natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Výroba energie z obnovitelných zdrojů může být ve venkovských oblastech na druhou stranu podporována přímo v rámci politiky rozvoje venkova, která je na úrovni EU podporována především z EZFRV. 
On the other hand, renewable energy production in rural areas can be directly supported under the framework of rural development policy, which is, at EU level, chiefly supported through the EAFRD.
Ve sdělení Komise o budoucnosti potravinářství a zemědělství (viz sdělení COM(2017) 713 final, s. 22) je obsažen odkaz na mechanismus „rural proofing“ (ověřování dopadu politik na venkovské oblasti). 
A reference to rural proofing is included in the Commission Communication on the Future of Food and Farming (see page 22 of COM(2017) 713 final).
V tomto sdělení se Komise zavazuje podporovat mechanismus „rural proofing“, který systematicky ověřuje možný dopad příslušných politik na venkovské komunity. 
In this Communication the Commission commits to promoting a "rural proofing" mechanism, which systematically reviews relevant policies through a "rural lens", considering possible impacts on rural communities.
Konkrétním příkladem mechanismu „rural proofing“ je koncept inteligentních vesnic („Smart Villages“), který je podporován různými politikami a ESI fondy ve prospěch zakládání vesnic budoucnosti, jež jsou náležitě vybaveny k tomu, aby stavěly na svých konkrétních přednostech (viz sdělení COM(2017) 713 final, s. 21). 
A concrete example of rural proofing is the concept of Smart Villages, which is supported by different policies and ESI Funds to favour the creation of villages of the future, well equipped to build on their specific assets (see page 21 of COM(2017) 713 final).
Rizika spojená s výrobou a používáním bioenergie jsou analyzována v posouzení dopadů z roku 2016 týkajícím se udržitelnosti bioenergie1 (SWD(2016) 418 final), jež bylo vyhotoveno pro přepracované znění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů. 
The risks associated to bioenergy production and use are analysed in the 2016 Impact Assessment on Bioenergy Sustainability1 (SWD(2016) 418 final), prepared for the recast of the Renewable energy directive.
Dopady uhlíku z produkce biomasy jsou analyzovány rovněž v posouzení dopadů z roku2016 k návrhu nařízení LULUCF (SWD(2016) 249 final)2. 
The carbon impacts of biomass production are analysed also in the 2016 Impact Assessment to the proposal for the LULUCF Regulation (SWD(2016) 249 final)2.
Stávající a navrhovaná kritéria EU pro udržitelnost bioenergie jsou pro členské státy a hospodářské subjekty závazná. 
The existing and proposed EU sustainability criteria for bioenergy are binding on Member States and economic operators.
Kritéria EU pro udržitelnost nepředstavují závaznou podmínku pro uvádění bioenergie na trh EU. 
The EU sustainability criteria are not a binding condition for placing bioenergy on the EU market.
Aby se zamezilo nadměrné administrativní zátěži, nevztahují se kritéria EU pro udržitelnost a úspory emisí skleníkových plynů navrhovaná ve druhé směrnici o energii z obnovitelných zdrojů na malá zařízení pro vytápění a chlazení a výrobu elektřiny z biomasy s palivovou kapacitou nižší než 20 MW v případě biomasy a 0,5 MWel v případě bioplynu. 
In order to avoid excessive administrative burden, the EU sustainability and greenhouse gas saving criteria proposed in the RED II proposal do not apply to small biomass-based heating/cooling and electricity installations, with a fuel capacity below 20 MW in the case of biomass and 0.5 MWel in the case of biogas.
Rizika spojená s výrobou a využíváním bioenergie a související rámec politiky EU jsou analyzovány v posouzení dopadů týkajícím se udržitelnosti bioenergie, jež Komise vyhotovila pro přepracované znění směrnice o energii z obnovitelných zdrojů. 
The risks associated to bioenergy production and use and the related EU policy framework are analysed in the Commission Impact Assessment on Bioenergy Sustainability, prepared for the recast of the Renewable energy directive.
Dopady uhlíku z produkce biomasy jsou analyzovány rovněž v posouzení dopadů z roku2016 k návrhu nařízení LULUCF (SWD(2016) 249 final)3. 
The carbon impacts of biomass production are also analysed in the 2016 Impact Assessment to the LULUCF Regulation (SWD(2016) 249 final)3.
Druhá směrnice o energii z obnovitelných zdrojů posílí (bude-li přijata) kritéria EU pro udržitelnost s cílem minimalizovat značná rizika negativních environmentálních dopadů spojená s biomasou pro energetické účely. 
The RED II will, when adopted, reinforce the EU sustainability criteria to minimize significant risks of negative environmental impacts associated to biomass for energy.
