natgillin/translations-raw huggingface dataset:
18 PŘIPOMÍNKY INICIOVALA KOMISE VHODNÁ NÁPRAVNÁ OPATŘENÍ, POKUD BYLY V ŘÍDICÍCH A KONTROLNÍCH SYSTÉMECH ČLENSKÝCH STÁTŮ ZJIŠTĚNY NEDOSTATKY? 
18 OBSERVATIONS DID THE COMMISSION INITIATE APPROPRIATE CORRECTIVE ACTIONS WHEN DEFICIENCIES IN THE MEMBER STATES’ MANAGEMENT AND CONTROL SYSTEMS WERE IDENTIFIED?
OBECNÉ INFORMACE A KRITÉRIA AUDITU 21. 
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 21.
Jakmile se Komise doví o podstatných nedostatcích v řídicích a kontrolních systémech programu, musí v rámci řádného provádění dozoru iniciovat řízení s orgány odpovědného členského státu. 
In order to adequately fulfil its supervisory role, the Commission has to initiate a procedure with the responsible Member State authorities once it becomes aware of significant deficiencies in the management and control systems of a programme.
Cílem tohoto postupu je definovat relevantní nápravná opatření, která provedou orgány členského státu, s cílem opravit již vykázané nesprávné náklady a zajistit účelnost systémů. 
The aim of this procedure is to define relevant corrective actions to be implemented by the Member State authorities so that irregular expenditure already declared is corrected and that the systems become effective.
Účetní dvůr posuzoval, zda a) Komise přijala opatření ve všech případech, kdy byly zjištěny podstatné nedostatky; b) byly veškeré podstatné nedostatky vyřešeny vhodnými nápravnými opatřeními. 
The Court assessed whether: (a) the Commission took action each time significant deficiencies were identified; (b) all significant deficiencies were addressed by appropriate corrective actions. CORRECTIVE ACTIONS WERE SYSTEMATICALLY INITIATED 23.
Z prověrky 210 programů, u nichž byly mezi lety 2006 a 2008 zjištěny podstatné nedostatky, vyplynulo, že Komise přijala opatření ve všech případech. 
An examination of the 210 programmes, for which significant deficiencies had been identified between 2006 and 2008, shows that the Commission took action in all cases.
Formulace žádostí Komise na základě informací ve zprávách podle článku 13 (šlo především o GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování) byly nutně obecné, neboť podrobnosti o nedostatcích nebyly k dispozici. 
When the Commission formulated requests on the basis of information found in Article 13 reports (which was mainly the case for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG), they were necessarily formulated in general terms as detailed information on deficiencies was not available.
Ve většině případů (přibližně 75 %) nevedly žádosti na základě zpráv podle článku 13 k finančním opravám. Zvláštní zpráva č. 3/2012 – Strukturální fondy: Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států? 
In the majority of cases (around 75 %) these requests based on the Article 13 reports did not lead to financial corrections. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems?
19 V 90 % PŘÍPADŮ BYLY ZJIŠTĚNÉ NEDOSTATKY NÁLEŽITĚ VYŘEŠENY 25. 
19 IN 90 % OF CASES DEFICIENCIES IDENTIFIED WERE APPROPRIATELY ADDRESSED 25.
U většiny ze 40 programů, které byly předmětem přezkumu Účetního dvora, řešila opatření Komise ke zlepšení systémů v členských státech všechny zjištěné nedostatky. 
For the majority of the 40 programmes reviewed by the Court, the Commission’s actions to improve the systems in the Member States tackled all the deficiencies identified.
Pokud Komise u projektů zjistila chyby systémové povahy16, žádala, aby byly podniknuty kroky s dopadem na další výdaje, které mohly být těmito chybami zasaženy. 
When it identified errors on projects which were potentially systemic in character16, the Commission requested action to be taken with regard to other expenditure that was likely to be affected.
Dále v některých případech vedla zjištění u jednoho či více programů v konkrétním členském státě Komisi k tomu, aby požadovala realizaci opatření i u jiných programů v tomto členském státě, i když tyto programy nebyly předmětem auditu. 
Furthermore, in some instances, the findings for one or more programmes implemented in a specific Member State led the Commission to request action on other programmes in that Member State, even though they had not been audited.
Příklad takové rozšířené žádosti o přijetí opatření je uveden v rámečku 3. 
An example of such an extension of a request for action is given in Box 3.
U většiny ze 40 programů, které byly předmětem přezkumu Účetního dvora (90 %), byla opatření požadovaná Komisí vhodnou reakcí na zjištěné nedostatky. 
