natgillin/translations-raw huggingface dataset:
32 Žádný z pěti operačních programů, které jsme prověřovali, nepopisuje překážky brzdící investice do energetické účinnosti na území daného státu a opatření přijatá k jejich překonání. 
32 None of the five operational programmes we examined described the barriers hampering energy efficiency investments in their territory and the measures taken to overcome them.
Dva z pěti navštívených členských států však informovaly o konkrétních iniciativách, jejichž cílem je některé bariéry odstranit: o Litva rozhodla, že energetická modernizace bytových domů může být schválena prostou většinou vlastníků, a nízkopříjmovým skupinám poskytla na modernizaci veřejnou podporu ve výši 100 % (viz rámeček 2). o V Česku mohou bytová družstva od roku 2018 žádat o prostředky EU na investice do energetické účinnosti a v roce 2019 byla zahájena celostátní informační kampaň s cílem zvýšit povědomí o financování energetické účinnosti. 
However, two of the five Member States we visited reported specific initiatives to lift some barriers: o Lithuania decided that a simple majority of the owners could agree on energy efficiency upgrades in multi-apartment buildings, and provided 100 % public support for upgrades for low-income people (see Box 2); o in 2018, Czechia started to allow housing cooperatives to apply for EU funding for energy efficiency investments and in 2019 started a national publicity campaign to raise awareness about energy efficiency financing.
Hlavní formou finanční podpory EU na investice do energetické účinnosti zůstávají granty, ale nejsou vyhrazeny jen pro rozsáhlé renovace 33 Investice do energetické účinnosti mají přínosy jak pro majitele (zvýšení hodnoty), tak pro uživatele (snížení nákladů na energii). 
Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation 33 Energy efficiency investments generate benefits for both owners (an increase in value) and the occupants (a reduction in energy costs).
Před uplatněním výrazné míry podpory by členské státy měly zvážit využití finančních nástrojů a inovativních tržních mechanismů, jako je uzavírání smluv o energetických službách a systémy povinného zvyšování energetické účinnosti. 
Before using significant levels of grant support, Member States should consider using financial instruments and innovative market mechanisms such as energy performance contracting and Energy Efficiency Obligation Schemes.
34 Investiční projekty v hodnotě 4,6 miliardy zvolené členskými státy na renovace obytných budov budou financovány ze 72 % prostřednictvím grantů a z 28 % prostřednictvím finančních nástrojů. 
34 The €4.6 billion of investments selected by Member States in energy efficiency renovation of residential buildings will be financed 72 % through grants and 28 % through financial instruments.
35 Všech pět navštívených členských států ve svých dohodách o partnerství uvedlo záměr prozkoumat možnosti finančních nástrojů na podporu investic do energetické účinnosti budov. 
35 All five Member States we visited mentioned in their partnership agreements the intention to explore the use of financial instruments to support energy efficiency investments in buildings.
Prozatím však finanční prostředky EU využila k zavedení takového nástroje pro obytné budovy pouze Litva (viz rámeček 2). 20 
However, so far only Lithuania has used EU funds to put in place such an instrument for residential buildings (see Box 2). 20
21 Rámeček 2 Osvědčené postupy – Litva využívá finančních nástrojů pro zvýšení energetické účinnosti budov s více bytovými jednotkami Na základě dobrých zkušeností s finančními nástroji pro tyto investice z období 2007–2013 zřídila Litva v období 2014–2020 finanční nástroj v objemu 314 milionů EUR na poskytování preferenčních úvěrů bytovým sdružením. Využívá se k renovaci přibližně 4 000 budov s více bytovými jednotkami v souladu s cílem národního programu energetické renovace obytných budov, který byl zahájen v roce 2004. 
21 Box 2 Good practice – Lithuania using financial instruments for energy efficiency upgrades to multi-apartment buildings Drawing on the 2007-2013 positive experience in using financial instruments for such investments, in the 2014-2020 period Lithuania set up a financial instrument providing preferential loans for €314 million to housing associations. It is used for the renovation of some 4 000 multi-apartment buildings which is the objective of the national programme for the energy renovation of residential buildings, which started in 2004.
Jedná se o úvěry v průměru na 20 let s pevnou úrokovou sazbou ve výši 3 %. 
Loans are provided over an average 20-years payback period with a 3 % fixed interest rate.
Jsou kombinovány s vnitrostátním grantem, jehož výše se v čase pohybovala mezi 15 % až 40 % výše úvěru. 
