natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Spokojenost zúčastněných stran je však klíčová pro obě strany, a motivace pro podávání zpráv i jeho přínosy mohou být proto v soukromém i ve veřejném sektoru podobné. 
However, as stakeholder satisfaction is crucial for both, the motivations for and benefits of reporting can be similar in the private and public sector.
Obrázek 4 znázorňuje různé motivace ve vztahu ke dvěma hlavním účelům, jimž podávání zpráv Podávání zpráv na úrovni EU Zprávy Komise EU může sloužit: 1) nástroj řízení a 2) nástroj vykazování odpovědnosti organizace nebo jejího vedení. 
Figure 4 illustrates the different motivations in relation with the two underlying purposes of reporting: (1) a tool for management, and (2) a tool to hold management or an organisation to account.
14 Celkově lze říci, že „zprávy o udržitelnosti ve veřejném sektoru poskytují rámec pro propojení finanční výkonnosti s tím, jak daná organizace využívá významné zdroje a vztahy, na nichž závisí, a jaký má na ně dopad“24. 
14 Overall, “public sector sustainability reporting provides a framework to link financial performance to the organisation’s use of, and impact on, the significant resources and relationships upon which it depends”24.
Má-li určitá veřejná organizace povinnost vykazovat klíčové výsledky, lze tímto způsobem zvýšit její transparentnost a odpovědnost a nabídnout určitá vodítka pro její správu a etické jednání25. 
By requiring the reporting of a public organisation’s key performance, it can increase transparency and accountability and offer guidance for governance and ethical behaviour 25. 12
Obrázek 4 – Vnitřní a vnější důvody pro podávání zpráv o udržitelnosti Podávání zpráv jako nástroj řízení Vnitřní motivace • Lepší řízení rizik • Úspora zdrojů a peněz • Získání lepších informací pro rozhodování • Vyšší spokojenost zaměstnanců Podávání zpráv jako nástroj vykazování odpovědnosti Vnější motivace • Lepší komunikace se zainteresovanými stranami • Zvýšení odpovědnosti a transparentnosti • Získání dobrého a věrohodného jména • Budování důvěry 13 Zdroj: EÚD Jaké informace mají zprávy o udržitelnosti obsahovat a kde mají být zveřejňovány 15 Z hlediska rozhodování o tom, co se má ve zprávě uvádět, je klíčový pojem „významnosti“. 
Figure 4 – Internal and external motivations for sustainability reporting 13 Source: ECA What to include in sustainability reports and where to publish them 15 The key concept for deciding what to report is “materiality”.
Očekává se, že zveřejňovány budou pouze „významné“ nebo důležité skutečnosti. Poskytované informace se proto mohou významně lišit podle toho, jak ta která organizace posoudí jejich významnost. 
Only “material” or important matters are expected to be published – therefore the information provided can vary significantly between organisations depending on their assessment of materiality.
Ve srovnání s finančním výkaznictvím, kde je významnost definována na základě finančních kritérií, je definice významnosti pro účely podávání zpráv o udržitelnosti složitější a někdy méně názorná (rámeček 4). 
Compared to financial reporting, where materiality is defined in financial terms, in sustainability reporting the definition of materiality is more complex and sometimes less tangible (Box 4).
16 Rámeček 5 znázorňuje, co může nefinanční výkaznictví znamenat v praxi. 
16 Box 5 shows what non-financial reporting might mean in practice.
14 Rámeček 4 Různé definice významnosti pro finanční a nefinanční výkaznictví Pro účely finančního výkaznictví definuje EU „významnou“ informaci jako informaci, o níž by bylo možné rozumně předpokládat, že by její opomenutí nebo nesprávné uvedení mělo vliv na rozhodnutí, která uživatelé činí na základě účetní závěrky podniku. 
14 Box 4 Different definitions of materiality for financial and non-financial reporting For financial reporting, the EU defines “material” information as “the status of information where its omission or misstatement could reasonably be expected to influence decisions that users make on the basis of the financial statements of the undertaking.
