natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kapalný vzduch Skladování energie pomocí kapalného vzduchu (LAES – Liquid air energy storage) využívá ke skladování elektrické energie chlazení. 
Liquid air Liquid air energy storage (LAES) uses a cooling process to store electricity.
Vzduch se chladí, až dosáhne kapalného skupenství, a následně je skladován v izolované nádrži. 
Air is cooled until it liquefies, then the liquid air is stored in an insulated tank.
Při opačném postupu vzduch expanduje, pohání turbínu a vyrábí elektřinu. 
To reverse the process and generate electricity, the air is expanded and drives a turbine.
Skladování energie stlačováním vzduchu je laciné, protože příslušná zařízení se staví s využitím standardních průmyslových komponentů. 
Liquid air energy storage is a cheap form of storage because plants are constructed using standard industrial components.
Existuje však pouze několik takových plně funkčních zařízení. 
Only a few full-scale plants exist.
Hlavní nevýhodnou skladování kapalného vzduchu je jeho nízká účinnost, která je nižší než 50 % oproti 75–90 % u baterií. 
The main disadvantage of liquid air storage is its low efficiency, under 50 %, compared to 75-90 % for batteries.
Akumulace tepla Rezidenční kotle na teplou vodu lze využívat jako skladovací zařízení: teplo lze skladovat v izolované nádrži s vodou, což domácnostem umožňuje skladovat energii po dobu několika hodin. 
Thermal storage Residential electric hot water heaters can be used as a form of storage device: heat can be stored in an insulated tank of water, giving households the option of storing energy for a few hours.
Chladírenské skladování s využitím chlazené vody nebo ledu je také možné. 
Cold storage using chilled water or ice is also possible.
Další variantou je polovodičového skladování tepla, kdy jsou radiátory naplněny cihlami a zahřívány levnou elektřinou. 
Alternatively, for solid-state heat storage, radiators filled with bricks are heated using cheap electricity.
Teplo se následně uvolňuje podle potřeby. 
The heat is discharged later as needed.
Pro sezónní skladování tepla podzemí ve velkém měřítku – skladování v hlubokých jámách – se využívá tepelné čerpadlo připojené k vrtu. 
Pit storage uses a heat pump attached to a borehole to store heat underground, seasonally, on a large scale.
42 Skladování roztavené soli U tohoto typu akumulace tepla se elektřina nebo sluneční energie používá k zahřátí kontejneru naplněného roztavenou solí. 
Molten salt storage In this form of thermal storage, electricity or solar energy is used to heat a container filled with molten salt.
Toto skladovací médium se zahřeje na teplotu, kdy generuje páru, umožňující využití parní turbíny k výrobě elektřiny ze skladovaného tepla. 
This storage medium becomes hot enough to create steam, so steam turbines can be used to generate electricity from the stored heat.
V kombinaci s koncentrovanou solární energií jde o metodu vhodnou pro denní skladování solární elektřiny. 
In combination with concentrated solar power, this provides a method for daily storage of solar electricity.
Na skladování roztavené soli nyní připadá 75 % globální kapacity akumulace tepla. 
Molten salt storage currently represents 75 % of global thermal storage capacity.
Zdroj obrázků podle pořadí: ENGIE/Electric Mountain; EÚD; EÚD, VoltStorage GmBH; NGK Insulators, LTD; Maxwell Technologies; EÚD; Laurent Chamussy, 2010. Evropská unie; RWE; Highview Power; Rotex Heating Systems GmBH; Marquesado Solar. 
Source ofpictures, inorder: ENGIE/Electric Mountain; ECA; ECA, VoltStorage GmBH; NGKInsulators, LTD;Maxwell Technologies; ECA; Laurent Chamussy, 2010.European Union; RWE; Highview Power; RotexHeating Systems GmBH;Marquesado Solar.
Glosář Baterie: Baterie je zařízení, které skladuje elektrickou energii ve formě chemické energie a tuto energii mění na elektřinu. 
Glossary Battery: A battery is a device that stores electrical energy in the form of chemical energy, and converts that energy into electricity.
Pokud je nabitá baterie zapojena do elektrického okruhu, proudí elektrolytem mezi elektrodami nabité ionty. 
When a loaded battery is connected to a circuit, charged ions flow between the electrodes through the electrolyte.