For the majority of the 40 programmes which the Court reviewed (90 %), the actions requested by the Commission were the appropriate response to the deficiencies identified.
Příklad reakce, jejíž rozsah nebyl adekvátní, je uveden v rámečku 4. 
An example where the response was not complete is given in Box 4.
16 Chyba se považuje za systémovou, pokud existuje velká pravděpodobnost, že týž problém může mít dopad na jiné projekty podobné povahy. 
16 An error is considered as systemic when there is a high probability that the same problem may affect other projects in a similar manner.
Pak je nutno stanovit rozsah takové systémové chyby. 
It is then necessary to identify the extent of this systemic error.
Příklad: navrhovatel projektu si chybně vyložil pravidlo o způsobilosti. 
Example: a project promoter has wrongly interpreted an eligibility rule.
RÁMEČEK 3 PŘÍKLAD ROZŠÍŘENÍ ŽÁDOSTI O PŘIJETÍ OPATŘENÍ NA NEAUDITOVANÉ PROGRAMY Při auditech prováděných Komisí u dvou programů v členském státě (Sardinie a Latium) byly zjištěny problémy s uplatňováním pravidel pro zadávání veřejných zakázek. 
BOX 3 EXAMPLE OF AN EXTENSION OF A REQUEST FOR ACTION TO PROGRAMMES NOT AUDITED Audits carried out by the Commission on two programmes in a Member State (Sardinia and Lazio) identified problems with regard to the application of public procurement rules.
Jelikož tyto problémy byly vyhodnoceny jako problémy systémové povahy, Komise neomezila svou žádost o provedení finančních oprav pouze na auditované projekty. 
As these problems were considered to be of systemic nature, the Commission did not limit its request to carrying out financial corrections for the projects audited only.
Členský stát byl požádán, aby provedl kontrolu reprezentativního vzorku všech zakázek, na něž se vztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek, a všech svých programů. 
The Member State was requested to carry out a check on a representative sample of all contracts subject to public procurement rules and for all its programmes.
Na základě výsledků pak byly provedeny finanční opravy. 
On the basis of the results, financial corrections were made.
Jak ukazují příklady v rámečku 5, rozsah požadavků Komise se někdy různí, zejména co se týče provádění primárních kontrol. 
The extent of the Commission’s demands varied sometimes, in particular with regard to the implementation of the first level checks as shown by the examples in Box 5.
Zatímco u některých programů orgány kontrolovaly 100 % vykázaných výdajů, u jiných programů to bylo jen 1 %. 
While for some programmes the authorities checked 100 % of expenditure declared, for other programmes this percentage was as low as 1 %.
Pokud je pokryto pouze malé procento výdajů, znamená to vyšší riziko nezjištění nesprávných výdajů, jež je nutno řešit nejpozději při uzávěrce. 
When only a small percentage of the expenditure is covered this implies a higher risk of non-detection of irregular expenditure, which has to be tackled no later than closure.
RÁMEČEK 4 RÁMEČEK 5 20 PŘÍKLAD PŘÍPADU, KDY POŽADOVANÉ KROKY NEBYLY ÚPLNÉ V roce 2007 provedla Komise audit u jednoho programu (Galicie), který se týkal zprostředkujícího subjektu a šesti orgánů (ze 13), které byly dále pověřeny řízením. Přestože členské státy provedly mezi lety 2003–2005 řadu systémových auditů, byly při auditu zjištěny podstatné nedostatky. 
BOX 4 BOX 5 20 EXAMPLE OF A CASE WHERE THE REQUESTED ACTIONS WERE NOT COMPLETE An audit carried out by the Commission in 2007 for one programme (Galicia) dealt with an intermediate body and six bodies (out of 13) to whom the management was further sub-delegated. The audit revealed significant deficiencies despite the fact that the Member State authorities had carried out a number of system audits between 2003 and 2005.
I když zpráva Komise dochází k závěru, že zprostředkující subjekt by měl na všechny dále pověřené orgány dohlížet a měl by odečítat veškeré nesprávné výdaje, konkrétní doporučení se týkala pouze auditovaných šesti dále pověřených orgánů. 
Although the Commission’s report concluded that the intermediate body should supervise all sub-delegate bodies and should deduct all irregular expenditure, the specific recommendations concerned the audited sub-delegate bodies only.
Šlo přitom o nejdůležitější orgány z hlediska výše spravovaných prostředků (přibližně 80 %). 
These were the most important bodies in terms of amount of funds managed (around 80 %).
Nicméně s ohledem na závažnost zjištěných skutečností (nefunkční primární kontroly, vykazování nesprávných výdajů atd.) měla Komise orgány členských států požádat, aby provedly další práci, která by jim poskytla jistotu, že podobné problémy neměly i neauditované orgány. 