Významnost jednotlivých položek se posuzuje v souvislosti s jinými obdobnými položkami“26. 
The materiality of individual items shall be assessed in the context of other similar items”26.
V případě nefinančního výkaznictví se za významné považují informace, které jsou zveřejněny „v rozsahu nezbytném pro pochopení vývoje, výkonnosti, postavení a dopadu činnosti společnosti“.27 Podle iniciativy GRI by zprávy o udržitelnosti měly zahrnovat „aspekty, které: odrážejí význačné ekonomické, environmentální a sociální dopady organizace; nebo které podstatně ovlivňují hodnocení a rozhodnutí zúčastněných stran“,28 tzn. že významnost organizace by měla být hodnocena i s přihlédnutím k tomu, co považují za významné pro tuto organizaci zainteresované strany (např. pohled investorů). 
In non-financial reporting, material information is information which is disclosed “to the extent necessary for an understanding of the [company’s] development, performance, position and impact of [its] activity”27. According to GRI, sustainability reports should cover “aspects that: reflect the organization’s significant economic, environmental and social impacts; or substantively influence the assessments and decisions of stakeholders”28 – this means that the materiality of an organisation should additionally be evaluated with what stakeholders see as material for that organisation (e.g. view of investors).
Rámeček 5 Nefinanční výkaznictví v bance a pivovaru Banka může dojít k závěru, že její vlastní spotřeba vody v kancelářích a pobočkách nepředstavuje významný problém, který by měl být uveden ve zprávě vedení podniku. 
Box 5 Non-financial reporting in a bank and a brewery A bank may not consider water consumption in its offices and branches to be a material issue requiring inclusion in its management report.
Za významné může považovat spíše informace o sociálním a environmentálním dopadu projektů, které financuje, a o své úloze v podpoře reálné ekonomiky města, regionu či země29. 
Rather, it may consider the social and environmental impact of the projects that it funds and its role in supporting the real economy of a city, a region or a country to be material information29.
Naopak pivovar může svou spotřebu vody při výrobě piva považovat za významnou otázku, a může ji proto učinit součástí zprávy vedení podniku. 
A brewery, by contrast, may consider its water consumption during beer production to be a material issue and include it in its management report.
Může také zveřejnit, jaké dopady má změna klimatu na jeho podnikání, protože v důsledku této změny může být v jeho výrobních provozech na různých místech nedostatek vody. 
It may also disclose the impact of climate change on its business, due to potential water scarcity at various production sites.
17 Pro objasnění toho, co je významné a co lze považovat za relevantní hospodářské, environmentální a sociální aspekty, vypracovalo několik organizací pokyny (nebo dobrovolné normy) pro podávání zpráv o udržitelnosti v soukromém sektoru: například GRI, Mezinárodní rada pro integrované výkaznictví (IIRC – International Integrated Reporting Council) a Rada pro environmentální účetní standardy (SASB – Sustainability Accounting Standards Board). 
17 To clarify what is material and what might be relevant economic, environmental and social aspects, several organisations have developed guidelines (or voluntary standards) for sustainability reporting in the private sector: for example GRI, International Integrated Reporting Council (IIRC) and Sustainability Accounting Standards Board (SASB).
Nejčastěji používané jsou pokyny GRI. 
Of these, GRI is the most widely used.
V roce 2019 se v rámci dialogu o podávání korporátních zpráv („Corporate Reporting Dialogue“) podařilo shromáždit několik těchto organizací,30 které spolu jednaly o možnosti lepšího 
In 2019, the “Corporate Reporting Dialogue” brought together several of these organisations30 to develop better alignment between frameworks to facilitate preparing reports and improving
sjednocení různých rámců pro podávání zpráv s cílem usnadnit jejich přípravu a zvýšit kvalitu informací, které jsou v těchto zprávách uváděny, aby byly užitečné pro klíčové zainteresované strany, zejména pro investory31. 
the information in these reports for the use for key stakeholders, particularly investors31.
