natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pro jejich dosažení program zahrnoval podmínky, jejichž cílem bylo zvýšit daňové příjmy a zajistit větší účinnost daňové správy při výběru daní (tj. „reformy pro posílení kapacity veřejné správy k inkasu příjmů“). 
To achieve them, the programme included conditions aiming to increase tax revenue and make tax administration more effective at collecting taxes (i.e. ‘reforms to enhance the government’s revenue-raising capacity’).
Ve svém auditu jsme se zaměřili na změny daňového systému (včetně sociálních příspěvků) a na reformy veřejné správy, jejichž cílem bylo zlepšit výběr daňových příjmů. 
In our audit work we focused on the changes in taxation system (including social contributions) and on reforms of the public administration to improve the collection of tax revenues.
Návrh podmínky – politiky v oblasti daňového systému Kombinace a stabilita daňových opatření 59. 
Conditionality design - tax policies Mix and stability of tax measures 59.
Obecná doporučení politiky v oblasti fiskální konsolidace (např. OECD) a před krizí provedená posouzení daňového systému v Řecku uváděla, že v rámci daňových opatření by měla být upřednostněna opatření týkající se daní ze spotřeby (nepřímých daní) a rozšíření daňových základen, a to vzhledem k jejich méně negativnímu dopadu na hospodářský růst. V rozporu s těmito posouzeními mělo v prvním programu před rozšiřováním daňových základen přednost zvyšování daňových sazeb a dočasné daně kvůli svému očekávanému rychlému příspěvku k plnění krátkodobých fiskálních cílů. 
General policy recommendations on fiscal consolidations (e.g. OECD) and pre-crisis assessments of the tax system in Greece considered that measures regarding taxes on consumption (indirect taxes) and broadening tax bases should be prioritised among tax measures due to their lower negative impact on economic growth.
Opatření pro rozšíření daňových základen byla většinou součástí druhého a třetího programu a některá z nich si vyžádala značné reformy daňových řádů. 
Measures to broaden tax bases were mostly part of the second and third programmes and some of them necessitated considerable reforms of the tax codes.
Zvýšení daňových příjmů během prvních dvou programů se podle předpokladů opíralo hlavně o nepřímé zdanění (konkrétně byly zvýšeny sazby nepřímých daní a byla zavedena periodická daň z nemovitostí se širokým základem). 
The increases in tax revenue during the first two programmes mainly relied on indirect taxation as foreseen (in particular, indirect tax rates were increased and a recurrent broad-base property tax was introduced).
Některá navýšení nepřímých daní (např. daně z energie/znečištění) však vyvolala další tlak na výrobní náklady podniků. 
However, certain indirect rate hikes (e.g. energy/pollution taxes) put additional pressure on the production costs of businesses.
Podmínky programů vedly ke značné nestabilitě daňové politiky, která ovlivnila všechny hlavní druhy daní, a dokonce ani směr změn nezůstal stabilní (například první program prosazoval jednotný daňový režim pro zdroje příjmu fyzických osob, zatímco druhý program postupoval opačným směrem; viz příloha IV, část B). 
The programmes’ conditions led to considerable instability in tax policy which affected all main types of taxes and not even the direction of the changes remained stable (for example the first programme advocated unified tax treatment of personal income sources, while the second programme moved in the opposite direction; see Annex IV, part B).
Jak Komise uznala, nestabilita byla do jisté míry důsledkem problémů se správní kapacitou v oblasti návrhů daňové politiky a nedostatečného provádění, které si vyžádaly časté úpravy podmínek programů. 
To some extent, the instability was due to problems with administrative capacity in the area of tax policy design and weak implementation as acknowledged by the Commission, which necessitated frequent adjustments to the programme conditions.
Během prvního programu přispěla k nestabilitě také snaha o daňová opatření přijatá ad hoc a bezodkladně v zájmu splnění cílů v oblasti schodku. 
Under the first programme, the instability was also driven by the quest for ad hoc and urgent tax measures to meet deficit targets.
K problému přispěla i absence prvotní strategie Komise pro daňové politiky a nedostatečné údaje (viz příloha IV, část A), přestože během doby trvání programů bylo patrné určité zlepšení. 
The lack of an initial Commission’s strategy on tax policies and data gaps (see Annex IV, part A) also contributed to the problem, although improvement was visible throughout the duration of the programmes.
Odůvodnění opatření 62. 
Justification of the measures 62.
Odůvodnění podmínek daňové politiky nebylo systematicky dokumentováno41. 
The justification of tax policy conditions was not systematically documented41.
