v oblasti platební bilance byl vysoký poměr půjček v cizí měně k celkovým nesplaceným půjčkám. 176 Během krize nemohly centrální banky připustit depreciaci domácí měny pro obnovení vnější konkurenceschopnosti. 
Part IV — Programmes met their objectives 70 Foreign exchange loans remained a challenge 175 A common denominator in all three balance-of-payment countries was the high ratio of foreign currency loans to total outstanding loans.
Panovala obava, že depreciace by mohla omezit kapacitu vypůjčovatelů v oblasti dluhové služby k jejich dluhům v cizí měně, a tudíž ovlivnit stabilitu finančního systému, což by negovalo ekonomické přínosy této politiky104. 
The concern was that depreciation might curb the capacity of borrowers to service their debts in foreign currencies and hence affect the stability of the financial system, which would offset the economic benefits of the policy104.
Kvůli vysoké úrovni půjček v cizí měně existovala u zemí také pravděpodobnost vyšších ztrát zahraničních rezerv během krize105. 
Owing to the high level of foreign currency lending, countries also tended to lose more international reserves during the crisis105.
177 Ačkoli uvedené problémy značnou měrou ovlivnily dostupné volby politik, finanční pomoc EU neobsahovala žádné podmínky pro vnitrostátní orgány, podle nichž by se měly zabývat řízením domácích půjček v cizí měně. 
177 Although these issues extensively affected the available policy choices, the EU’s financial assistance did not include any conditions for the national authorities to address the management of domestic lending in foreign currencies.
178 Během programů celková hodnota půjček v cizí měně nadále představovala problém106. 
178 During the programmes, the total value of foreign currency loans remained a concern106.
V Rumunsku předstih-ly výpůjčky soukromého sektoru v cizí měně výpůjčky v měně domácí. 
In Romania, foreign currency private-sector borrowing overtook borrowing in the domestic currency.
Podíl výpůjček v cizí měně začal v Maďarsku klesat v roce 2012, v Rumunsku však pokles nenastal až do roku 2014. 
The share of foreign currency borrowing started to decline in 2012 in Hungary, but not until 2014 in Romania.
104 Tento problém uznala i Evropská rada pro systémová rizika ve svém doporučení č. 2011/1 jako riziko „narušených přenosových cest měnové politiky“ vyplývající z vysokých domácích půjček v cizí měně. 
104 This challenge was also recognised by the European Systemic Risk Board, in its Recommendation 2011/1, as the risk of ‘hindered monetary policy transmission channels’ stemming from high domestic lending in foreign currencies.
105 Doporučení Evropské rady pro systémová rizika č. 2011/1. 
105 Recommendation 2011/1 of the European Systemic Risk Board.
106 Například na konci června 2013 vyhodnotila maďarská centrální banka expozici domácností a malých a středních podniků vůči kurzovému riziku jako velmi vysokou. 
106 For example, at the end of June 2013 the Hungarian central bank considered the exposure of households and small and medium-sized enterprises to foreign exchange rates to be very high.
Závěry a doporučení 71 Dohled před krizí 179 Rámec dohledu EU určený k monitorování veřejných rozpočtů v členských státech existoval již před krizí. 
Conclusions and 71 recommendations Pre-crisis surveillance 179 Before the crisis there was already an EU framework geared towards monitoring the public budgets in the Member States.
Varovat Radu ve věci narůstající fiskální nerovnováhy bylo povinností Komise. 
Warning the Council about mounting fiscal imbalances was the Commission’s responsibility.
Komise nebyla na první žádosti o finanční pomoc připravena. 
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance.
180 Komise před nástupem krize nedostála svému úkolu posuzovat fiskální nerovnováhu, neboť odhadovala, že veřejné rozpočty členských států jsou silnější, než se ve skutečnosti ukázaly být. 
180 The Commission fell short in its task of assessing fiscal imbalances in the run-up to the crisis, when it estimated public budgets to be stronger that they actually turned out to be.