18 Směrnice EU 2014/95 o nefinančním výkaznictví a pokyny Komise umožňují využívat všech těchto stávajících rámců32. 
18 The EU directive 2014/95 on non-financial reporting and the Commission’s guidelines allow the use of all these existing frameworks32.
Zprávy musejí obsahovat přinejmenším informace týkající se environmentálních, sociálních a zaměstnaneckých otázek, dodržování lidských práv a boje proti korupci a úplatkářství”33. 
As a minimum, reporting must contain information relating to “environmental, social and employee matters, respect for human rights, anti-corruption and bribery matters”33.
Jedna podskupina subjektů má povinnost podávat zprávy týkající se rozmanitosti (např. pokud jde o zastoupení mužů a žen). 
For a sub-group of entities, reporting on diversity (e.g. with regard to gender) is mandatory.
19 Cílem směrnice bylo od samého počátku zajistit, aby zprávy obsahovaly informace jak o dopadech činnosti společností na udržitelnost, tak i o tom, jaké mají výzvy v oblasti udržitelnosti dopady na společnosti. 
19 The directive’s aim, from the outset, was to cover both the impact companies have on sustainability and, vice versa, how companies are impacted by the challenges of sustainability.
Na základě šetření se však ukázalo, že organizace se ve svých zprávách zaměřují spíše na to první, tedy na problematiku, jakou představuje například jejich dopad na životní prostředí. 
However, research has shown that organisations’ reporting tends to focus on the former, i.e. on things like their environmental impact.
Méně častěji ve svých zprávách uvádějí, jak je ovlivňují rizika týkající se udržitelnosti a jak tato rizika zohledňují ve svém obchodním modelu34. 
There has been less reporting on how companies are affected by sustainability risks and how they incorporate these risks into their business model34.
20 Podle Komise „stále existují značné mezery a s ohledem na potřeby investorů a dalších zúčastněných stran je naléhavě zapotřebí dosáhnout ještě větší kvantity, kvality a srovnatelnosti zveřejňovaných informací“35. 
20 According to the Commission, “there are still significant gaps, and further improvements in the quantity, quality and comparability of disclosures are urgently required to meet the needs of investors and other stakeholders”35.
V souladu s mezinárodním vývojem36 uspořádala Komise na jaře 2019 veřejnou konzultaci o aktualizaci pokynů pro provádění směrnice s cílem poskytnout více informací o zveřejňování informací týkajících se klimat37. 
In line with international developments36, the Commission held a public consultation in spring 2019 on updating the guidelines on implementing the directive in order to provide more guidance on climate-related disclosures37.
Zvláštní právní úprava byla navržena také pro finanční sektor, kde Komise zjistila, že institucionální investoři, správci aktiv a finanční poradci neberou ani dnes systematický ohled na činitele udržitelnosti a rizika v rámci investičního procesu38. 
For the financial sector, where the Commission found that institutional investors, asset managers and financial advisors still do not consistently consider sustainability factors and risks in the investment process, specific legislation has also been proposed38.
21 Organizace mohou zveřejňovat informace jako samostatnou zprávu nebo jako součást své finanční nebo výroční zprávy nebo je mohou předkládat i v jiné podobě. 
21 Organisations may publish information as a stand-alone report or as part of their financial or annual reports, or present it in other forms.
Například směrnice EU ponechává tyto možnosti otevřené a pouze menšina členských států39 se rozhodla požadovat zveřejňování informací v integrované podobě40. 
For example, the EU directive leaves these options open and only a minority of Member States39 have decided to require publication in an integrated form40.
Pokud jde o vyvozování odpovědnosti a transparentnost ve vztahu k zainteresovaným stranám, několik profesních organizací doporučuje, aby organizace zveřejňovaly informace ve výročních nebo finančních zprávách nebo ve výročních zprávách o hospodaření, aby se tyto hodnoty zlepšily41. 