Důležitá zvýšení sazeb DPH a spotřebních daní v roce 2010 byla zdůvodněna nutností fiskální konsolidace a byla odsouhlasena s orgány, nebyla však provedena žádná studie důsledků alternativních daňových opatření, například široké periodické daně z obytných nemovitostí42, která byla zavedena v roce 2011 v rámci doplňujícího fiskálního plánu. 
The important VAT and excise duties rate increases of 2010 were justified based on the need for fiscal consolidation and agreed with the authorities but there was no study of the consequences of alternative tax measures, such as a broad recurrent residential property tax42, which was introduced in 2011 as part of an additional fiscal plan.
Dokumentace ve fázi návrhu se postupně zdokonalovala a vycházela z kvalitnějších údajů od příslušných orgánů (např. modelování reforem daně z příjmu fyzických osob ve druhém programu a navýšení sazeb DPH ve třetím programu). 
(e.g. modelling of personal income tax reforms during the second programme and of VAT rate hikes of the third programme).
Návrh podmínky – vymáhání daní 63. 
Conditionality design - tax enforcement 63.
Několik mezinárodních institucí (MMF, OECD a Komise) upozornilo na značné problémy s dodržováním předpisů v daňové oblasti v Řecku v období před krizí. 
Several international institutions (IMF, OECD, and Commission) flagged the considerable problems with tax compliance in Greece in the pre-crisis period.
Výsledky prvního programu v oblasti vymáhání daní byly slabé43, což lze připsat třem obecným typům problémů: i) podmínky měly omezenou prioritu a nebyly ani jasně specifikované, ani dostatečně propracované (viz rámeček 5), ii) provádění vlastních plánů orgánů zaměřených proti daňovým únikům bylo nedostatečné a iii) sledování ze strany Komise se opíralo o nedostatečné údaje a kritéria (viz část I). 
The first programme’s results in the area of tax enforcement were weak43 and can be attributed to three broad types of problem: (i) the conditions were given limited priority, and were neither clearly specified, nor sufficiently sound (see Box 5); (ii) the implementation of the authorities’ own anti-evasion plans was weak; and (iii) the Commission’s monitoring was based on insufficient data and criteria (see Part I).
43 Rámeček 5 – Příklady problémů v koncepci opatření k vymáhání daní Pozdní zařazení do programů Podmínky pro první program upřednostňovaly opatření proti daňovým únikům jen v omezené míře. 
43 Box 5 - Examples of problems in the design of tax enforcement measures Late inclusion in the programmes The conditions for the first programme gave limited priority to specific anti-evasion measures.
Řada klíčových opatření byla zařazena až ve druhém programu (sjednocení identifikačních čísel daňových poplatníků, zavedení systému IT k propojení všech daňových úřadů, zřízení centrálního registru bankovních účtů) nebo ve třetím programu (např. prosazování a usnadňování elektronických plateb, zveřejňování dlužníků s nedoplatky daní a příspěvků na sociální zabezpečení). 
A number of key measures were included only in the second programme (unification of taxpayers’ identification numbers, introduction of an IT system to interconnect all tax offices, establishment of a central register of bank accounts) or in the third programme (e.g. promotion and facilitation of electronic payments, publication of debtors for overdue tax and social security).
Nekomplexní rozsah opatření Srovnávání s jinými členskými státy ukazuje, že v Řecku bylo možné uvažovat o dalších konkrétních opatřeních, jako je např. mechanismus oddělení plateb pro transakce s DPH s veřejnými institucemi a intenzivnější využití elektronických fiskálních zařízení. 
Scope of the measures was not comprehensive Benchmarking with other member states shows that more specific measures could have been considered in Greece, e.g. a split-payment mechanism for VAT transactions with public institutions and more intensive use of electronic fiscal devices.
Nedostatečně podrobné výchozí údaje Původní první program požadoval „právní předpisy pro zlepšení účinnosti správy a kontrol daní“, nebyl však uveden žádný seznam konkrétních dohodnutých opatření. 
Insufficient initial detail The initial first programme asked for ‘legislation to improve the efficiency of the tax administration and controls’, but there was no list of the specific agreed measures.
Podmínka vycházela z doporučení MMF pro technickou pomoc z května 2010, tato doporučení však nebyla plně provedena. 
The condition was based on IMF technical assistance recommendations of May 2010, but they were not fully transposed.
Většina podmínek pro posílení daňové správy byla zařazena ve druhém a třetím programu, čímž byly řešeny některé z nedostatků návrhu prvního programu. 
Most of the conditions for strengthening tax administration were included in the second and third programmes, thereby addressing some of the design weaknesses in the first programme.