Cílem návrhu je minimalizovat zejména riziko nepříznivých environmentálních dopadů spojených se zvýšenou těžbou lesní biomasy. 
In particular, the proposal aims to minimise the risk of adverse environmental impacts associated with increased forest biomass harvesting.
Návrh mimoto vyžaduje, aby byly minimalizovány dopady těžby lesní biomasy na kvalitu půdy a biologickou rozmanitost. 
In addition, it requires that the impact of biomass harvesting on soil quality and biodiversity are minimised.
Důkazy o souladu mohou zahrnovat právní předpisy zavedené v zemi původu biomasy, nebo nejsou-li tyto dostupné, důkazy na úrovni lesnického podniku. 
Evidence of compliance can include legislation in place in the country of biomass origin, or in case this is not available, evidence at the forest holding level.
Tato kritéria by se měla posoudit ve spojení s ostatními příslušnými politikami EU. 
These criteria should be seen in connection with other relevant EU policies.
Návrh Komise na nařízení o zahrnutí emisí skleníkových plynů a jejich pohlcování v důsledku využívání půdy, změn ve využívání půdy a lesnictví do rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 (nařízení LULUCF) zahrnuje emise nebo jejich pohlcování v souvislosti s produkcí biomasy pro energetické účely a zajišťuje zachování zásoby uhlíku v odvětví LULUCF v EU („pravidlo nulového pasivního zůstatku“). 
(LULUCF Regulation), includes emissions or removals related to the production of biomass for energy, and provides for the maintenance of the EU LULUCF carbon stock ("no debit rule").
Komise se domnívá, že stávající směrnice o energii z obnovitelných zdrojů i návrh druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů odrazují od neudržitelné bioenergie. 
The Commission believes that both the current RED and the RED II proposal discourage unsustainable bioenergy.
Komise má za to, že návrh druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů významně posiluje rámec EU pro udržitelnost bioenergie a zajišťuje, aby využívání bioenergie v EU po roce 2020 přinášelo optimální úspory emisí skleníkových plynů a současně minimalizovalo rizika nepříznivých environmentálních dopadů spojená se zvýšenou těžbou lesní biomasy. 
The Commission believes that the RED II proposal considerably reinforces the EU sustainability framework for bioenergy and ensures that bioenergy use in the EU post-2020 delivers optimal GHG savings while minimizing the risks of adverse environmental impacts associated to increased forest biomass harvesting. The Commission's proposal on LULUCF – currently in co-decision – provides an additional sustainability safeguard.
Návrh předpokládá zachování „pravidla nulového pasivního zůstatku“ podle Kjótského protokolu v odvětví LULUCF v EU, což znamená ochranu propadu uhlíku v odvětví LULUCF v EU, nebo přinejmenším jeho zachování. 
The proposal foresees the continuation of the Kyoto Protocol "no debit rule" for the EU LULUCF sector, meaning that the EU LULUCF carbon sink is to be protected, or at least maintained.
Politika rozvoje venkova je založena na zásadách sdíleného řízení a subsidiarity. 
Rural development policy is based on the principles of shared management and subsidiarity.
Členské státy / regiony mohou tudíž určit, jak mohou investice do energie z obnovitelných zdrojů podporované z EZFRV co nejlépe dosáhnout cílů v oblasti rozvoje venkova v souladu s jejich zvláštními podmínkami, potenciálem a potřebami. 
Thus it is the competence of Member States/ Regions to determine how investments in renewable energy supported under EAFRD can best meet rural development objectives in line with their specific context, potential and needs.
Aby bylo zajištěno, že nedochází k nadměrné kompenzaci, jsou v horizontálních pravidlech státní podpory, zejména v obecném nařízení o blokových výjimkách (EU) č. 651/2014 (viz oddíl 7) a v pokynech pro státní podporu v oblasti životního prostředí a energetiky na období 2014–2020, stanoveny maximální intenzity podpory a jiné podmínky. 
In order to ensure that there is no overcompensation, maximum aid intensities and other conditions are set out in the horizontal State aid rules, notably the General Block Exemption Regulation (EU) No 651/2014 (see Section 7) and the Guidelines on State aid for environmental protection and energy 2014-2020.
Společná odpověď Komise na body 45 a 46: Tematické cíle v rámci ESI fondů jsou záměrně stanoveny v obecnější rovině a nezahrnují jednotlivé součásti vzájemně propojených aspektů jako samotné využití energie z obnovitelných zdrojů. 
Common Commission reply to paragraphs 45 and 46: Thematic objectives under ESIF are intentionally set at a broader level and are not covering single parts of interlinked aspects as the deployment of renewable energy alone.