Loans are blended with a grant, from national funds, which ranged over time between 15 % up to 40 % of the loan amount.
U nízkopříjmových domácností pokrývá grant 100 % investice. 
For low-income households, the grant covers 100 % of the investment.
36 Komise doporučila členským státům využívat finanční prostředky politiky soudržnosti EU, zejména mají-li formu grantů, na podporu rozsáhlých renovací, které jdou nad rámec minimálních požadavků na energetickou náročnost a vedou k významným úsporám energie (obvykle více než 60 %19). 
36 The Commission recommended Member States to use EU Cohesion policy funding, especially when provided as grants, to support primarily deep renovation going beyond minimum energy performance requirements and resulting in significant energy savings (typically more than 60 %19).
37 Tabulka 2 uvádí přehled typů příjemců, forem podpory a míry veřejné podpory používaných v rámci pěti operačních programů, které jsme kontrolovali. Tabulka 2 – Typy příjemců, formy podpory a míry veřejné podpory u pěti kontrolovaných operačních programů Operační program Typy příjemců Forma podpory Míra veřejné podpory Bulharsko Růst regionů Soukromí vlastníci Grant 100 % Česko Integrovaný regionální Soukromí vlastníci Grant 30 % nebo 40 % (v závislosti na úsporách energie) Irsko Jihovýchod regionální Veřejní a soukromí vlastníci Grant 100 % Itálie (Apulie) Regionální Veřejné subjekty Grant 100 % (nebo 90 % u příjemců, kteří spolufinancují 10 % projektu) 19 Viz směrnice o energetické náročnosti budov z roku 2010 a COM(2013) 225 final „Finanční podpora energetické účinnosti budov“. 
37 Table 2 provides an overview of the types of beneficiaries, forms of support and public aid rates used under the five operational programmes we examined: Table 2 – Type of beneficiaries, forms of support and public aid rates for the five operational programmes we examined Operational programme Type of beneficiaries Form of support Public aid rate Bulgaria Regions in Growth Private owners Grant 100 % Czechia Integrated Regional Private owners Grant 30 % or 40 % (depending on energy savings) Ireland Southern & Public and private owners Grant 100 % 19 See 2010 Energy Performance of Buildings Directive and COM(2013) 225 final “Financial support for energy efficiency in buildings”.
22 Litva Investice pro růst a pracovní místa Soukromí vlastníci Úvěry v kombinaci s granty 15 % - 40 % grant 100 % grant pro nízkopříjmové domácnosti Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých navštívenými řídicími orgány. 
22 Eastern Regional Italy (Puglia) Regional Public entities Grant 100 % (or 90 % for beneficiaries co-financing 10 % of the project) Lithuania Investment for growth and jobs Private owners Loans combined with grants 15 % - 40 % grant 100 % grant for low-income households Source: ECA based on data provided by visited managing authorities.
38 Uplatnění různých sazeb veřejné podpory v Litvě představuje osvědčený postup, jak zvýšit financování ze soukromých zdrojů a zároveň snížit riziko mrtvé váhy. 
38 The use of different rates of public aid in Lithuania is a good practice to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight.
Prostřednictvím této modulace se poskytují vyšší granty na projekty vedoucí k větším úsporám energie, projekty spočívající v instalaci individuálních měřičů a domácnostem s nízkými příjmy (což pomáhá řešit energetickou chudobu). 
Through this modulation, higher grant aid rates are provided for projects involving greater energy savings, the installation of individual meters, and for low-income households (which helps to address energy poverty).
39 V Česku předložila projekty způsobilé pro 40% míru veřejné podpory, pro jejíž získání je požadavkem dosáhnout alespoň 40 % úspor energie a energetické hodnocení „B“ po skončení renovace, pouze čtvrtina příjemců. 
39 In Czechia only one quarter of beneficiaries submitted projects eligible for the 40 % public aid rate, which required at least 40 % energy savings and a “B” energy rating after works.
Tři čtvrtiny příjemců předložily projekty způsobilé pro nižší podporu (ve výši 30 %), podmíněnou pouze 20% úsporami. 
Three quarters of beneficiaries submitted projects eligible for the lower (30 %) public aid rate, which required only 20 % energy savings.
Podle názoru příjemců není dílčí přínos vyšší míry podpory dostatečný k tomu, aby vykompenzoval vyšší náklady rozsáhlejších renovačních projektů. 