In terms of accountability and transparency towards stakeholders, several professional organisations recommend that organisations publish the information in annual, financial or annual management reports to improve these values41.
V případě Evropské komise jsme již dříve doporučili, aby předložila jednu zprávu nebo soubor zpráv o plnění závazků. 
In the case of the European Commission, we have previously recommended that it should present a single accountability report or suite of reports.
Součástí obsahu by měla být mimo jiné zpráva o nefinanční výkonnosti, informace o činnostech a prohlášení o střednědobé a dlouhodobé fiskální udržitelnosti42. 15 
This should include, among other things, a report on non-financial performance, information on activities and mid-and long-term fiscal sustainability statements42. 15
Rozsah a koncepce zprávy 22 Tento přezkum přináší přehled o tom, jak EU a její orgány a agentury podávají zprávy o udržitelném rozvoji. 
Review scope and approach 22 This review provides an overview of how the EU and its institutions and agencies report on sustainable development.
Hodnotí stav podávání zpráv o plnění cílů udržitelného rozvoje a udržitelnosti na úrovni EU, jakož i podávání zpráv jednotlivými orgány a agenturami EU. 
It takes stock of the status of the reporting on the achievement of the SDGs at EU level and sustainability reporting by individual EU institutions and agencies.
23 Tento přezkum jsme prováděli především z těchto čtyř důvodů: o Rada a Evropský parlament vyzvaly Komisi, aby do roku 2019 podala OSN zprávu o vnitřním a vnějším provádění Agendy 2030 ze strany EU43. 
23 We have carried out this review for four main reasons: o The Council and the European Parliament have called for the Commission to report on the internal and external implementation of the 2030 Agenda by the EU to the UN by 201943.
Evropský parlament vyzval rovněž k podávání výročních zpráv o pokroku EU při uskutečňování cílů udržitelného rozvoje44. o Rok 2018 byl prvním rokem, kdy pro velké subjekty veřejného zájmu platila na základě právních předpisů EU povinnost poskytovat informace o udržitelnosti45. 
The European Parliament has also called for annual reporting on the EU’s progress in the implementation of the SDGs44. o 2018 was the first year in which large, public interest entities were required under EU law to report sustainability information45.
V souladu s přístupem založeným na zásadě, že je třeba jít příkladem, jsme chtěli zjistit, co orgány a agentury EU v této oblasti učinily. o Vzhledem k blížícímu se roku 2030 „členské státy EU, podniky i občanská společnost všeobecně uznávají, že je zapotřebí přijmout větší závazek,“ protože jedině tak bude možné dosáhnout cílů udržitelného rozvoje46. 
With a view to a lead-by-example approach, we wanted to see what EU institutions and agencies had done in this area. o With 2030 rapidly approaching, there is “a broad recognition by EU Member States, businesses and civil society that enhanced commitment is needed” to achieve the SDGs46.
Podávání zpráv o udržitelnosti může napomoci tomu, aby nezůstalo jen u závazku. o Podávání zpráv o udržitelném rozvoji je jedním z požadavků v rámci cílů udržitelného rozvoje, který má vést „společnosti, zejména velké a nadnárodní společnosti, k zavedení udržitelných postupů a k začlenění informací o udržitelnosti do jejich cyklu podávání zpráv. 
Sustainability reporting can help to turn this commitment into action. o Sustainability reporting is one of the targets in the SDGs, encouraging companies, especially large and transnational companies, to adopt sustainable practises and to integrate sustainability information into their reporting cycle.
24 V tomto přehledu zkoumáme nezbytné předpoklady pro smysluplné podávání zpráv o udržitelnosti a přinášíme informace o tom, jaký je v oblasti podávání zpráv o udržitelnosti v institucích EU aktuální stav. 
