natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14 Článek 55 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanovil druhy investic způsobilých v rámci opatření 313 – Podpora cestovního ruchu – „Podpora podle čl. 52 písm. a) bodu iii) se poskytuje na: a) drobnou infrastrukturu, například informační střediska a značení turistických míst; b) rekreační infrastrukturu, například infrastrukturu umožňující přístup k přírodním oblastem, a ubytovací zařízení s malou kapacitou; c) rozvoj nebo uvádění na trh služeb cestovního ruchu vztahujících se k venkovské turistice“. 
14 article 55 of regulation (Ec) no 1698/2005 set the type of investment eligible under measure 313 — Encouragement of tourism activities — ‘the support referred to in article 52(a)(iii) shall cover the following: (a) small-scale infrastructure such as information centres and the signposting of tourist sites; (b) recreational infrastructure such as that offering access to natural areas, and small-capacity accommodation; (c) the development and/or marketing of tourism services relating to rural tourism’.
28. Kritéria výběru by měla umožňovat objektivní a transparentní hodnocení relativních přínosů navrhovaných projektů; měla by rovněž zajišťovat, aby byly zamítnuty veškeré projekty, které nepředstavují efektivní využití nákladů. 
28. selection criteria should allow the relative merits of project proposals to be evaluated on an objective and transparent basis; they should also ensure that any projects that do not represent value for money are rejected. indeed, even where projects do fulfil the conditions, some are better than others at addressing the objectives which have been set to satisfy the needs of the rural areas. for instance, as available funds are limited, all else being equal, if one investment project creates more jobs in rural areas than another project, it should be preferred.
30. Zbývající tři členské státy (Itálie (Kampánie), Česká republika a Spojené království – Anglie) uplatňovaly kritéria výběru a několik různých systémů hodnocení, ačkoli Česká republika v roce 2009 používání svých kritérií výběru pozastavila. 
30. the remaining three Member states (italy — campania, the czech republic and united Kingdom — England) applied selection criteria and a number of different scoring systems, although the czech republic suspended the application of their selection criteria in 2009.
Tato kritéria však v Itálii (Kampánie) a v České republice ztratila význam, protože ani jeden z těchto dvou členských států či regionů nestanovil účinnou minimální prahovou hodnotu, které musel projekt dosáhnout, aby byl vybrán. To znamená, že dokud bylo k dispozici financování, bylo možné projekty zvolit i v případě, že byly zhodnoceny jako nepříliš relevantní pro vnitrostátní či regionální priority (viz rámeček 5). 
However, these became meaningless in italy — campania and the czech republic, since none of these two Member states/regions set an effective minimum threshold score which a project had to reach in order to be selected. this means that, whilst funding was available, projects could be selected even if they were assessed as not being particularly relevant to the national/ regional priorities (see Box 5).
31. Čtyři z členských států, které byly předmětem auditu (Francie (Akvitánsko), Itálie (Kampánie), Švédsko (Västra Götaland) a Česká republika), vybraly co nejvíce způsobilých projektů při dostupných zdrojích bez ohledu na potenciální přínos projektů k cílům opatření. 
31. four of the audited Member states (france (aquitaine), italy — campania, sweden (Västra Götaland) and the czech republic), selected as many eligible projects as possible with the resources available regardless of their potential contribution towards the measures objectives.
Auditoři však zjistili, že později v případech, kdy rozpočet nedostačoval ke krytí všech způsobilých žádostí, vybíraly členské státy projekty přísněji. V důsledku toho byly později lepší projekty odmítnuty výhradně z rozpočtových důvodů (viz rámeček 6). 
However, the audit found that, later on, if the budget was insufficient to cover all eligible applications, Member states selected the projects in a stricter manner. as a consequence, better projects were rejected later in the process solely as a result of budgetary reasons (see Box 6).
15 V Polsku se výběrová kritéria použila jen ve výzvě k předkládání návrhů z roku 2011 u opatření 311, ve výzvě k předkládání návrhů z roku 2010 a 2011 u opatření 312 a ve výzvě z předkládání návrhů z roku 2009 a 2010 u opatření 313. 18 Zvláštní zpráva č. 6/2013 – Dosáhly členské státy a Komise prostřednictvím opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova efektivnosti nákladů? 
15 in poland, selection criteria were only applied in 2011 call for proposal for M311, in 2010, 2011 calls for proposal for M312 and in 2009, 2010 calls for proposals for M313. 18 Special report No 6/2013 – Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy?