Podmínky se z větší části opíraly o doporučení pracovní skupiny pro Řecko a vedly k větší jasnosti, rovněž však také významně zvýšily míru podrobnosti44. 
The conditions mostly relied on the recommendations of the Task Force for Greece (TFGR) and led to an improvement in terms of clarity, but this also significantly increased level of detail44.
Tento trend byl vysvětlen tím, že předchozí podmínky byly prováděny nedostatečně. 
This trend was explained by the fact that previous conditions had been implemented inadequately.
Některé podmínky také měly nerealistické lhůty (viz příloha IV, část C). 
Some conditions also had unrealistic deadlines (see Annex IV, Part C).
Provádění a výsledky 65. 
Implementation and results 65.
V důsledku opatření daňové politiky dohodnutých v programech se daňové zatížení45 hospodářství v letech 2010–2014 zvýšilo (o 5,3 % HDP) a tento nárůst pokračoval i během třetího programu v důsledku dodatečných daňových opatření politiky. 
As a result of the tax-policy measures agreed in the programmes, the tax burden45 on the economy increased during 2010-2014 (by 5.3 % of GDP) and continued to increase during the third programme due to additional tax measures.
To ukazuje, že provedená opatření trvale přispívala k zlepšování veřejných financí. 
This shows that the implemented measures durably contributed to the improvement of the public finances.
Nárůst byl vyšší než v kterékoli jiné zemi programu a znamenal, že Řecko ke konci roku 2014 dosáhlo (neváženého) průměru daňových zatížení členských států eurozóny (viz obrázek 5). 
The hike was higher than in any other programme countries and made Greece reach the (non-weighted) average of tax burdens of the euro area member states at the end of 2014 (see Figure 5).
Většiny nárůstu bylo dosaženo v období 2010–2012, které představovalo nejhlubší fázi řecké hospodářské krize. 
Most of the increase was achieved during 2010-2012 which constituted the deepest phase of the Greek economic crisis.
Obrázek 5 – Daňové zatížení v programových zemích eurozóny (% HDP) 44 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 32,0 30,6 GrŘeecckeo 35,4 35,4 36,6 35,9 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 E P u r r o ů ma r ě e r a e a u v r o e r z a ó g n e y Zdroj: EÚD, podle údajů Eurostatu (jaro 2017). 
Figure 5 - Tax burdens in Euro area programme countries (% of GDP) 45 41 39 37 35 33 31 29 27 25 38,5 33,5 30,6 Euro area average Greece 32 35,4 35,4 35,9 36,6 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: ECA, based on Eurostat data (spring 2017).
Ke konci druhého programu měla Komise za to, že Řecko splnilo širokou škálu podmínek týkajících se daňových úniků a výběru daní, jejich příspěvek k fiskální konsolidaci však byl 45 Příjmy z daní a sociálních příspěvků (podle Eurostatu) bez přiznávaných sociálních příspěvků jako podíl na HDP. 
By the end of the second programme, the Commission considered that Greece had implemented a broad range of conditions on tax evasion and collection, but their contribution to fiscal consolidation was limited46.
omezený46. Důvodem byla skutečnost, že některé z reforem nebyly řádně provedeny, vyžadovaly více času na to, aby se viditelně projevily ve statistických údajích, nebo byla jejich účinnost ovlivněna nestabilitou daňového prostředí. 
This was due to the fact that some of the reforms were not properly implemented, they still needed more time to be visible in statistics or their effectiveness was impacted by the instability of the taxation environment.
Ukazatele výkonnosti programů pro daňovou správu vykazují křehké a částečné zlepšení z hlediska počtu daňových kontrol a míry inkasa ve specializovaných auditních střediscích, přičemž cílové hodnoty byly v období let 2012 až 2014 dosaženy jen zřídka (viz příloha IV, část D). 
Performance indicators of the programmes for tax administration show fragile and partial improvement in terms of the number of tax inspections and collection rates in the specialized audit centres, while the targets were rarely met between 2012 and 2014 (see Annex IV, Part D).
V období 2010–2014 daňové závazky rostly v průměru přibližně o 8,2 miliardy EUR ročně (4,2 % HDP), a to i přes odpisy a opatření v oblasti výběru daní. 
During 2010-2014, tax debts increased by about 8.2 billion euros per year (4.2 % of GDP) on average despite write-offs and collection measures.
Programy nestanovily žádný ukazatel pro sledování odhadovaných nepřiznaných daní („daňový deficit“) nebo nehlášené práce, odhad výpadku příjmů z DPH47 však ukázal, že daňové úniky během prvního programu narostly, přičemž v roce 2014 zaznamenaly oproti roku 2010 nepatrné zlepšení. 