24 In this review we highlight the pre-requisites for reporting meaningfully on sustainability and present the state-of-play in EU bodies as regards sustainability reporting.
Posuzujeme úlohu auditorů v této oblasti a zvažujeme výzvy, které s sebou podávání zpráv o udržitelnosti do budoucna přináší. 
We assess the role of auditors in this area and consider the challenges arising in taking sustainability reporting forward.
25 Tento přezkum není auditem. 
25 This review is not an audit.
Jedná se o přezkum založený především na veřejně dostupných informacích. 
It is a review based mainly on publicly available information.
Využíváme pro něj materiály, z nichž čerpaly naše výroční zprávy a řada zvláštních zpráv. 
The review uses work done for our annual reports and a number of special reports.
Uskutečnili jsme také rozhovory a průzkum. 
We also carried out interviews and a survey.
Více informací o použité metodice lze najít v příloze I. 16 
More information on our methodology can be found in Annex I. 16
Předpoklady pro podávání zpráv o udržitelnosti 26 Zpráva o udržitelnosti je výsledkem určitého procesu. 
Pre-requisites for sustainability reporting 26 A sustainability report is the product of a process.
V tomto oddíle jsou popsány předpoklady smysluplného podávání zpráv o udržitelnosti, které jsou založené na stávajících pokynech a rámcích. 
This section describes the prerequisites for meaningful sustainability reporting, based on existing guidelines and frameworks.
Zaměřujeme se hlavně na tři klíčové předpoklady: o zapojení zainteresovaných stran, o vypracování strategie, o obecné uplatňování hlediska udržitelnosti v rozpočtovém procesu na základě cílů měřených za pomoci ukazatelů. 
We focus in particular on three key pre-requisites: o Involvement of stakeholders o Development of a strategy o Mainstreaming sustainability in the budgetary process based on targets measured by indicators.
Zapojení zainteresovaných stran 27 Zapojení zainteresovaných stran má klíčový význam v celém procesu podávání zpráv o udržitelnosti. 
Involvement of stakeholders 27 Involvement of stakeholders is key throughout the whole sustainability reporting process.
Komise uznává, že názory občanů a dalších zainteresovaných stran jsou pro tvorbu politik EU důležité47. 
The Commission has recognised the importance of the opinions of citizens and other stakeholders in the EU’s policy-making47.
Kromě Rady a Parlamentu, jimž se Komise zodpovídá, jsou občané EU, jsou pro orgány a agentury EU zainteresovanými stranami při podávání zpráv o udržitelnosti (obrázek 5) daňoví poplatníci, podniky a občanská společnost. 17 
Besides the Council and Parliament, who hold the Commission to account, the EU citizens, taxpayers, businesses and civil society are stakeholders for EU institutions and agencies in their sustainability reporting (Figure 5). 17
Obrázek 5 – Strany zainteresované na podávání zpráv o udržitelnosti 18 Mezinárodní společenství Zaměstnanci Strany zainteresované na podávání zpráv o udržitelnosti Občané Zákonodárce Daňoví poplatníci Výzkum a akademická obec Podnikatelská obec Zdroj: EÚD, na základě informací GRI 101. 
Figure 5 – Stakeholders of Sustainability Reporting 18 International community Research and academics Business community Employees Stakeholders of Sustainability Reporting Civil society organizations Citizens Legislator Taxpayers Source: ECA, based on GRI 101.
Organizace občanské společnosti Místní obce 28 Nedávným příkladem zapojení zainteresovaných stran bylo vytvoření platformy mnoha zúčastněných stran o provádění cílů udržitelného rozvoje, která vznikla z podnětu Komise jako poradní uskupení s cílem podporovat Komisi a všechny zainteresované strany podílející se na provádění cílů udržitelného rozvoje na úrovni EU.48. 
28 In a recent example of stakeholder involvement, the Commission created an SDG multi-stakeholder platform to support and advise the Commission and all stakeholders involved implementing the SDGs at EU level48.