19 rámeČek 5 příklady systémů Výběru, které neVedly k Výběru releVantních proJektů itálie (kampánie): Struktura systému na první pohled představovala správné postupy, protože způsobilé investiční projekty byly hodnoceny na základě matice kritérií, která stanovila celkový minimální počet bodů (prahovou hodnotu), kterého musí způsobilé projekty dosáhnout, včetně prahové hodnoty „kvality projektu“. 
19 box 5 ExamplEs of sElEctIon systEms faIlInG to sElEct rElEVant projEcts italy — campania: the design of the system appeared to represent good practice as eligible investment projects were evaluated on the basis of a selection criteria grid which provided for an overall minimum score (threshold) to be achieved by eligible projects, including a ‘project quality’ threshold.
Ačkoli tento postup vedl k přísnému zacílení zbývajícího rozpočtu, většina rozpočtu již byla vynaložena. Zvláštní zpráva č. 6/2013 – Dosáhly členské státy a Komise prostřednictvím opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova efektivnosti nákladů? 
While this resulted in a stringent targeting of the remaining budget, most of it had actually already been spent. Special report No 6/2013 – Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy?
Jak bylo uvedeno výše (viz bod 14), tvorba pracovních míst je součástí zastřešující priority osy 3. Proto by se i při určování priorit u projektů, které splňují cíle programu rozvoje venkova, měly členské státy snažit vybírat projekty s nejvyšším potenciálem pro tvorbu pracovních míst. Měly by usilovat nejen o vytvoření dalších pracovních míst, ale také řádně přihlížet k finanční účelnosti a efektivitě podpory, například zohledněním nákladů na jedno pracovní místo a kvality pracovních míst. 33. 
20 job crEatIon was part of thE oVErarchInG prIorIty for thE mEasurEs, but thIs was not always rEflEctEd In how funds wErE channEllEd 32. as mentioned above (see paragraph 14) creating jobs is part of the overarching priority of axis 3. therefore, while prioritising projects that meet rdp objectives, Member states should try to select projects with the highest potential for creating jobs. they should seek not only to create more jobs but also to have due regard for the financial effectiveness and efficiency of the aid, for example by taking into account the cost per job and job quality.
Audit zjistil, že s výjimkou Francie všechny členské státy, které byly předmětem auditu, ve svém posouzení návrhů projektů zohledňovaly potenciál pro tvorbu pracovních míst. Výše popsané nedostatky systémů výběru však znamenaly, že v praxi v některých členských státech tento postup nebyl účinný při stanovování priorit u projektů, které vytvářely zaměstnanost (viz body 30 a 31). 
33. the audit revealed that, with the exception of france, all the Member states audited considered the job creation potential in their assessment of project proposals.
Například ačkoli italský systém výběru pro opatření 311 (Kampánie) skutečně umožňoval upřednostnit projekty, které podporovaly zaměstnání člena zemědělského hospodářství na plný úvazek (viz bod 21), při uplatňování tohoto kritéria existovaly nedostatky (viz rámeček 7). rámeČek 7 spráVný systém na papíře, ale nIkolI V praxI V itálii (kampánie) je kritérium spojené s cílem prosazování plné zaměstnanosti členů zemědělského hospodářství popisováno jako poměr investičních nákladů a počtu zaměstnanců. Při posouzení se však vypočítával procentní podíl členů zemědělského hospodářství, kteří nalezli zaměstnání na plný úvazek, a tento procentní podíl se převáděl na body. 
However, the weaknesses in the selection systems described above meant that, in practice, in some Member states this was not effective in prioritising projects that created employment (see paragraphs 30, 31). as an example, although the italian (campania) measure 311 selection system did allow for the prioritisation of projects that promoted the full employment of a member of the farm household (see paragraph 21), there were weaknesses in the application of this criterion (see Box 7). box 7 a Good systEm on papEr but not In practIcE in italy — campania, the criterion linked to the objective to promote the full employment of the member of the household is described as the ratio investment cost/number of employees.
34. U projektů, jejichž cílem byla tvorba pracovních míst, jsou ukazatelem jejich finanční efektivity náklady na jedno vytvořené pracovní místo. 
34. for projects with the objective of creating jobs, the cost per job created is an indicator of their financial efficiency. the court calculated this in-dicator16 for the 26 projects audited that managed to create jobs (see Annex II). this calculation showed that the cost per job created varied widely between projects, ranging from 3 000 euro to 215 000 euro.