The programmes did not set up any indicator for monitoring the estimated undeclared taxes (‘tax gap’) or undeclared work, but the estimated VAT gap47 showed that evasion increased during the first programme and saw a fragile improvement in 2014 when compared with 2010.
Reforma veřejné správy 67. 
Public administration reform 67.
Cílem reformy veřejné správy bylo zvýšit efektivitu snížením výdajů na veřejnou správu a současně zvýšit kvalitu nabízených veřejných služeb. 
The aim of Public Administration (PA) reform was to increase efficiency by cutting spending on public administration while at the same time increasing the quality of the public services offered.
Programy zahrnovaly fiskální a strukturální složky. 
The programmes therefore comprised fiscal and structural components.
Třetí program dále zdůraznil význam reformy veřejné správy, kterou stanovil jako specializovaný pilíř programu. 
The third programme placed further emphasis on the importance of public administration reform, which it established as a dedicated pillar of the programme.
Náš audit se zaměřil na přírůstky efektivity dosažené prostřednictvím reformy na centrální úrovni veřejné správy. 
Our audit work focused on efficiency gains achieved through reform at the central level of public administration.
Návrh podmínek Krátkodobé priority a strategický výhled reformy veřejné správy 68. 
Conditionality design The short-term priorities and strategic outlook of public administration reform 68.
V prostředí fiskální krize byla hlavní prioritou prvního programu v oblasti veřejné správy fiskální konsolidace48. 
In an environment of fiscal crisis, the main priority of the first programme in the area public administration was fiscal consolidation48.
nebyla však založena na odpovídajícím strategickém plánování. 
Structural conditionality gained momentum in the second programme, but was not based on adequate strategic planning.
Podmíněnost v oblasti strukturálních reforem veřejné správy nebyla součástí širší reformní agendy zasahující celou státní správu, k níž by přistupovala v určité posloupnosti, jednotně a plánovaně. 
PA conditionality on structural reforms was not part of a broader, whole-of-government reform agenda approaching it sequentially in a coherent, planned way.
Strukturální reformy veřejné správy neřešily klíčové faktory, které sama Komise identifikovala jako nezbytné pro úspěšný návrh komplexní reformy veřejné správy, tj. výměnu osvědčených postupů na úrovni EU, zapojení zúčastněných subjektů a občanské společnosti, kontinuitu a stabilitu reforem (viz příloha VIII, část A). 
Structural reforms of public administration did not address key factors which the Commission itself identified as necessary for the successful design of comprehensive public administration reform, i.e. an exchange of best practices at EU level, involvement of stakeholders and civil society, continuity and stability of reforms (see Annex VIII, Part A).
V roce 2013 druhý program požadoval, aby řecké orgány předložily strategii a akční plán reforem veřejné správy, požadavek však nebyl synchronizován s hlavními opatřeními programu (reorganizace řeckého veřejného sektoru započala v roce 2012 a předcházela tak provádění strategie o dva roky). 
In 2013, the second programme asked the Greek authorities to present a strategy and an action plan for PA reforms, yet the requirement was not synchronised with key actions in the programme (the reorganisation of the Greek public sector started in 2012, preceding the delivery of the strategy by two years).
Tento plán nebyl realizován a v roce 2015 třetí program požádal o novou tříletou strategii reforem veřejné správy. 
This plan was not put into action and, in 2015, the third programme requested a new three-year strategy for PA reforms.
Komplexnost reforem 70. 
The comprehensiveness of reforms 70.
První program požadoval funkční přezkum ústřední správy, který měla provést OECD a který měl pomoci upřednostnit reformy veřejné správy a nastolit konkrétně přizpůsobený přístup vhodný pro danou zemi. 
The first programme asked for a functional review of the central administration, to be performed by the OECD, to help prioritise public administration reforms and set up a customised, country-specific approach.
Přezkum jasně určil slabá místa řecké správy a oblasti politiky, které vyžadují správní podporu, a po určitém prodlení bylo třináct doporučení OECD začleněno do podmínek (viz rámeček 6). 
While the review clearly identified the Greek administration’s weaknesses and those policy areas in need of administrative support, 13 of the OECD recommendations were included in the conditions after some delay (see Box 6).
Plnění těchto doporučení se systematicky nekontrolovalo a neexistoval rámec pro sledování pokroku reforem ani žádná strategie pro řešení problémů v oblasti shromažďování údajů a řízení (viz příloha VIII, část B). 
