natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Lucemburk LUCEMBURSKO Tel.: +352 4398-1 Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx Internetová stránka: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 1977 - 2017 © Evropská unie, 2017 K jakémukoli použití či reprodukci fotografií nebo jiných materiálů, které nejsou chráněny autorskými právy Evropské unie, je nutno získat povolení přímo od držitelů autorských práv. 
EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 1977 - 2017 © European Union, 2017 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
CS 2017 Zvláštní zpráva č. 21 Ekologizace: komplexnější režim podpory příjmů, dosud bez environmentálních účinků (podle čl. 
EN 2017 Special Report NO 21 Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU) 1977 - 2017
Audit vedl člen EÚD Samo Jereb a podporu mu poskytovali tajemnice kabinetu Jerneja Vrabicová, vyšší manažer Robert Markus a vedoucí úkolu Michal Machowski. 
The audit was led by ECA Member Samo Jereb, supported by Jerneja Vrabic, private office attaché; Robert Markus, principal manager; Michal Machowski, head of task.
Členy auditního týmu byli Aris Konstantinidis, Paivi Pikiová, Carlos Sanchez Rivero, Dainora Venckevicieneová a Krzysztof Zalega. 
The audit team consisted of Aris Konstantinidis, Paivi Piki, Carlos Sanchez Rivero, Dainora Venckeviciene and Krzysztof Zalega.
Zleva doprava: Aris Konstantinidis, Paivi Pikiová, Robert Markus, Michal Machowski, Samo Jereb, Dainora Venckevicieneová, Jerneja Vrabicová. 
From left to right: Aris Konstantinidis, Paivi Piki, Robert Markus, Michal Machowski, Samo Jereb, Dainora Venckeviciene, Jerneja Vrabic.
Půda v zemědělských podnicích vyhrazená pro konkrétní postupy nebo prvky přínosné pro životní prostředí. 
Land on farms dedicated to specific practices or features beneficial for the environment.
V rámci ekologizace musí zemědělské podniky obvykle vyhradit nejméně 5 % své orné půdy pro plochy využívané v ekologickém zájmu. 
Under greening, farms generally have to dedicate at least 5 % of their arable land to EFAs.
ESPG: Environmentálně citlivé trvalé travní porosty. 
ESPG: Environmentally sensitive permanent grassland.
Pozemky s trvalými travními porosty, nacházející se především v oblastech Natura 2000, které členské státy určí na základě jejich biologické rozmanitosti, zejména pro chráněné druhy žijící v trvalých travních porostech a příslušná stanoviště. 
Parcels of permanent grassland, primarily those located inside Natura 2000 areas, designated by Member States because of their importance for biodiversity, in particular for protected grassland species and habitats. 4
V rámci ekologizace jsou tyto pozemky chráněny před přeměnou na jiné využívání půdy nebo orbou. 
Under greening, such parcels are protected against conversion to other land use or ploughing.
EU: Evropská unie GAEC: Dobrý zemědělský a environmentální stav (Good Agricultural and Environmental Condition). 
EU: the European Union. GAEC: Good Agricultural and Environmental Condition.
Souhrnný výraz pro soubor základních norem použitelných v rámci podmíněnosti, které definují dobrý zemědělský a environmentální stav půdy. 
Collective term for a set of basic standards, applicable under cross compliance, defining good agricultural and environmental condition of land.
GŘ ENV: Generální ředitelství Evropské komise pro životní prostředí JRC: Společné výzkumné středisko. 
JRC: Joint Research Centre.
Generální ředitelství Evropské komise. 
A Directorate-General of the European Commission.
Natura 2000: Největší celistvá ekologická síť chráněných oblastí na světě, která pokrývá 18 % pevninské plochy v celé EU a významné mořské oblasti. 
Natura 2000: The largest coherent ecological network of conservation areas in the world, covering 18 % of land across the EU and substantial marine areas.
Pilíř I SZP: Součást společné zemědělské politiky, která zahrnuje přímé platby zemědělcům a tržní opatření. 
Pillar I of the CAP: Part of the Common Agricultural Policy encompassing direct payments to farmers and market measures.
Pilíř II SZP: Součást společné zemědělské politiky, která zahrnuje opatření pro rozvoj venkova. 
Pillar II of the CAP: Part of the Common Agricultural Policy encompassing rural development measures.
Rozvoj venkova: Politika EU obecně označovaná jako pilíř II SZP, která se zabývá hospodářskými, environmentálními a sociálními potřebami venkovských oblastí EU. 