Ačkoli Účetní dvůr chápe, že projekty mohou mít i jiné cíle, které je třeba při výběru zvažovat, významné rozdíly v nákladech na jedno vytvořené pracovní místo u podobných činností však naznačují, že je nutné věnovat tomuto aspektu větší pozornost. 
Whilst the court recognises that projects may have other objectives that should also be considered during the selection process, the significant differences in the cost per job created within/for similar activities indicate the need for greater attention to this aspect.
35. Tři z kontrolovaných členských států zvažovaly finanční efektivitu předložených návrhů projektů z hlediska nákladů na jedno pracovní místo. Ve svém hodnocení projektů orgány ve Spojeném království posoudily a bodově ohodnotily úroveň kvalifikace plánovaných pracovních míst souvisejících s projektem a jejich nákladovou efektivnost (náklady na jedno pracovní místo a náklady na úroveň kvalifikace z hlediska grantu). 
35. three of the Member states audited considered financial efficiency of the projects proposals submitted in terms of cost per job. in their projects’ appraisal, the uK authorities assessed and scored the skills level of the planned jobs relating to the project and their value for money (cost per job and cost per skill level in terms of the grant).
36. V Polsku se poskytnutá částka liší podle počtu pracovních míst, která se příjemce zaváže vytvořit, zatímco v Itálii se náklady na jedno pracovní místo hodnotí jen v rámci opatření 312 a veškeré výdaje (tj. celé investiční náklady) se zohledňují v porovnání s průměrnou hodnotou, kterou určí orgány. 
36. in poland, the amount granted varies according to the number of jobs that the beneficiary commits himself to creating, while in italy the cost per job is only assessed under measure 312 and all expenditure (i.e. the entire investment cost) is taken into account compared to an average value determined by the authorities.
Na základě výpočtu nákladů na jedno pracovní místo jsou udělovány mimořádné body. 
Extra points are awarded on the basis of the calculation of the cost per job.
16 Vypočtený jako celková veřejná podpora vyplacená příjemci dělená počtem vytvořených pracovních míst (v ekvivalentech plné pracovní doby). 
16 calculated as the total public support paid to the beneficiary, divided by the number of jobs created (in full-time equivalents).
17 Článek 72 nařízení (ES) č. 1698/2005. 
17 article 72 of regulation (Ec) no 1698/2005.
6/2013 – Dosáhly členské státy a Komise prostřednictvím opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova efektivnosti nákladů? 22 opatření nebyla proaktIVně řízena 39. 
21 Special report No 6/2013 – Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy? 22 no proactIVE manaGEmEnt of thE mEasurEs 39.
I v případech, kdy informace z monitorování a hodnocení ukázaly, že cílů opatření nebylo dosaženo, neupravily orgány členských států koncepci intervencí tak, aby maximalizovaly jejich dopad a podpořily účelnější a účinnější projekty, které by mohly přinést reálné výsledky v porovnání se stanovenými cíli. 
Even when the monitoring and evaluation information showed that measures’ targets were not met, the Member states authorities did not redesign the interventions in order to maximise their impact, supporting more effective and efficient projects that could deliver real results vis-à-vis the targets set.
Zvláště to bylo viditelné v České republice, kde i přes významné nesplnění cíle v oblasti tvorby pracovních míst, a to částečně v důsledku nerealistických či náročných cílů, které orgány stanovily, nebyly provedeny žádné kroky ke zvýšení preference u projektů, které vytvářely pracovní místa. Ve Švédsku přesun části rozpočtů osy 3 mezi okresy zohlednil výši výdajů, ale nikoli pokrok při dosahování výsledků. V Itálii byla nabízena vysoká míra podpory, aby se zvýšilo čerpání, avšak bez jakékoli vazby na dosahování výsledků (viz rámeček 8). rámeČek 8 příklady nedostatku proaktIVního řízení česká republika: Hodnocení v polovině období, které bylo vydáno v roce 2010, upozornilo na omezený účinek tří opatření, která byla předmětem auditu. 
40. this was particularly visible in the czech republic, where despite the significant underachievement of the job creation target, partly due to the unrealistic/ambitious targets set by the authorities, no action was taken to increase the preference for projects that created jobs. in sweden, reallocation of part of the axis 3 budgets between counties took account of the level of expenditure but not the progress in achieving results. in italy, a high aid rate was offered to increase take-up, but without any link to the achievement of results (see Box 8). box 8 ExamplEs of lack of proactIVE manaGEmEnt czech republic: the mid-term evaluation, issued in 2010, highlighted the limited effect of the three measures audited. the evaluator found that measure 311 only achieved 0,8 % of the indicator for gross jobs to be created.