Nevertheless, considering the seriousness of the issues identified (first level checks not working, ineligible expenditure declared, etc.), the Commission should have requested the Member State’s authorities to undertake further work to provide assurance that similar problems did not exist in respect of the non-audited bodies.
PŘÍKLADY VÍCE ČI MÉNĚ PŘÍSNÝCH POŽADAVKŮ NA PRIMÁRNÍ KONTROLY U programů v jednom členském státě (Estremadura) Komise žádala, aby se v případě zjištění významné chyby kontrolovalo více než minimálních 25 % výdajů. 
EXAMPLES OF MORE OR LESS STRINGENT REQUIREMENTS WITH REGARD TO FIRST LEVEL CHECKS For the programmes in one Member State (such as Extremadura), the Commission requested a minimum check of 25 % of the expenditure which had to be increased in case a material error rate was found.
U programů v jiném členském státě Komise přijala pokyny orgánů tohoto členského státu, které nestanovily žádné číselné požadavky, pokud jde o počet kontrolovaných projektů, ale specifikovaly, že u kontrolovaných projektů bude z podkladové dokumentace analyzováno pět nákladových položek na kategorii nákladů. 
For programmes in another Member State, the Commission accepted the guidance note of the Member State authorities, which did not set any numerical requirement in terms of number of projects to be checked but specified that, for those projects checked, supporting documentation would be analysed for five cost items per cost category.
Například u programu Merseyside byla zkontrolována podkladová dokumentace k 1,3 % celkových vykázaných výdajů. 
For example, for the programme Merseyside, supporting documentation was checked for 1,3 % of total expenditure declared.
V dalším případu (Sársko) se Komisi nepodařilo prosadit žádné její požadavky na tyto kontroly. Zvláštní zpráva č. 3/2012 – Strukturální fondy: Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států? 
For another case (Saarland), the Commission did not succeed in imposing any requirement with regard to these checks. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems?
OBECNÉ INFORMACE A KRITÉRIA AUDITU 29. 
BACKGROUND AND AUDIT CRITERIA 29.
Doba mezi zjištěním nedostatků a jejich nápravou by měla být pokud možno co nejkratší. Předejde se tak tomu, aby nebyly nadále vykazovány výdaje s vysokým rizikem chyb nebo aby se projekty dostávaly do potíží v souvislosti s přerušením či pozastavením plateb. 
The period between identifying and remedying the deficiencies should be as short as possible so as to avoid expenditure continuing to be declared with a high risk of error or projects running into difficulties as payments are interrupted or suspended.
Délka fáze provádění nápravných opatření závisí: a) na tom, jak členské státy dodržují lhůty stanovené Komisí pro jednotlivá opatření; b) na tom, zda Komise vydá své auditní zprávy (zjištění nedostatků a audity přijatých opatření) v interně stanovených lhůtách (tři měsíce po auditu pro GŘ pro regionální politiku a devět týdnů pro GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování), a na její okamžité reakci na odpovědi orgánů členských států (dva měsíce). 
The length of the phase of implementation of the corrective actions depends on: (a) the respect by the Member States of the deadlines set by the Commission for individual actions; (b) the Commission issuing its audit reports (identification of deficiencies and follow-up audits) within the deadline set internally (3 months after the audit for the Regional Policy DG and 9 weeks for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG) and reacting promptly to the replies from the Member State authorities (2 months).
Účetní dvůr posuzoval: a) dobu nutnou pro uzavření nápravných opatření a b) odpovědnost za vzniklá zpoždění. 
The Court assessed: (a) the time taken for closing corrective actions; (b) where responsibility lay for delays incurred.
U vzorku, který byl předmětem přezkumu, činila průměrná doba uplynulá od zjištění nedostatků po realizaci nápravných opatření 30 měsíců17. 
The average time taken from identification of the deficiencies until all corrective actions were implemented was 30 months for the sample reviewed17.
GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování potřebovalo v průměru méně času (27 měsíců) než GŘ pro regionální politiku (32 měsíců). 
On average, the Employment, Social Affairs and Inclusion DG required less time (27 months) than the Regional Policy DG (32 months).
Tato skutečnost odráží rozdíly v typu spolufinancovaných projektů i rozdíly ve způsobu, jímž se provádí kontrola přijatých opatření. a) Řešení problémů zjištěných u EFRR trvá obecně déle než u ESF z důvodů větší rozmanitosti projektů, které jsou způsobilé pro spolufinancování, a také většího počtu pravidel, jež je nutno ověřovat18. 