Rural development: An EU policy, commonly referred to as Pillar II of the CAP, addressing the economic, environmental and social needs of EU rural areas.
Platby v rámci rozvoje venkova jsou vypláceny z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova se spolufinancováním ze strany členských států. 
Rural development payments are made from the European Agricultural Fund for Rural Development, with Member State co-financing.
SHRNUTÍ I. Platba na ekologizaci (nebo ekologická platba) je nový typ přímé platby zemědělcům, kterou přinesla reforma společné zemědělské politiky (SZP) v roce 2013. 
5 EXECUTIVE SUMMARY I. Greening (or the green payment) is a new type of direct payment to farmers introduced with the 2013 reform of the Common Agricultural Policy (CAP).
Jejím účelem bylo zavést zásadu, podle níž by zemědělci měli být odměňováni za veřejné statky, které poskytují. 
It was designed to implement the principle that farmers should be rewarded for the public goods they provide.
Prostřednictvím tohoto mechanismu měla ekologizace posílit environmentální profil SZP. 
Through this mechanism greening was meant to enhance the environmental performance of the CAP.
Tato zpráva předkládá zjištění našeho auditu zaměřeného na ekologizaci. 
This report presents the findings of our audit on greening.
Naší hlavní auditní otázkou bylo, zda je ekologizace schopna zvýšit environmentální a klimatický profil SZP v souladu s cílem stanoveným v právních předpisech EU. 
Our main audit question was whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the EU legislation.
III. • • • Abychom uvedenou hlavní otázku auditu zodpověděli, zkoumali jsme: intervenční logiku, existenci jasných a dostatečně náročných cílů ekologizace a odůvodnění rozpočtových prostředků pro tuto politiku, přínosy pro životní prostředí a klima, které lze od ekologizace očekávat, složitost, kterou ekologizace přináší do SZP. 
III. In order to reply to that main audit question, we examined: • intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; • benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; • complexity which greening adds to the CAP.
IV. významným způsobem nezvýší environmentální a klimatický profil SZP. Celkově docházíme k závěru, že ekologizace, jak se nyní provádí, pravděpodobně V. 
IV. Overall we conclude that greening, as currently implemented, is unlikely to significantly enhance the CAP’s environmental and climate performance.
Zjistili jsme, že Komise pro ekologické platby nevypracovala úplnou intervenční logiku. 
V. We found that the Commission did not develop a complete intervention logic for the green payment.
Nestanovila ani jasné, dostatečně náročné cíle v oblasti ochrany životního prostředí, kterých by ekologizace měla dosáhnout. 
Nor did it set clear, sufficiently ambitious environmental targets that greening should be expected to achieve.
Kromě toho rozpočtové prostředky pro ekologizaci nejsou odůvodněny environmentálním obsahem této politiky. 
Furthermore, the budget allocation for greening is not justified by the policy’s environmental content.
Ekologická platba v zásadě zůstává režimem podpory příjmů. 
The green payment remains, essentially, an income support scheme.
Rovněž jsme konstatovali, že ekologizace pravděpodobně nezajistí významné přínosy pro životní prostředí a klima, zejména v důsledku významné mrtvé váhy, která tuto politiku ovlivňuje. 
We also found that greening is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate, mainly because of the significant deadweight which affects the policy.
Konkrétně odhadujeme, že ekologizace vedla ke změnám zemědělských postupů jen u přibližně 5 % veškeré zemědělské půdy EU. 6 
In particular, we estimate that greening led to changes in farming practices on only around 5 % of all EU farmland. 6
Zjistili jsme, že pravděpodobné výsledky této politiky neodůvodňují významnou složitost, kterou ekologizace přináší do SZP. 
Finally, we found that the policy’s likely results do not justify the significant complexity which greening adds to the CAP.
Zčásti tato složitost vyplývá z překryvů mezi ekologizací a ostatními environmentálními nástroji SZP včetně norem pro dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (GAEC). 
Part of this complexity results from overlaps between greening and other environmental instruments of the CAP, including standards on good agricultural and environmental condition of land (GAECs).
Ekologizace připomíná normy GAEC v tom, že se rovněž v zásadě jedná o soubor základních environmentálních podmínek uplatňovaných u podpory příjmů. 
Greening resembles GAECs in that it is also, essentially, a set of basic environmental conditions applicable to income support.