Opatření 312 dosáhlo jen 1,4 % původně stanoveného cíle v oblasti tvorby pracovních míst a opatření 313 dosáhlo jen 1 % po třech letech provádění programu. I přes tento neúspěch Česká republika opatření neupravila. Namísto toho české orgány při zachování stejné míry programových výdajů na jednotlivá opatření snížily své cíle u ukazatele výsledků „hrubý počet vytvořených pracovních míst“ o více než 90 %, a to z 29 000 na 2 700. itálie (kampánie): Aby posílily finanční plnění opatření, zvýšily orgány v roce 2010 maximální míru veřejné podpory u opatření 311 a 312 na 100 % u projektových částek do 50 000 EUR. 
Measure 312 achieved only 1,4 % of the job creation target initially set and measure 313 only achieved 1 % after three years of programme implementation. despite this lack of success, the czech republic had not adapted the measures. instead, the czech authorities, whilst maintaining the same level of programmed expenditure per measure, have reduced their targets for the result indicator ‘Gross number of jobs created’ by over 90 %, from 29 000 to 2 700. italy — campania: in order to boost the financial implementation of the measures, in 2010, the authorities increased the maximum public aid rate to 100 % for project amounts up to 50 000 euro for measures 311 and 312. this removal of the obligation of a beneficiary to contribute to the project was not linked to an increased value for money of the projects in terms of results to be achieved. sweden: despite the fact that the cMEf result indicator for jobs created only reached 6,6 % of the target in 2010, the measures or selection criteria were not adapted to make them more effective so as to ensure that the target would be met. furthermore the counties were informed that if they had not committed at least 50 % by october 2011, their budgets would be reallocated to other counties that were able to spend faster.
23 komIse dostateČně neVyužIla Informace o VýkonnostI ke zlepšení ÚČInnostI a ÚČelnostI dIVerzIfIkaČních opatření 41. Komise sleduje provádění programů a uskutečňuje nad ním dohled, zejména prostřednictvím účasti na zasedáních monitorovacího výboru18, zkoumání výročních zpráv o dosaženém pokroku a kontrolních návštěv v členských státech. Kromě toho je Komise odpovědna za řádné finanční řízení, takže je povinna provádění programu odpovídajícím způsobem zlepšovat. 
23 thE commIssIon has not suffIcIEntly usEd pErformancE InformatIon to ImproVE thE EffIcIEncy and EffEctIVEnEss of dIVErsIfIcatIon mEasurEs 41. the commission monitors and supervises the implementation of the programmes, notably through participation in monitoring committee meetings18, the examination of annual progress reports and audit visits to Member states. in addition, the commission’s responsibility for sound financial management also requires it to improve the implementation of the programme accordingly. article 77(2) of regulation (Ec) no 1698/2005 provides the commission the opportunity to participate in meetings of the Monitoring committee ‘in an advisory capacity’.
42. Komise po celé programové období trvala na nutnosti větší selektivity a cílenosti provádění opatření bez ohledu na „dostatečnost rozpočtů“. 
42. the commission has insisted, throughout the programming period, on the need for greater selectivity and targeting in the implementation of the measure, regardless of ‘budgetary sufficiency’.
Audit však odhalil, že Komise v některých případech nezajistila, aby členské státy definovaly odpovídající výběrová kritéria a/nebo aby je důsledně uplatňovaly. 
However, the audit revealed that the commission did not always ensure that Member states defined adequate selection criteria and/or applied them consistently. indeed, the commission did not take effective action despite the fact that france, poland, and the czech republic (in 2009) did not apply any selection criteria.
Komise tak nepodnikla účinná opatření, přestože Francie, Polsko a Česká republika (v roce 2009) neuplatňovaly žádná výběrová kritéria. 
However, in respect of other rural development measures, the commission has taken action for similar weaknesses by proposing financial corrections.
43. Komise dále během zasedání monitorovacího výboru nebo při každoročním zkoumání pokroku programů nepřijala přiměřená opatření19, aby členské účinně vybíraly a schvalovaly projekty, které přispívají k dosažení stanovených cílů. 
43. furthermore, the commission did not take adequate steps during the Monitoring committee or the annual examination of programmes’ pro-gress19 to ensure that Member states were effective in selecting and approving projects that contributed towards achieving the objectives set.
V případu uvedeném v rámečku 8 Komise nepožadovala zlepšení účelnosti diverzifikačních opatření v České republice, ale přistoupila na prosté snížení cílů u hrubého počtu pracovních míst, která mají být vytvořena. 