Beneficiaries perceived the incremental benefit of the higher aid rate as insufficient to offset for the higher costs of the deeper renovation projects.
40 Bulharsko, Irsko a Itálie (Apulie) míru veřejné podpory neupravovaly tak, aby podnítily rozsáhlejší renovace nebo zohlednily rozsah nebo složitost investic, ale pouze (a to v případě Itálie (Apulie)) podpořily ochotu veřejných orgánů financovat 10 % investic. 
40 Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia) did not modulate the public aid rate to stimulate deeper renovations or to take into account the extent or complexity of the investments, but only – in case of Italy (Puglia) – the willingness of public entities to finance 10 % of the investment.
Irsko to zdůvodnilo tím, že jeden ze dvou režimů spolufinancovaných EU se zaměřuje na starší a zranitelné osoby ohrožené energetickou chudobou. 
Ireland explained this is because one of the two EU co-funded schemes targets elderly and vulnerable people at risk of energy poverty.
41 Nedostatečná modulace podpory vede k financování s velmi vysokým podílem veřejné podpory, a to i v případě jednoduchých úprav (např. modernizace osvětlení, výměna kotle) s rychlou návratností a malými jednotkovými náklady. 
41 The lack of aid modulation implies financing with very high public aid rate even simple upgrades (e.g. lighting upgrades, boiler replacements) with quick payback times and modest unit costs.
V rámečku 3 jsou uvedeny příklady dvou operačních programů, které byly v oblasti zlepšení energetické účinnosti zacíleny na jednoduché renovační projekty zvyšující energetickou účinnost. 
Box 3 provides examples of two operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades.
23 Rámeček 3 Příklady operačních programů zaměřených na jednoduché renovační projekty V Irsku byly z veřejných prostředků programu „Lepší energie, teplejší domovy“ financovány ze 100 % projekty spočívající především v jednoduchých úpravách (suchá omítka, zateplení podkroví, tepelná izolace pro zásobníky teplé vody a izolace stěnových dutin). 
23 Box 3 Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades In Ireland, the “Better Energy Warmer Homes Scheme” financed with a 100 % public aid rate projects involving mainly simple upgrades (dry lining, attic insulation, lagging jackets for hot water tanks and cavity wall insulation).
Renovace tohoto druhu jsou relativně levné (průměrné náklady projektů financovaných v období 2014–2017 činily 3 161 EUR) a obecně mají rychlou návratnost. 
Upgrades of this kind are relatively cheap (the average cost of projects funded in the 2014-2017 period was €3 161) and generally have quick payback times.
Energetické hodnocení většiny podporovaných domácností se však po projektu nezlepšilo (viz bod 85), což potvrzuje, že investice žádné velké úspory energie nepřinesly. 
However, the energy rating of most of the supported households did not improve after the project (see paragraph 85), confirming that the investments did not yield much in terms of energy savings.
V Itálii byly v rámci meziregionálního operačního programu pro energetiku na období 2007–2013, který jsme kontrolovali v návaznosti na naši zvláštní zprávu č. 21/2012, podporovány projekty energetické účinnosti v Kampánii, Kalábrii, Apulii a na Sicílii. 
In Italy, the 2007-2013 interregional operational programme for energy – that we examined to follow-up our special report 21/2012 – supported energy efficiency projects in Campania, Calabria, Puglia and Sicily.
Výzvy z roku 2014 a 2015 k předkládání projektů, u nichž podpora činila 100 %, předběžně vybraly pouze jednoduchá opatření, zpravidla nákup a instalaci žárovek LED a tepelných čerpadel. 
Its 2014 and 2015 calls for projects financed with 100 % aid rate only pre-selected simple upgrades, typically purchasing and installing LED bulbs and heat pumps.
Díky tomu mohly orgány rychle vyčerpat zbývající rozpočet do uzávěrky 31. prosince 2015. 
This choice allowed authorities to spend quickly the remaining budget before the closing date of 31 December 2015.
Tento postup také v průměru vedl rychlé návratnosti investic. 
It also led to, on average, a rapid payback time of investments.
Zároveň však znamenal vysoké riziko mrtvé váhy, tedy financování běžných modernizací, které by se uskutečnily i bez prostředků EU. © Shutterstock / Marko Mitrovicv. 