Platformu tvoří 30 zástupců občanské společnosti a veřejného a soukromého sektoru49. 
The platform consisted of 30 representatives of civil society, the public sector, and the private sector49.
Vypracování strategie 29 Má-li mít podávání zpráv smysl, musí být pevnou součástí strategických cílů dané organizace a celého jejího politického či podnikového cyklu. 
Development of a strategy 29 For reporting to be meaningful, it needs to be embedded within an organisation’s strategic objectives and its whole policy/business cycle.
Hledisko udržitelnosti se tak stane nedílnou součástí jejího rámce řízení výkonnosti (obrázek 6)50. 
In this way, sustainability becomes an integral part of its performance management framework (Figure 6)50.
Jednotlivé kroky musí být vzájemně sladěny a náležité využívání informací je důležité v rámci celého procesu. 
The different steps inform each other, and the use of information is important throughout the process.
Obrázek 6 – Klíčové kroky k začlenění udržitelnosti podniku do výkonnostních rámců Posuzování rizik Průběžné používání informací Měření, monitorování a přezkum 19 Ověřování spolehlivosti Zprávy a komunikace Zdroj: Evropský účetní dvůr. Strategie Politiky a cíle 30 Podle OECD a Společného výzkumného střediska EU je vzhledem k tomu, že v oblasti cílů udržitelného rozvoje existuje množství synergií a komplementarit – ale také možností kompromisů –51, zapotřebí uplatňovat systematický přístup, protože jedině tak je možné zajistit soudržnost politik a zjišťovat, jaké jsou mezi složitě provázanými cíli udržitelného rozvoje interakce, a těmto interakcím rozumět a řídit je. 
Figure 6 – Key steps to incorporate sustainability into performance frameworks 19 Assurance Report& Communication Source: ECA. Risk Assessment Continuous use of information Measurement, Monitoring& Review Strategy Policies & Objectives 30 According to the OECD and the EU’s Joint Research Centre, due to the many synergies and complementarities – but also potential trade-offs – between SDGs51, there is a need for a systematic approach to ensure policy coherence and to identify, understand and manage interactions among highly interconnected SDGs.
Zabývali jsme se otázkou, zda EU a zejména Komise mají strategie, které by vymezovaly cíle a záměry, jejichž plnění by bylo možné vykazovat. 
We looked at whether the EU and the Commission in particular have strategies to provide goals and targets against which to report.
31 Poté, co byla v roce 2015 přijata Agenda pro udržitelný rozvoj 2030, uveřejnila Komise sdělení, v němž uvádí, že EU ve své činnosti i ve své celkové strategii cíle udržitelného rozvoje již zohledňuje (strategie Evropa 2020 a 10 priorit Junckerovy Komise)52. 
31 After the adoption of the 2030 Agenda in 2015, the Commission published a communication stating that the SDGs were already addressed in EU action and in its overall strategy (Europe 2020 strategy and 10 priorities of the Juncker Commission)52.
Komise tudíž nepovažovala za nutné tento strategický rámec jakkoli měnit. 
The Commission therefore did not consider it necessary to make any changes to the strategic framework.
V důsledku toho jsou stávající cíle – kromě některých cílů týkajících se energetiky a klimatu53 – stanoveny a sledovány do roku 2020, nikoli do roku 203054. 
As a result, existing targets, with the exception of some related to energy and climate53, are set and monitored up to 2020 rather than to 203054.
32 Jedním z důvodů tohoto přístupu je podle Komise skutečnost, že v době, kdy byla Agenda 2030 uveřejněna, tedy v roce 2015, již probíhal víceletý finanční rámec EU na období 2014–2020 (obrázek 7). 
32 According to the Commission, one reason for this approach was that when the 2030 Agenda came out in 2015, the EU’s multiannual financial framework (MFF) for 2014-2020 was already under way (Figure 7).