Na základě těchto zjištění vydáváme následující doporučení: • Pro příští reformu SZP by Komise měla vypracovat úplnou intervenční logiku pro příspěvek SZP k cílům EU v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu, která bude obsahovat i konkrétní cílové hodnoty a bude se opírat o aktuální vědecké poznatky o dotčených jevech. • V rámci přípravy na vypracování návrhu příští reformy SZP by Komise měla provést přezkum a zhodnotit stav provádění současné SZP. 
VIII. • • On the basis of these findings, we make the following recommendations: For the next CAP reform, the Commission should develop a complete intervention logic for the CAP’s contribution to the environmental and climate-related objectives of the EU, including specific targets and based on up-to-date scientific understanding of the phenomena concerned. As preparation for developing its proposal for the next CAP reform, the Commission should review and take stock of the implementation of the current CAP.
Při přípravě svého návrhu by se Komise měla řídit těmito zásadami: o Zemědělci by měli mít přístup k platbám SZP pouze v případě, že splní soubor základních environmentálních norem, které obsáhnou oblasti pokryté stávajícími normami GAEC a všeobecnými požadavky ekologizace (jež by měly jít v obou případech za rámec požadavků předpisů z oblasti ochrany životního prostředí). 
In building its proposal, the Commission should be guided by the following principles: o Farmers should only have access to CAP payments if they meet a set of basic environmental norms encompassing areas covered by the current GAECs and the generalised greening requirements (which are both meant to go beyond the requirements of environmental legislation).
Sankce za nedodržování těchto kombinovaných norem by měly být dostatečné k tomu, aby měly odrazující účinek. 
Penalties for non-compliance with these combined norms should be sufficient to act as a deterrent.
Kromě toho by všechny tyto základní normy měly být plně začleněny do základního environmentálního scénáře pro jakékoli programové opatření týkající se zemědělství. o Zvláštní místní potřeby v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu lze přiměřeně řešit prostřednictvím silnějšího programového opatření týkajícího se zemědělství, jehož základem bude dosažení výkonnostních cílů a financování zohledňující posouzení průměrných vynaložených nákladů a ušlých příjmů souvisejících s opatřeními a postupy, které překračují základní environmentální scénář. 7 
In addition, all such basic norms should be fully incorporated in the environmental baseline for any programmed action regarding agriculture. o Specific, local environmental and climate-related needs can be appropriately addressed through stronger programmed action regarding agriculture that is based on the achievement of performance targets and funding reflecting an assessment of the average costs incurred and income foregone in relation to actions and practices going beyond the environmental baseline. o When Member States are given options to choose from in their implementation of the CAP, they should be required to demonstrate, prior to implementation, that the options they select are effective and efficient in terms of achieving policy objectives. 7
Evropská unie (EU) vyplácí zemědělcům přímé dotace v rámci pilíře I1 společné zemědělské politiky (SZP). 
The European Union (EU) pays direct subsidies to farmers as part of Pillar I1 of its Common Agricultural Policy (CAP).
Hlavním cílem těchto přímých plateb je podpora příjmů zemědělců. 
A key aim of these direct payments is to support farmers’ income.
SZP se však stala předmětem narůstající kritiky za to, že nečiní dost pro omezení negativního účinku, který mají určité zemědělské postupy na životní prostředí a klima2. 
However, the CAP has come under increasing criticism for not doing enough to limit the negative effect that certain farming practices have on the environment and climate2.
Posledním pokusem o řešení tohoto problému je „ekologická platba“ neboli „ekologizace“3 – nový druh přímé platby zavedený s reformou SZP v roce 2013. 
The ‘green payment’ or ‘greening’3 – a new type of direct payment introduced with the 2013 CAP reform – is the most recent attempt to address this issue.
Je to jediná přímá platba, jejíž hlavní deklarovaný cíl je „ekologický“, konkrétně posílit environmentální profil SZP4. 
It is the only direct payment whose main stated objective is ‘green’, namely to enhance the CAP’s environmental performance4.
V důvodové zprávě přiložené k legislativnímu návrhu5 Komise tvrdila, že zemědělským podnikům „bude muset být poskytnuta podpora při přijímání a udržování zemědělských systémů a postupů, jež co nejvíce přispívají ke splnění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu, neboť tržní ceny neodrážejí poskytování těchto veřejných statků“. 
In the explanatory memorandum accompanying its legislative proposal5, the Commission argued that agricultural holdings “will need to be supported in adopting and maintaining farming systems and practices that are particularly favourable to environmental and climate objectives because market prices do not reflect the provision of such public goods”.