This reflects differences in the type of projects co-financed and differences in the way the corrective actions were followed up: (a) the issues identified in the ERDF context generally take more time to resolve than those found in connection with the ESF because of the greater variety of projects that are eligible for co-financing and also the larger number of rules to be verified18.
Do projektů a programů EFRR je obvykle také zapojeno více finančních zdrojů než do projektů a programů ESF, a objem dodatečné práce, jež může být pro nápravu zjištěných nedostatků nutná, je tak větší. 17 Výpočet průměrné doby trvání považuje okamžik, kdy byla uzavřena poslední opatření, za okamžik, kdy byly nedostatky vyřešeny. 
In addition, ERDF projects and programmes generally involve more financial resources than the ESF and thus the volume of additional work that may have to be carried out in order to remedy the deficiencies identified is larger; 17 The calculation of the average time taken considers the point in time when the last actions were closed to be the time when the deficiencies have been remedied.
Je nicméně nutno podotknout, že často se různá jednotlivá opatření k jednomu programu uzavírala v různou dobu. 
However, it should be noted that often various individual actions for one programme were closed at several different points in time.
18 Taková pravidla, například pravidla týkající se veřejných zakázek a státní podpory, se častěji uplatňují u projektů spolufinancovaných z EFRR. 21 Zvláštní zpráva č. 3/2012 – Strukturální fondy: Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států? 
18 Rules such as those relating to public procurement and state aid are more often applicable to projects co-financed by the ERDF. 21 Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems?
22 b) GŘ pro regionální politiku provedlo audit přijatých opatření u více případů ze vzorku než GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování (viz bod 46). 
22 (b) the Regional Policy DG undertook follow-up audits for more cases in the sample than the Employment, Social Affairs and Inclusion DG (see paragraph 46).
Organizace a předchozí oznamování takových auditů jsou nutností, stejně jako rozeslání jejich výsledků, jímž se zahajuje nová fáze korespondence o případných zjištěných skutečnostech. 
Such audits need to be organised, announced and the results need to be forwarded, starting a new phase of correspondence for the issues identified, if any.
Dobu strávenou touto činností bere nyní Účetní dvůr v úvahu při výpočtu času stráveného příslušnou prací; c) U 30 % programů řízených GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování nebylo zjištění nedostatků výsledkem auditu provedeného GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování, ale vyplynulo ze zpráv orgánů členských států či auditu Evropského účetního dvora. 
This time is included in the Court’s calculation of time spent; (c) in 30 % of the programmes managed by the Employment, Social Affairs and Inclusion DG, the identification of deficiencies did not result from an audit by the Employment, Social Affairs and Inclusion DG but from reports from Member State authorities or an audit by the European Court of Auditors.
To znamená, že doba pracovní činnosti GŘ pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování byla kratší, neboť nezahrnovala dobu od ukončení auditu, při němž byly zjištěny nedostatky, do odeslání výsledků. 
That means that the time taken for the Employment, Social Affairs and Inclusion DG was reduced as it did not include the period from the end of the audit where the deficiencies were identified until the dispatch of the results.
Výpočet této doby nezahrnuje dobu nutnou pro provedení finančních oprav, jakmile tyto byly dohodnuty. 
The calculation of the time does not include the time necessary to implement the financial corrections once they were agreed.
Ve většině případů se dohodnuté finanční opravy prováděly bez prodlení při předložení dalšího prohlášení o výdajích Komisi. 
In the majority of cases the financial corrections agreed were implemented promptly when the next expenditure declaration was presented to the Commission.
Přibližně u poloviny z nich to znamenalo, že všechny finanční opravy či jejich část musely být provedeny při podání konečného prohlášení o výdajích při uzávěrce programu, neboť následujícím prohlášením o výdajích bylo právě toto prohlášení. 
For around half of them this meant that all or part of the financial corrections had to be implemented when the final expenditure declaration was presented at the closure of the programme as it was the next declaration.
Co se týče provádění nápravných opatření, dospěla Komise u 87 % programů, které byly předmětem přezkumu Účetního dvora, k pozitivnímu závěru. 
The Commission came to a positive conclusion in respect of the implementation of corrective actions for 87 % of the programmes reviewed by the Court.
Sem patří i programy (přibližně 8 % případů), u nichž některé problémy přetrvávají i po uzavření případu. 
This included programmes — around 8 % of cases — where, although the file was closed, some issues were still ongoing.