The recommendations were not systematically followed up, and there was no framework for tracking the progress of reforms or any strategy for addressing data collection and management issues (see Annex VIII, Part B).
46 Rámeček 6 – Příklady zpožděné realizace doporučení OECD Plán IKT pro zajištění interoperability mezi jednotlivými útvary ústřední správy byl do programu zahrnut jeden rok po zveřejnění zprávy OECD, v případě strategií pro lidské zdroje a komunikaci po dvou letech. 
47 Box 6 - Examples of delayed implementation of OECD recommendations An ICT plan to secure interoperability between the various branches of the central administration was included in the programme one year after publication of the OECD report and, in the case of Human Resources and communication strategies, after two years.
Ještě před započetím prvního programu existovaly nástroje EU (především operační program v rámci správní reformy financovaný z Evropského sociálního fondu), které měly řešit slabá místa řecké veřejné správy. 
Even before the first programme began, EU instruments were in place (primarily the Administrative Reform Operational Programme – AROP – financed from the European Social Fund) to address the weaknesses of Greece’s public administration.
Ačkoli si Komise byla hloubky těchto problémů vědoma, programy nezahrnovaly specializovaná opatření k rozvoji institucionální kapacity49. 
Although the Commission was aware of the depth of these problems, the programmes did not incorporate dedicated measures for developing institutional capacity49.
Jistou podporu v tomto ohledu, jakkoli v omezené působnosti a rozsahu, koordinovala pracovní skupina pro Řecko50. 
Some support in this respect, although of limited scope and scale, was coordinated by the TFGR50.
Naopak projekty budování kapacit zařazené do operačního programu v rámci správní reformy, které již existovaly v roce 2010, neměly vazbu na podmínky programu a některé byly během programového období zrušeny. 
By contrast, AROP capacity-building projects, which were already in place in 2010, were not linked with programme conditionality and some were cancelled during the programme period.
Komplexnost podmínek a koordinace s ostatními nástroji (včetně technické pomoci) se ve třetím programu zlepšila, zejména díky stanovení výslovné vazby mezi technickou pomocí a programem. 
The comprehensiveness of the conditions and coordination with other instruments (including technical assistance) improved under the third programme, in particular by establishing an explicit link between technical assistance and the programme.
Odůvodnění opatření 72. 
Justification of the measures 72.
Přestože Komise v oblasti návrhu reforem veřejné správy provedla určité analýzy, odůvodnění určitých konkrétních opatření nebylo uspokojivé. 
Despite some analytical work by the Commission into the design of public administration reforms, the justification provided for certain specific measures was not satisfactory.
Komise zejména nebyla schopna předložit žádné kvantitativní/kvalitativní analýzy pro dva klíčové cíle reforem (tj. snížení zaměstnanosti ve veřejné správě o 150 000 zaměstnanců v období 2011–2015 a dokončení povinných odchodů 15 000 zaměstnanců do roku 201451). 
In particular, the Commission could not provide any quantitative/qualitative analyses for the two key targets of the reforms (i.e. to reduce public employment by 150 000 employees in 2011-2015 and to complete mandatory exits of 15 000 employees by 201451).
Problém nedostatečného odůvodnění se týkal i posloupnosti reforem a lhůt. 
The problem of insufficient justification also applied to the sequencing of reforms and deadlines.
Ačkoli Komise nebyla schopna předložit analýzu, která byla základem návrhu programů v tomto ohledu, lhůty pro některé podmínky se nakonec ukázaly jako příliš ambiciózní a nezohledňovaly prováděcí kapacitu. 
Although the Commission could not provide the analysis underlying the programmes’ design in this respect, the deadlines for certain conditions eventually proved over-ambitious and did not take implementation capacity into consideration.
Například časový rámec pro zřízení a zavedení nového systému hodnocení zaměstnanců pro celou veřejnou správu činil jedenáct měsíců, zatímco srovnávací studie OECD/SIGMA zaměřená na systémy veřejné správy v šesti zemích EU 49 50 51 47 Institucionální kapacita by typicky měla zahrnovat tři aspekty intervencí zaměřené na: 1) struktury a procesy; 2) lidské zdroje a 3) poskytování služeb. 
For example, the timeframe for setting up and implementing a new personnel appraisal system for the entire public administration was 11 months, while an OECD/SIGMA comparative study on PA systems in six EU countries suggested an optimal timeframe of 1.5 to 3 years for preparation of such reforms.
Zaměstnanci veřejné správy nebyli během druhého programu podrobeni hodnocení. 
Public administration staff were not subject to appraisal during the second programme.