Tento důraz na vynakládání veřejných peněz na veřejné statky a odměňování zemědělců za pozitivní externality (tj. za kladný dopad, který by jinak trh neodměnil) také dodává legitimitu výdajům SZP celkově. 
This emphasis on spending public money on public goods and rewarding farmers for positive externalities (i.e. for having positive impact that would otherwise not be rewarded by the market) also adds legitimacy to the CAP expenditure as a whole.
Ekologizace není volitelný režim. 
Greening is not an optional scheme.
Všichni zemědělci zapojení do režimů přímých plateb v rámci SZP (jako je např. režim základní platby nebo režim jednotné platby na plochu) musí 1 2 3 4 5 COM(2011) 625 final ze dne 12.10.2011. 
All farmers participating in CAP direct payment schemes (such as the Basic Payment Scheme or the Single Area Payment Scheme) must also 1 2 3 4 5 COM(2011) 625 final of 12.10.2011.
SZP se dělí na dva pilíře: pilíř I zahrnuje přímé platby zemědělcům a intervenční opatření na trzích. 
The CAP is divided into two pillars: Pillar I comprises direct payments to farmers and market intervention measures.
Je plně financován z rozpočtu EU. 
It is fully funded from the EU budget.
Pilíř II zahrnuje opatření pro rozvoj venkova, která spolufinancují členské státy. K těmto negativním dopadům zemědělství patří vyčerpávání a eroze půd, znečišťování vody, emise skleníkových plynů a ztráta biologické rozmanitosti. 
Pillar II covers rural development measures, which are co-financed by Member States Such negative environmental impacts of agriculture include soil depletion and erosion, water pollution, greenhouse gas emissions and biodiversity loss.
Úplný oficiální název tohoto nového režimu podpory zní „platba na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí“. 
The full official name of this new support scheme is ‘payment for agricultural practices beneficial for the climate and for the environment’.
1307/2013 ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky a kterým se zrušují nařízení Rady (ES) č. 
Recital 37 of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 608).
požádat i o ekologickou platbu. 
apply for the green payment.
Menší zemědělské podniky však mohou využívat podpory v rámci ekologizace, aniž by musely splnit všechny, nebo dokonce vůbec nějaké ekologické požadavky. 
However, smaller holdings can benefit from support under greening without having to meet all, or even any, of greening requirements.
Ekologické požadavky se rovněž nevztahují na zemědělské podniky považované za „ekologické z vlastní podstaty“: například, organičtí zemědělci profitují z ekologické platby, aniž by museli prokázat dodržování tří ekologických postupů. 
Greening requirements also do not apply to holdings considered ‘green by definition’: for example, organic farmers benefit from the green payment without having to demonstrate compliance with the three greening practices.
Ekologické požadavky zahrnují tři zemědělské postupy, z nichž všechny mají být jednoduché, všeobecné, mimosmluvní a každoroční a mají přinášet prospěch pro životní prostředí a klima: a) v rámci diverzifikace plodin jsou zemědělci s více než 10 hektary orné půdy povinni pěstovat alespoň dvě plodiny. 
The greening requirements encompass three farming practices, all of which are meant to be simple, generalised, non-contractual and annual, and to benefit the environment and climate: (a) Under crop diversification, farmers with more than 10 hectares of arable land are obliged to grow at least two crops.
Nejméně jedna další (tzn. třetí) plodina musí být zavedena v zemědělských podnicích s více než 30 hektary orné půdy. 
At least one further (i.e. third) crop must be introduced on farms exceeding 30 hectares of arable land.
Podíl orné půdy, kterou mohou zemědělci vyhradit pro hlavní plodinu, je omezen na 75 %. 
The share of arable land that farmers may devote to the main crop is limited to 75 %.
V zemědělských podnicích, kde jsou vyžadovány nejméně tři plodiny, nesmí dvě hlavní plodiny společně pokrývat více než 95 % plochy orné půdy. 
On farms where at least three crops are required, the two main crops taken together must not cover more than 95 % of arable land.
Hlavním deklarovaným cílem diverzifikace plodin je zlepšit kvalitu půdy6; b) zachování trvalých travních porostů kombinuje dva samostatné mechanismy. 
The main stated aim of crop diversification is to improve soil quality6; (b) Maintenance of permanent grassland combines two separate mechanisms.
Členské státy musí: • sledovat (na celostátní nebo regionální úrovni) podíl trvalých travních porostů na celkové zemědělské ploše zahrnuté do přímých plateb SZP. 