Cílový ukazatel T 16 však náležitě odráží plánované investice do výroby energie z obnovitelných zdrojů v rámci EZFRV (prioritní oblast 5C, viz rovněž bod 68). 
However, target indicator T 16 is well reflecting planned investments in renewable energy production under EAFRD (Focus Area 5C, see also paragraph 68).
Komise nesouhlasí s názorem, že údajné problémy související s programováním prioritních oblastí vedly k významným zpožděním při provádění programů týkajících se energie z obnovitelných zdrojů. 
The Commission does not share the view that alleged difficulties related to the programming of focus areas have resulted in significant delays in programme implementation for renewable energy.
Tato zpoždění jsou způsobena mimo jiné dobou, kterou členské státy potřebovaly k zveřejnění výzev a výběru projektů, jakož i k realizaci těchto investičních projektů v praxi. 
These delays are inter alia caused by the time needed by Member States to launch calls and select projects, as well as for the realisation of those investment projects on the ground.
Komise vydala komplexní soubor pokynů ke strategickému programování, jež členským státům poskytují vodítko při vypracovávání řádné intervenční logiky přispívající k prioritám a cílům EU (jako je cíl týkající se energie z obnovitelných zdrojů) a cílům v oblasti rozvoje venkova v souladu se zvláštními podmínkami, potenciálem a potřebami členských států / regionů. 
The Commission has provided comprehensive set of guidance documents on strategic programming, guiding Member States on how to develop a sound intervention logic for contributing to EU priorities and targets (such as the renewable energy target), and rural development objectives in line with the Member States'/ Regions' specific context, potentials and needs.
Tato intervenční logika (volba příslušných cílů, stanovování záměrů, kombinace příslušných opatření, přidělení 4 příslušných finančních prostředků atd.) je stanovena v programech rozvoje venkova a Komise ji důkladně posoudila během sjednávání programů. 
This intervention logic (choice of relevant objectives, target setting, combination of relevant measures, respective funding allocation etc.) is set out in the RDPs and thoroughly assessed by the Commission during the negotiation of the programmes.
Usnadnění dodávek a využívání energie z obnovitelných zdrojů je pouze jedním ze široké škály cílů EZFRV. 
Facilitating the supply and use of renewable energy is only one of a wide range of objectives of the EAFRD.
Členské státy mohou rozhodnout o podpoře energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím jiných nástrojů, než jsou programy rozvoje venkova. 
Member States can decide to support renewable energy through instruments other than the RDPs.
Koordinace mezi jednotlivými ESI fondy a ostatními finančními nástroji je stanovena v dohodách o partnerství, které jsou posouzeny Komisí. 
The coordination between different ESIF and other funding instruments is set out in the Partnership Agreements which are assessed by the Commission.
Vyčíslení finančních potřeb se odráží v rozpočtu přiděleném na příslušná opatření a v cílových hodnotách, jež jsou stanoveny pro příslušné ukazatele. 
The quantification of financial needs is reflected by the budget allocated to relevant measures and the target values set for the relevant indicators.
Komise však uznává, že existuje prostor pro další zlepšení vazby mezi zjištěnými potřebami a strategickým přístupem. 
However, the Commission acknowledges that there is scope for further improving the link between identified needs and the strategic approach.
Rámeček 5 – Změny původního přístupu k financování energie z obnovitelných zdrojů stanoveného v programech rozvoje venkova První odstavec: V případě Bulharska byly ve stávajícím programovém období zohledněny poznatky získané při provádění v programovém období 2007–2013, včetně vyšší míry chyb a finančních oprav. 
Box 5 – Changes to the initial approach to renewable energy funding set out in the RDPs First alinea: 4 In the case of Bulgaria, lessons learnt from the implementation in the 2007-2013 programming period, including a higher error rate and financial corrections had been taken into account for the current programming period.
U programu rozvoje venkova na období 2014–2020 se Bulharsko rozhodlo podporovat pouze projekty související se spotřebou ve vlastním hospodářství s cílem snížit riziko chyb v budoucnu. 
For the 2014-2020 rural development programme, Bulgaria has decided to only support projects linked to on-farm consumption in order to mitigate the risk of future errors.
Druhý odstavec: Úpravy rozpočtových přídělů mohou být během programového období provedeny z různých důvodů. 
Second alinea: Adaptations of budget allocations may occur for different reasons during the programming period.
V případě Francie (region Basse-Normandie) se finanční příděl z EZFRV na cíle týkající se energie z obnovitelných zdrojů snížil, jelikož se region rozhodl změnit zdroj financování u některých typů projektů, u nichž se původně plánovalo financování z EZFRV. 