With reference to the case shown in Box 8, the commission has not required an improvement in the effectiveness of diversification measures in the czech republic, but rather it has accepted a simple reduction in the targets for gross number of jobs to be created.
1698/2005 uvádí: „Monitorovací výbor ověřuje účinnost provádění programu pro rozvoj venkova.“ Činí tak posuzováním a revidováním výběrových kritérií, sledováním pokroku vůči stanoveným cílům a plnění cílových hodnot atd. 19 Článek 83 nařízení (ES) č. 
18 article 78 of regulation (Ec) no 1698/2005 states ‘the Monitoring committee shall satisfy itself as to the effectiveness of the implementation of the rural development programme’. this is done by considering and revising selection criteria, monitoring progress toward objectives, achievement of targets, etc.
1698/2005 uvádí:„Každý rok po předložení výroční zprávy o pokroku přezkoumává Komise a řídící orgán hlavní výsledky za předcházející rok v souladu s postupy stanovenými po dohodě s dotyčným členským státem a řídícím orgánem“. Zvláštní zpráva č. 6/2013 – Dosáhly členské státy a Komise prostřednictvím opatření pro diverzifikaci hospodářství venkova efektivnosti nákladů? 
19 article 83 of regulation (Ec) no 1698/2005 states ‘Each year, on presentation of the annual progress report, the commission and the Managing authority shall examine the main results of the previous year, in accordance with procedures to be determined in agreement with the Member state and Managing authority concerned’. Special report No 6/2013 – Have the Member States and the Commission achieved value for money with the measures for diversifying the rural economy?
Část druhá − byla dostateČně zmírněna rIzIka pro ÚČInnost a hospodárnost? 
part two — wErE thE rIsks to EffIcIEncy and Economy suffIcIEntly mItIGatEd?
44. Při dosažení efektivnosti nákladů jde o optimální využití zdrojů pro realizaci zamýšlených výstupů. Vedle účelnosti se obecná rizika pro řádné finanční řízení dotýkají také účinnosti a hospodárnosti. 
44. achieving value for money is about the optimal use of resources to realise the intended outcomes. in addition to effectiveness, the general risks to sound financial management are the risks to efficiency and economy.
45. Riziko pro účinnost spočívá v možnosti, že určitá činnost: — nemaximalizuje výstup u daného vstupu nebo tak činí bez patřičného ohledu na odpovídající kvalitu nebo — neminimalizuje vstup u daného výstupu nebo tak činí bez patřičného ohledu na odpovídající kvalitu. 
45. the risk to efficiency is the possibility that an activity: — does not maximise output for a given input or that it does so without paying due regard to appropriate quality; or — does not minimise input for a given output, or that it does so without paying due regard to appropriate quality.
46. Riziko pro hospodárnost spočívá v možnosti, že určitá činnost: — neminimalizuje náklady na zdroje nebo tak činí bez patřičného ohledu na odpovídající kvalitu. 
46. the risk to economy is the possibility that an activity: — does not minimise the cost of resources, or that it does so without having regard to appropriate quality.
47. Rizika pro účinnost a hospodárnost lze významně snížit již dobrým programováním. To však orgány nezbavuje odpovědnosti za uskutečňování příslušných kontrol při provádění. 
47. the risks to efficiency and economy can already be significantly mitigated by good programming. However, this does not relieve the authorities of the responsibility for performing the relevant checks on implementation.
30 odst. 2 nařízení (EU, Euratom) č. 966/201220 Účetní dvůr zastává názor, že členské státy by měly: — před poskytnutím financování zajistit, aby žadatelé prokázali, že jejich projekty jsou z finančního hlediska životaschopné a udržitelné, — uplatňovat postupy pro snížení rizika efektu mrtvé váhy a přesunu21, — zabezpečit, aby projekty měly přiměřené náklady, — zajistit, aby projekty bylo možné provádět v přiměřeném časovém rámci a bez neodůvodněné byrokracie a nákladů. 
48. for this reason, and in accordance with the principles of efficiency and economy set out in article 30(2) of regulation (Eu, Euratom) no 966/201220 the court considers that Member states should: — ensure, prior to granting funding, that applicants have been able to show that their projects are financially viable and sustainable; — apply procedures to mitigate the risk of deadweight and displacement21; — ensure that the projects have reasonable costs; — ensure that the projects can be implemented within a reasonable time frame and without unjustified ‘red tape’ and costs.