Member States must: • monitor (at national or regional level) the proportion of permanent grassland in the total agricultural area covered by CAP direct payments.
Jestliže poměr klesne oproti referenční úrovni o více než 5 %, musí členské státy požadovat, aby zemědělci obnovili trvalé travní porosty, které byly převedeny na jiné druhy využití půdy, • určit plochy trvalých travních porostů, které jsou z environmentálního hlediska nejvíce citlivé. 
If the ratio falls by more than 5 % from a reference level, then Member States must require farmers to restore permanent grassland previously converted to other land uses; • designate the areas of grassland which are the most sensitive from an environmental point of view.
Přeměna a orba těchto environmentálně citlivých trvalých travních porostů je zakázána. 
The conversion and ploughing of such environmentally sensitive permanent grassland (ESPG) is prohibited.
10 6 Bod odůvodnění 41 nařízení (EU) č. 
The protection of environmentally 6 7 9 Recital 41 of Regulation (EU) No 1307/2013.
1307/2013. 
Recital 42 of Regulation (EU) No 1307/2013.
Podle právních předpisů EU jsou trvalé travní porosty udržovány v rámci ekologizace především za účelem ukládání uhlíku7; Primárním účelem ochrany environmentálně citlivých trvalých travních porostů (kromě obecného cíle ukládání uhlíku) je ochrana oblastí cenných z hlediska biologické rozmanitosti. c) zemědělci s více než 15 hektary orné půdy musí vyhradit ekvivalent 5 % této půdy pro plochy využívané v ekologickém zájmu. 
sensitive permanent grassland has the primary purpose of protecting areas of valuable biodiversity (in addition to the overall carbon sequestration objective); (c) Farmers with more than 15 hectares of arable land must devote an equivalent of 5 % of that land to ecological focus areas (EFAs).
Právní předpisy EU stanoví devatenáct různých druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu, jimiž mohou zemědělci uvedenou povinnost splnit, včetně půdy ponechané ladem, meziplodin, plodin, které vážou dusík, a několika druhů krajinných prvků). 
EU legislation provides for 19 distinct EFA types with which farmers can meet this obligation, including land lying fallow, catch crops, nitrogen-fixing crops and several types of landscape features).
Jednotlivé členské státy se však mohou rozhodnout nabízet svým zemědělcům méně možností ploch využívaných v ekologickém zájmu. 
However, individual Member States may decide to offer their farmers fewer EFA options.
Hlavním cílem ploch využívaných v ekologickém zájmu je zachování a zlepšení biologické rozmanitosti8. 
The main objective defined for EFAs is to safeguard and improve biodiversity8.
Vedle ekologizace má SZP dva další důležité nástroje k prosazování environmentálních a klimatických cílů: a) Podmíněnost je mechanismus, který váže většinu plateb v rámci SZP na soubor základních norem, aby zajistil dobrý zemědělský a environmentální stav půdy (GAEC), a stanoví určité povinnosti, známé jako povinné požadavky na hospodaření (PPH). 
Apart from greening, the CAP has two other important instruments for pursuing environmental and climate objectives: (a) Cross-compliance is a mechanism linking most CAP payments to a set of basic standards to ensure the good agricultural and environmental condition of land (GAECs) and certain obligations, known as statutory management requirements (SMRs).
Povinné požadavky na hospodaření jsou definovány v příslušných právních předpisech EU v oblasti životního prostředí, změny klimatu, veřejného zdraví, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. 
SMRs are defined in the respective EU legislation on the environment, climate change, public, animal and plant health, and animal welfare.
Zemědělci, kteří tyto normy a požadavky nesplní, riskují sankci v podobě snížení všech jejich přímých plateb, obvykle o 1 až 5 %. b) Environmentální opatření v rámci rozvoje venkova (pilíř II SZP), například agroenvironmentálně-klimatické opatření, se ekologické platbě podobají v tom, že odměňují zemědělce za určité postupy prospěšné pro životní prostředí a klima. 
Farmers who do not meet these standards and requirements risk incurring a penalty reducing all their direct payments, usually by 1 % to 5 %; (b) Environmental measures under rural development (CAP’s Pillar II) – such as the agri-environment-climate measure – are like the green payment in that they reward farmers for certain practices that benefit the environment and climate.
Na rozdíl od ekologizace jsou však tato opatření smluvní a opírají se o dobrovolné závazky 7 8 11 Bod odůvodnění 42 nařízení (EU) č. 
Unlike greening, however, these measures are contractual, based on voluntary commitments by farmers.