Jedním z klíčových nedostatků, které vykazovala posouzení Komise před rokem 2009, byla neexistence zpráv o narůstání podmíněných závazků veřejného sektoru, z nichž se během krize často staly závazky reálné. 
One key weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis.
Komise nevěnovala dostatečnou pozornost ani vazbě mezi velkými zahraničními finančními toky, zdravím bank a v konečném důsledku vládními financemi. 
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of banks and, ultimately, government finances.
Tato selhání dohledu znamenala, že v okamžiku, kdy začaly přicházet žádosti o finanční pomoc, nebyla Komise připravena plnit úkol spočívající v řízení programů (viz body 35–47). 
These surveillance failings meant that the Commission found itself unprepared for the task of programme management when requests for financial assistance started to arrive (see paragraphs 35 to 47).
Postupy řízení programů 181 Komisi se podařilo ujmout se svých nových povinností týkajících se řízení programů, k nimž patřila jednání s vnitrostátními orgány, příprava programových prognóz a odhadů mezer ve financování a určování nezbytných reforem. 
Programme management processes 181 The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts and financing gap estimates and identifying the necessary reforms.
S ohledem na počáteční časová omezení a nedostatek předchozích zkušeností se jednalo o úspěch (viz body 45–50). 
Given the initial time constraints and lack of prior experience, this was an achievement (see paragraphs 45 to 50).
182 Komise byla při získávání potřebných informací důkladná. 
182 The Commission was thorough in obtaining the necessary information.
Ve stále větší míře shromažďovala interní odborné zkušenosti a jednala se širokou škálou zúčastněných subjektů v přijímajících zemích. 
It increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the beneficiary countries.
V letech 2008 a 2009 však Komise nezmobilizovala tolik odborných sil jako později v souvislosti s programy pro eurozónu, ani nebyla schopna snadno získat externí odborníky. 
However, the Commission did not mobilise the same degree of expertise in 2008 and 2009 as it did later in connection with the euro area programmes, nor could it easily acquire external expertise.
Politika Komise v oblasti lidských zdrojů nebyla připravena tak, aby zvládla natolik velký a důležitý evropský projekt, jakým řešení krize státního dluhu zcela zjevně bylo (viz body 52–54). 
The Commission’s human resources policy was not designed to deal with such a large and important European project as the resolution of the sovereign debt crisis clearly was (see paragraphs 52 to 54).
Závěry a doporučení 72 Doporučení 1 Komise by měla vypracovat rámec pro celý orgán, který by v případě vzniku programu finanční pomoci umožnil rychlou mobilizaci vhodných lidských zdrojů a odborností, které jsou k dispozici v různých částech Komise nebo i mimo Komisi. 
Conclusions and recommendations 72 Recommendation 1 The Commission should establish an institution-wide framework allowing rapid mobilisation of appropriate human resources and expertise available in the different parts of the Commission or outside the Commission if a financial assistance programme emerges.
Ve vazbě na nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 472/2013 by Komise měla vypracovat postupy pro posílený dohled a řízení případných nových programů finanční pomoci. 
In relation to Regulation (EU) No 472/2013 of the European Parliament and of the Council, the Commission should develop procedures for the enhanced surveillance and management of possible new financial assistance programmes.
Postupy by měly výslovně zahrnovat scénář, v němž budou tyto činnosti provádět pouze orgány EU. 
The procedures should explicitly cover the scenario where these activities will be carried out by the EU institutions only.
183 Příprava makroekonomických prognóz a prognóz schodků nebyla novou činností. 
183 The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity.
Komise používala již existující a poněkud těžkopádný nástroj prognózování, jehož základem byly tabulky. Řízení kvality se omezovalo hlavně na sesouhlasování jednotlivých částí prognóz, aniž by vedení zkoumalo odůvodnění prognostických předpokladů. 