U zbývajících 13 % programů, u nichž provádění nápravných opatření trvalo k datu uzávěrky v průměru 35 měsíců, se Komise rozhodla řešit nedostatky při uzávěrce programu. Zvláštní zpráva č. 3/2012 – Strukturální fondy: Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států? 
For the remaining 13 % of the programmes for which the process of implementation of corrective actions had been ongoing for an average of 35 months at the closure deadline, the Commission decided to handle the deficiencies during the closure process. Special Report No 3 / 2012 – Structural Funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States' management and control systems?
23 ZA ZPOŽDĚNÍ JSOU ODPOVĚDNÉ PŘEDEVŠÍM ORGÁNY ČLENSKÝCH STÁTŮ, ALE I KOMISE... 
23 THE MEMBER STATE AUTHORITIES WERE PRIMARILY RESPONSIBLE FOR THE DELAYS INCURRED BUT THE COMMISSION ALSO CAUSED DELAYS ...
Pokud jde o 40 přezkoumaných programů, ve 35 % případů byly za zpoždění odpovědné členské státy a ve 39 % případů šlo o sdílenou odpovědnost. 
With regard to the 40 programmes reviewed, in 35 % of cases delays were mainly the responsibility of the Member States and in 39 % the responsibility was shared.
U dalších 5 % případů nesla odpovědnost převážně Komise. 
In a further 5 % of cases, the responsibility lay mainly with the Commission.
V 21 % reagovaly obě strany bez prodlení. 
In 21 % of cases, there were prompt reactions from both sides.
Některé orgány v členských státech nedostatky uznaly a souhlasily s přijetím požadovaných opatření. 
Some authorities in the Member States accepted the deficiencies and agreed to take the required actions.
Jiné orgány nedostatky rozporovaly a opatření přijaly až tehdy, kdy bylo zřejmé, že Komise ze svého stanoviska neustoupí (viz rámeček 6). 
Other authorities contested the deficiencies and only started to take action after it became clear that the Commission maintained its position (see Box 6).
Komise byla při rozesílání výsledků svých auditů orgánům členských států občas pomalá. 
The Commission was sometimes slow in forwarding the result of its audits to the Member State authorities.
U 16 % auditů provedených Komisí u 40 programů to trvalo přibližně rok, přestože interní lhůta Komise je v závislosti na konkrétním generálním ředitelství tři měsíce nebo devět týdnů po auditu (viz bod 30 písm. b)). 
For 16 % of the audits carried out by the Commission on the 40 programmes, this took approximately one year while the deadline set internally by the Commission is 3 months or 9 weeks after the audit, depending on the DG (see paragraph 30 (b)).
RÁMEČEK 6 PŘÍKLADY OBTÍŽNÉ SPOLUPRÁCE MEZI KOMISÍ A ORGÁNY ČLENSKÝCH STÁTŮ V jednom členském státě (Irsko) zjistila Komise při auditech v polovině roku 2006 několik nedostatků týkajících se řady programů (Jižní a východní region). 
BOX 6 EXAMPLES OF DIFFICULT COOPERATION BETWEEN THE COMMISSION AND MEMBER STATE AUTHORITIES The Commission had identified several deficiencies in its audits of mid-2006 with regard to a number of programmes (such as Southern and Eastern Region) in one Member State (Ireland).
Příslušné orgány členského státu se při realizaci akčního plánu ujaly vedoucí role a pro Komisi bylo obtížné – někdy nemožné – získat požadované informace. 
The competent authorities in the Member State had taken the lead role in the action plan and it was difficult — sometimes impossible — for the Commission to obtain the requested information.
Při uzávěrce programu nebyla nápravná opatření dosud dokončena. 
The corrective actions were still to be finalised at closure of the programme.
U jiného programu (Sardinie) orgány členských států nápravná opatření požadovaná Komisí rozporovaly. 
For another programme (Sardinia), the Member State authorities contested the corrective actions requested by the Commission.
V další korespondenci Komise setrvávala na svém stanovisku a orgány argumenty Komise uznaly u 25 z 33 nápravných opatření až 20 měsíců po prvotní žádosti. 
The Commission maintained its position in several subsequent letters. It was only 20 months after the first request that the Member State authorities accepted the Commission’s point of view for 25 out of 33 corrective actions.
U 40 programů, které byly předmětem přezkumu, se v 60 % případů sdělení před oznámením o pozastavení plateb zasílalo v průměru 16 měsíců po zjištění nedostatků. 
With regard to the 40 programmes reviewed, a pre-suspension letter was sent in 60 % of cases, on average 16 months after the identification of the deficiencies.
Rozhodnutí o pozastavení plateb bylo přijato v 10 % případů. 
A suspension decision was taken in 10 % of cases.