In the case of France (Basse-Normandie) the EAFRD financial allocation to the renewable energy objectives was decreased as the Region decided to change the source of funding for some of the types of projects for which originally the EFARD funding was planned.
Důvody navrhovaných změn byly před příslušnou úpravou oznámeny Komisi. 
Justifications for the proposed change were communicated to the Commission prior to the amendment.
Změny spočívaly v přesunu financování produkce energie ze dřeva a programů týkajících se kotlů na vnitrostátní financování agenturou ADEME (Agentura pro životní prostředí a řízení energetiky) a v podpoře projektů týkajících se bioplynu (anaerobní digesce) prostřednictvím kapitálových příspěvků nebo bankovních záruk s pomocí agentury ADN (Rozvojová agentura Normandie). 
Changes consisted in moving financing of wood-based energy production and boilers-related schemes to national funding from the Agency for the Environment and Energy Management (ADEME) and supporting biogas projects (anaerobic digestion) through capital contributions or bank guarantees with the help of the Normandy Development Agency (ADN).
Strategické programování v rámci EZFRV usiluje o nalezení rovnováhy mezi různými potřebami a cíli místo o zavedení komplexní strategie pro energii z obnovitelných zdrojů ve venkovských oblastech. 
Strategic programming under EAFRD seeks to find the balance between different needs and objectives rather than implement a complete strategy for renewable energy in rural areas.
Změny rozpočtového přídělu jako v případě programu rozvoje venkova regionu Basse-Normandie je nutno odůvodnit v žádosti o úpravu programu. 
Modifications of budget allocation like in the case of the RDP Basse-Normandy have to be justified in the request for programme amendments.
Změna větší než 50 % vyčísleného cíle souvisejícího s prioritní oblastí, tj. značné přesuny rozpočtových prostředků, vyžaduje změnu strategie programu, což má za následek rozhodnutí Komise prostřednictvím prováděcích aktů podle čl. 11 písm. a) nařízení (EU) č. 
Moreover, a change of more than 50% of a quantified target linked to a focus area, i.e. by significant budget shifts, requests a change in the programme strategy, resulting in a Commission decision by means of implementing acts according to Article 11 (a) of Regulation (EU) No 1305/2013.
Během sjednávání dohod o partnerství a příslušných programů prosazovala Komise aktivně vytvoření synergií a doplňkovosti při využívání evropských strukturálních a investičních fondů s přihlédnutím i ke stávajícím vnitrostátním či jiným unijním systémům financování. 
During the negotiations of the Partnership Agreements and relevant programmes the Commission has actively promoted the establishment of synergies and complementarities in the use of the European Structural and Investment Funds while taking also into account existing national or other EU funding schemes.
Společná odpověď Komise na body 56 a 57: V rámci strategického programového přístupu mohou členské státy zvolit prioritní oblast, kterou považují za nejvhodnější pro naplánování konkrétního opatření v souladu se zvláštním účelem tohoto opatření. 
Common Commission reply to paragraphs 56 and 57: Within the strategic programming approach Member States can choose which focus area they consider most adequate for programming a specific measure in line with the specific purpose of the measure.
Logickým důsledkem je to, že se jedno opatření může tudíž objevit v různých prioritních oblastech. 
It is a logical consequence that a single measure can thus appear under different focus areas.
Pojem sekundární účinky mimoto náležitě odráží smíšenou povahu mnoha opatření pro rozvoj venkova, která často neslouží pouze jednomu cíli. 
In addition, the concept of secondary effects reflects well the multiple characters of many RD measures, which often do not serve one objective alone.
5 Rámeček 6 – Přiřazování projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů jednotlivým prioritním oblastem První odstavec: Přiřazení opatření jednotlivým prioritním oblastem v programech rozvoje venkova zohledňuje rovněž vyčíslení očekávaných výsledků opatření, jež se mohou mezi jednotlivými programy lišit. Opatření se prioritním oblastem přiřazují podle svého primárního účinku, zatímco sekundární účinky nejsou pro toto rozhodnutí směrodatné. Druhý odstavec: Rovněž porovnání programů rozvoje venkova v Rumunsku a Bulharsku prokazuje různé pořadí cílů. 
Box 6 – Assignment of renewable energy projects to different focus areas First alinea: The attribution of measures to different focus areas in the rural development programmes reflect also a quantification of the expected outcomes of the measure, which may vary between programmes. Measures are attributed to focus areas according to their primary effect, whereas secondary effects are not decisive for this decision. Second alinea: Also the comparison of the RDPs of Romania and Bulgaria demonstrates the different ranking of objectives: Bulgaria pursues the production of renewable energy for own consumption as primary objective of the measure and therefore attributes it to focus area 5C.