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool. Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no inquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions.
Bylo velmi obtížné posoudit věrohodnost klíčových předpokladů, například fiskálních multiplikátorů, a to nikoli jen při následném přezkumu, ale z hlediska vedení i během vlastní přípravy prognóz (viz body 55–70). 
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts (see paragraphs 55 to 70).
Doporučení 2 Programové týmy by měly mít povinnost systematicky zaznamenávat přijaté klíčové předpoklady a činnosti provedené během přípravy prognóz. 
Recommendation 2 Programme teams should be required to record systematically the key assumptions made and work done in preparing forecasts.
Komise by měla zavést nástroje, které by vedení dokumentace usnadnily. 
The Commission should put in place tools to facilitate documentation.
Ty by mohly zahrnovat automatické pro-tokolování změn, které tvůrci prognóz provedou. Postupy řízení kvality by měly obsahovat více kontrol klíčových základních předpokladů a parametrů, které zvolí útvary, jež se věnují konkrétním zemím. Například při přezkumu kvality by bylo možné použít referenční prognózu na základě modelu k označení oblastí, v nichž se prognóza na základě úsudku významně odchyluje od prognózy na základě modelu. 
This can include the automatic logging of changes made by forecasters. Quality control procedures should incorporate more checks on the key underlying assumptions and parameters chosen by country desks. For instance, a reference model-based forecast could be used in the quality review to flag areas where a judgement-based forecast significantly departs from the model-based forecast.
To by umožnilo cílenější kontroly kvality. 
This would allow for more targeted quality checks.
184 Programy měly většinou pevný základ v prioritách politiky EU a aktuálních ekonomických znalostech. 
184 The programmes were mostly soundly rooted in EU policy priorities and current economic knowledge.
Postupy Komise však byly často poznamenány nedostatkem systematického vedení dokumentace. 
However, the Commission’s procedures were commonly affected by a lack of systematic record-keeping.
Lze to částečně vysvětlit krizovou situací, počáteční časovou tísní a tím, že tento druh řízení programu byl pro Komisi novinkou. 
This can be partly explained by the crisis context, the initial time constraints and the novelty, for the Commission, of this type of programme management.
Dostupnost záznamů se postupně zlepšovala, avšak i v nejnovějších programech některé klíčové dokumenty scházely (viz body 71–75). 
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing (see paragraphs 71 to 75).
Závěry a doporučení 73 Doporučení 3 Aby byla zajištěna interní transparentnost faktorů, které jsou základem pro rozhodnutí v rámci programu: a) pracovníci, kteří se podílejí na řízení programu, by měli vést veškerou nutnou evidenci týkající se prvků návrhu programu, výběru podmínek a Komisí prováděného monitorování realizace programu; a b) vedoucí pracovníci programu by měli být povinni dokumentovat klíčová programová rozhodnutí v protokolu rozhodnutí, který umožní jednotlivá rozhodnutí snadno zpětně sledovat. 
Conclusions and recommendations 73 Recommendation 3 To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent: (a) staff involved in programme management should keep all necessary records in relation to the features of the programme design, the selection of conditions and the Commission’s monitoring of programme implementation; and (b) programme heads should be required to document key programme decisions in a decision log so that they are easily traceable.
185 Podmínky v memorandech o porozumění byly obvykle odůvodněny konkrétním odkazem na rozhodnutí Rady. 
185 The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision.
Podmínky se však dostatečně nesoustředily na obecné podmínky týkající se hospodářské politiky stanovené Radou (viz body 76 až 79). 
However, conditions were not sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council (see paragraphs 76 to 79).
186 Podmínky pomoci byly v každém programu řízeny odlišně. 
186 The conditions for assistance were managed differently in each programme.
Při porovnání zemí s obdobnými strukturálními nedostatky bylo zjištěno, že požadované reformy nebyly vždy úměrné řešeným problémům nebo že postupovaly velmi odlišným způsobem. 