However, the choice also entailed a high risk of deadweight, i.e. of funding business-as-usual upgrades that would have happened even in the absence of EU funding. © Shutterstock / By Marko Mitrovicv.
může snížit potenciál budov z hlediska úspor energie ve střednědobém a dlouhodobém výhledu, protože většina domácností většinou může uskutečnit jen jednu, maximálně dvě renovace. 
the future20. This can reduce the potential that the building stock has to play in saving energy in the medium and long-term, since the number of renovations that a household can carry out is usually limited to one or maximum two.
Potřeba veřejné podpory, zejména má-li formu grantů s financováním ve výši 100 %, je tak pro jednoduché modernizace méně vhodná než pro rozsáhlejší renovace. 
The need for public aid, especially in the form of grants with a 100 % aid rate, is thus less appropriate for simple upgrades than for deeper renovations.
Vzhledem k tomu, že jednoduché modernizace s rychlou návratností jsou obvykle finančně životaschopné, měly být financovány bez veřejné podpory nebo pomocí finančních nástrojů. 
Since simple upgrades with quick payback times are usually financially viable, they should have been financed without public support, or using financial instruments.
Výběr projektů vycházel z nákladové efektivnosti jen v malé míře 43 Nákladová efektivnost by měla být při rozhodování o veřejných výdajích jedním z určujících faktorů, zejména pokud jde o projekty energetické účinnosti: porovnání nákladů a přínosů investic umožňuje vybrat projekty, které nabízejí větší energetické úspory a další přínosy na investované euro v souladu se se zásadami hospodárnosti, efektivity a účinnosti, vymezenými v článku 33 finančního nařízení21 V posouzení dopadů navrhované směrnice o energetické účinnosti se tvrdilo, že cíle 20% úspory plánované spotřeby energie v EU do roku 2020 by mohlo být dosaženo pomocí nákladově efektivních opatření. 
Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale 43 Cost-effectiveness should be a major determinant of public spending decisions, especially when it concerns energy efficiency projects: comparing the costs and benefits of the investments allows choosing the ones offering greater energy savings and other benefits per euro invested, in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness set out in Article 33 of the Financial Regulation21. The Impact Assessment for the proposed Energy Efficiency Directive argued that the objective of saving 20 % of the EU’s projected energy consumption by 2020 could be achieved by introducing cost-effective measures.
Členské státy by měly zavést opatření, která podpoří nákladově efektivní rozsáhlé renovace budov22. 
Member States should put in place measures to stimulate cost-effective, deep renovation of buildings22.
44 Komise doporučila členským státům uplatňovat taková kritéria výběru, která upřednostňují nákladově efektivnější projekty23. 
44 The Commission gave guidance to Member States to apply selection criteria that prioritise more cost-effective projects23.
Toho by mělo být dosaženo: a) prostřednictvím požadavku, aby projekty byly založeny na energetickém auditu anebo certifikátu energetické náročnosti. 
This should be done by: (a) requiring projects to be based on an energy audit and/or energy performance certificate.
Ty by měly určit a vyčíslit nákladově efektivní příležitosti k úsporám energie a umožnit sledovat a ověřovat skutečné úspory v rámci projektu; b) stanovením minimálních a maximálních limitních hodnot pro klíčové parametry, jako je množství uspořené energie, minimální energetické hodnocení, jehož by 21 Finanční nařízení EU/EURATOM 2018/1046 ze dne 18. července 2018. 
These should identify and quantify cost-effective energy savings opportunities and allow monitoring and verifying the project’s actual energy savings; (b) setting minimum and/or maximum thresholds for key parameters, such as the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should 20 See Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p. 45. 21 Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018.
22 Článek 4 směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU. 
22 Article 4 of Energy Efficiency Directive 2012/27/EU.
23 Komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“. 24 
23 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”. 24
budova měla dosáhnout, čistá současná hodnota, prostá doba návratnosti24 a náklady na jednotku ušetřené energie. 
achieve, the net present value, the simple payback time24, the cost per unit of energy saved.
Tyto limity by měly co nejvíce snížit riziko financování velmi jednoduchých úprav opatření, která se pravděpodobně beztak uskuteční (např. výměna osvětlení, kde návratnost je většinou velmi rychlá), a také investic, které jsou v poměru k budoucím úsporám energie příliš drahé (např. je-li doba návratnosti delší než životnost použitých materiálů). 
These thresholds should minimise the risk of funding very simple measures likely to happen anyway (e.g. lighting replacements, which get typically repaid very quickly) as well as investments too costly for the energy savings they generate (e.g. with payback times longer than the useful life of the materials used).