5 6 
In the Romanian RDP, the situation is indeed different in the sense that only projects that contain renewable investments for own consumption were programmed to have a direct contribution to focus area 5C whereas other 5 measures, programmed under FA 2A, 3A, 6A and 6B were considered to have secondary effects on focus area 5C.
Jedním z příkladů je drobná infrastruktura, včetně investic do energie z obnovitelných zdrojů a úspor energie, u níž se usuzuje, že podporuje především místní rozvoj ve venkovských oblastech, a byla proto zařazena do prioritní oblasti 6B. 
One example is small scale infrastructure, including investments in renewable energy and energy saving, considered to primarily foster local development in rural areas and therefore attributed to focus area 6B.
Ačkoliv je pravdou, že na počátku období 2007–2013 neexistovaly pro projekty v oblasti energie z obnovitelných zdrojů konkrétní ukazatele výsledků, společný rámec pro monitorování a hodnocení v období 2007–2013 zahrnoval ukazatel, který výslovně odkazoval na výrobu energie z obnovitelných zdrojů za účelem hodnocení programu. 
While it is true that no specific output indicators for renewable energy projects existed at the beginning of the period 2007-2013, the CMEF 2007-2013 included an indicator referring explicitly to renewable energy production for programme evaluation.
Ukazateli dopadu č.°7 přispívání k boji proti změně klimatu byla věnována pozornost prostřednictvím měření růstu produkce energie z obnovitelných zdrojů (kvantitativní a kvalitativní změna ve výrobě energie z obnovitelných zdrojů přiřazená zásahu financovanému z EZFRV). 
Impact indicator n°7 Contribution to combating climate change was addressed through a measurement of an increase in production of renewable energy (quantitative and qualitative change in the production of renewable energy attributed to intervention funded by EAFRD).
V rámci podávání zpráv o monitorování a ukazatelích poskytuje Komise členským státům vodítko, aby jim pomohla vybudovat kapacity k plnění jejich povinností v oblasti monitorování. 
In the context of reporting on monitoring and indicators, the Commission provides guidance to help Member States to build capacities in addressing their monitoring obligations.
Co se týká údajů předložených členskými státy, Komise hodnotí jejich kvalitu. 
With regards to the data submitted by Member States, the Commission assesses its quality.
Za spolehlivost těchto údajů však odpovídají orgány členských států. 
However, the reliability of such data is the responsibility of the Member States authorities.
Jelikož jsou projekty, jejichž účelem je využívání energie z obnovitelných zdrojů, rozptýleny v různých opatřeních a před zavedením kontroly stavu SZP neexistoval jediný ukazatel výsledků, je obtížné získat komplexní informace. 
As projects serving the deployment of renewable energy are dispersed in different measures and no single output indicator existed before the Health Check, comprehensive information is difficult to attain.
Ukazatel dopadu uvedený v odpovědi na bod 61 však poskytuje určité informace o možné účinnosti podpory investic do energie z obnovitelných zdrojů. 
However, the impact indicator as referred to in reply to paragraph 61 provides for some information on the possible effectiveness of the support for investments in renewable energy.
Jelikož energie z obnovitelných zdrojů byla jako nová záležitost v kontrole stavu SZP zavedena až poté, co byly programy již zahájeny, informace týkající se energie z obnovitelných zdrojů v hodnoceních ex ante použitých při navrhování programů rozvoje venkova byly omezené. 
Considering that renewable energy was introduced as a new challenge only in the Health Check when the programmes had already started, the renewable energy-related information in ex-ante evaluations used for the design of the RDPs was limited.
V následných hodnoceních musely všechny členské státy / regiony odpovědět na konkrétní otázku hodnocení, která se přímo týkala energie z obnovitelných zdrojů. 
In the ex-post evaluations all Member States/Regions had to answer a particular evaluation question directly linked to renewable energy.
Komise poskytla pokyny (které nejsou závazné). 
The Commission provided guidance (which is not binding).
Obsah následných hodnocení však závisí na obsahu konkrétního programu rozvoje venkova, který odráží politická rozhodnutí členských států. 
However, the content of ex-posts evaluations depends on the content of a particular RDP which reflects the policy choices made by Member States.
Je-li v rámci programu rozvoje venkova věnována energii z obnovitelných zdrojů jen okrajová pozornost, odpovídá tomu i pokrytí v rámci hodnocení. 
If the attention given to renewable energy within an RDP is marginal the coverage within the evaluation will be corresponding.