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths.
Některé (nikoli však všechny) cílové hodnoty schodku jednotlivých zemí byly mírnější, než jaké by odůvodňovala hospodářská situace (viz body 80–91). 
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify (see paragraphs 80 to 91).
187 Riziko nejednotného přístupu k různým zemím nebo vyžadování zbytečných reforem nadále představuje problém v procesu řízení programů. 
187 The risk of treating different countries inconsistently or demanding unnecessary reforms remains a challenge to the process of programme management.
Kvůli krizové povaze programů bylo obtížné vypracovat podrobné pokyny, které by omezily manévrovací prostor programových týmů a vnitrostátních orgánů při přípravě a projednávání dokumentů, jako jsou rozhodnutí Rady nebo memoranda o porozumění. 
The crisis nature of the programmes has made it difficult to develop detailed guidelines to restrict the room for manoeuvre of programme teams and national authorities when preparing and negotiating documents such as Council decisions or memoranda of understanding.
Každé řešení musí tudíž vycházet z posílení dohledu nad činností pracovníků Komise a musí jít ruku v ruce se zlepšováním přezkumného procesu. 
Any solution must therefore be based on strengthening supervision of the work of Commission staff, and must go hand in hand with improvements to the review process.
188 Vyústěním práce zaměstnanců Komise je soubor dokumentů, který je základem rozhodnutí Komise (nebo člena Komise jednajícího v jejím zastoupení) a Rady. 
188 The work of Commission staff culminates in a set of programme documents which provide the basis for decisions by the Commission (or the Commissioner on its behalf) and the Council.
Od konce roku 2008 se významně zlepšily jak programové dokumenty, tak podkladové analýzy. 
Both the programme documents and the underlying analysis have improved significantly since the end of 2008.
Avšak i pozdější programové dokumenty postrádaly některé základní informace (viz body 97–99). 
However, even the more recent programme documents lacked some essential information (see paragraphs 97 to 99).
Závěry a doporučení 74 189 Všem oblastem řízení programů je společné, že se opírají o úsudek odborníků v konkrétních oblastech. 
Conclusions and recommendations 74 189 Common to all areas of programme management is a reliance on the judgement of experts in specific domains.
Klíčové dokumenty vyplývající z odborné analýzy byly předmětem přezkumu, ten však byl v několika ohledech nedostatečný. 
The key documents resulting from expert analysis were subject to review, but this was insufficient in several respects.
Podkladové výpočty nepřezkoumával nikdo mimo programový tým, práce nebyla kontrolována a i samotné řízení kvality bylo nepříznivě poznamenáno nedostatkem dokumentace (viz body 93–96). 
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the programme team, the work was not scrutinised and the quality control itself also suffered from the lack of documentation (see paragraphs 93 to 96).
Doporučení 4 Komise by měla zajistit, aby byly zavedeny řádné postupy pro přezkum řízení programů a obsahu programových dokumentů s přihlédnutím k dostupným zdrojům. Horizontální přezkum by měl fungovat jako vzájemné hodnocení práce programových týmů. 
Recommendation 4 The Commission should ensure that proper procedures are in place for the review of programme management and the content of programme documents, taking into account available resources.
Zvláštní pozornost by se měla věnovat horizontálním aspektům, jako je podobné zacházení se zeměmi, a měla by se vypracovávat zpráva pro vedení. 
It should pay particular attention to horizontal aspects, such as the similar treatment of countries, and report to management.
190 Komise odpovídá za provádění programu. 
190 The Commission is responsible for monitoring programme implementation.
Hlavní nedostatek v této oblasti souvisí s monitorováním fiskálního plnění. 
The main shortcoming in this area relates to the monitoring of fiscal implementation.
Cílové hodnoty schodku v každém programu byly stanoveny na základě schodku podle metodiky ESA. 
Each programme’s deficit targets were set on the basis of the ESA deficit.