Obrázek 8 zobrazuje kategorizaci investic do energetické účinnosti a ukazuje, že složitější a ambicióznější renovace jsou obvykle spojeny s vyššími náklady a delší návratností; c) posoudit relativní náklady a přínosy projektů, včetně vedlejších přínosů a externalit (např. zdraví, sociální soudržnost, obnova měst, růst a zaměstnanost, snížení znečištění ovzduší a změna klimatu, úspory ve veřejném rozpočtu...), které by měly investice do energetické účinnosti přinést, a upřednostnit projekty, které nákladově nejefektivnějším způsobem přispívají k cílům politiky. 
Figure 8 provides a categorization of energy efficiency investments, showing that more complex and ambitious renovations usually entail greater costs and payback times; (c) assess the relative costs and benefits of projects, including co-benefits and externalities (e.g. health, social cohesion, urban rehabilitation, growth and jobs, reduction of air pollution and climate change, savings in public budget ...) energy efficiency investments should generate, and prioritise projects that contribute in the most cost-effective way to the policy objectives.
Obrázek 8 – Kategorizace investic do energetické účinnosti Úspory energie Budovy s téměř nulovou spotřebou energie Rozsáhlá renovace Standardní renovace Izolovaná opatření/ příliš jednoduché renovace 25 Integrovaná renovace, plášť budovy a instalace + obnovitelné zdroje energie + provoz a údržba Integrovaná renovace, plášť budovy a instalace + provoz a údržba Kombinace jednoduchých jednotlivých opatření + provoz a údržba Izolovaná opatření + provoz a údržba Zdroj: Evropská komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“, s. 46. 
Figure 8 – Categorization of energy efficiency investments Energy savings Nearly zero energy buildings Deep renovation Standard renovation Single measures/low hanging fruits 25 Integrated renovation concepts, building envelope and installation + Renewables +O&M Integrated renovation concepts, buildings envelope and installation + O&M Combination of simple individual measures + O&M Single measures + Operation & Maintenance (O&M) Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p.
24 Prostá doba návratnosti je jednou z metod hodnocení efektivnosti nákladů, jak je uvedeno v dokumentu Komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“. 
46. 24 The simple payback time is one of the evaluation methods for cost-effectiveness, indicated in the Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”.
Měří čas potřebný pro kumulované úspory, které projekt přinese, s cílem získat zpět počáteční investici. 
It measures the time needed for accumulated savings generated by the project to get back the initial investment.
Návratnost/náklady 
Payback/Cost
Energetické audity a osvědčení o výkonnosti tvoří dobrý základ pro hodnocení investic 45 Všech pět členských států, které jsme navštívili, požadovalo, aby projekty vycházely z energetického auditu, osvědčení energetické náročnosti nebo alespoň energetického hodnocení (v Irsku to nevedlo k vydání osvědčení o energetické třídě domácnosti před renovací). 
Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments 45 All five Member States we visited required projects to be based on an energy audit, an energy performance certificate or, at least, an energy assessment (in Ireland, this did not result in issuing a certificate stating the household’s pre-works energy class).
To je jednoznačné zlepšení ve srovnání se zjištěními naší zvláštní zprávy č. 21/2012, že v Česku, Itálii a Litvě nebyly zatím audity energetické účinnosti běžnou praxí. 
This represents a clear improvement, compared to the findings of our special report 21/2012, where we reported that in Czechia, Italy and Lithuania energy audits were not yet a common practice.
V té době jsme uvedli, že energetické audity nebyly vždy povinné nebo dostatečně kvalitní25, a doporučili jsme, aby byly při výběru projektů primárním požadavkem. 
At the time we concluded that energy audits were not always obligatory or of good quality25 and we recommended that energy audits should be used as the primary selection requirements.
46 Ve všech pěti navštívených členských státech museli příjemci předložit osvědčení o energetické náročnosti po skončení prací s uvedením nové energetické třídy a spotřeby energie renovované domácnosti nebo budovy. 
46 In all five Member States we visited, beneficiaries had to provide a post-works energy performance certificate, stating the new energy class and energy consumption of the renovated household or building.
Rozdíl ve spotřebě energie, který uvádí osvědčení vydaná před renovací a po renovaci, poskytuje odhad energetických úspor dosažených díky projektu. 
The difference in the energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provides an estimation of the energy saved thanks to the project.