Bateriové systémy sestávají z bateriových sad. 
Battery systems are made of battery packs.
Bateriové sady se skládají z bateriových článků. 
Battery packs are made of cells.
Články obsahují elektrolyt a elektrody, v nichž je uskladněna chemická energie. 
The cells contain the electrolyte and the electrodes, which store the chemical energy.
Demonstrace: Činnost, jíž se potvrdí, že technologie je prokazatelně technicky anebo ekonomicky funkční. 
Demonstration: Validation activity, through which a technology is shown to be technically and/or economically viable.
Funkčnost produktů lze demonstrovat v laboratořích nebo v reálu ve skutečném nebo přibližném měřítku. 
Products can be demonstrated in laboratories or in real-world setting, at scale or near-scale.
Provozovatel distribuční soustavy: Provozovatelé distribuční soustavy jsou operační manažeři (a někdy také vlastníci) energetických rozvodných sítí. 
Distribution System Operator (DSO): Distribution System Operators are the operating managers (and sometimes the owners) of energy distribution networks.
Fungují na regulovaném trhu. 
They work in a regulated market.
Skladování energie: Odklad využití určitého množství energie v okamžiku její výroby na pozdější dobu spotřeby, a to buď jako koncové energie, nebo energie konvertované do jiného energetického nosiče. 
Energy storage: Deferring the use of an amount of energy from its moment of generation to a later time of consumption, either as final energy or converted into another energy carrier.
Skleníkové plyny: Plyny, které v atmosféře Země vytváří plášť, pod nímž se drží teplo a který zahřívá povrch Země prostřednictvím; jde o tzv. „skleníkový efekt“. 
Greenhouse gases: Gases acting as a blanket in the Earth’s atmosphere, trapping heat and warming the Earth’s surface through what is known as the ‘greenhouse effect’.
K hlavním skleníkovým plynům patří oxid uhličitý (CO2), metan (CH4), oxid dusný (N2O) a fluorované plyny (HFC, PFC, SF6 a NF3). 
The main greenhouse gases are carbon dioxide (CO2), methane (CH4), nitrous oxide (N2O) and fluorinated gases (HFCs, PFCs, SF6 and NF3).
Variabilní zdroje energie: Za variabilní se označují energetické zdroje, které nevyrábějí energii nepřetržitě a které nelze přímo řídit. 
Variable energy sources: Sources of energy, which do not continuously produce energy, and which cannot be directly controlled, are described as variable.
Například větrné turbíny nevyrábějí energii, pokud nevane vítr. 
For example, wind turbines do not produce energy when no wind is blowing.
Solární panely neprodukují energii v noci. 
Solar panels do not produce energy at night.
Zkratky APAC: Asie a Tichomoří. 
38 Abbreviations APAC: Asia Pacific.
Zahrnuje 53 zemí z východní, jižní, jihovýchodní a severní Asie a Oceánie. 
Includes 53 countries from East Asia, South Asia, Southeast Asia, North Asia and Oceania.
Tým EÚD: Tento informační dokument přijal senát I, který se zaměřuje na udržitelné využívání přírodních zdrojů a jemuž předsedá člen EÚD Nikolaos Milionis. 
ECA team This Briefing Paper was produced by Chamber I Sustainable use of natural resources, headed by ECA Member Nikolaos Milionis.
Tento úkol vedl člen EÚD Phil Wynn Owen a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Gareth Roberts a tajemník kabinetu Olivier Prigent, vyšší manažer Richard Hardy, vedoucí úkolu Krzysztof Zalega, zástupce vedoucího úkolu Lorenzo Pirelli a auditoři Ingrid Ciabattiová, Gyula Szegedi, Zeinab Drabuová, Catherine Hayesová a Alessandro Canalis. 
The task was led by ECA Member Phil Wynn Owen, supported by Gareth Roberts, Head of Private Office and Olivier Prigent, Private Office Attaché; Richard Hardy, Principal Manager; Krzysztof Zalega, Head of Task; Lorenzo Pirelli, deputy Head of Task; Ingrid Ciabatti, Gyula Szegedi, Zeinab Drabu, Catherine Hayes and Alessandro Canalis, Auditors.
Jazykovou podporu zajišťoval Richard Moore. 
Richard Moore provided linguistic s upport.
Zleva doprava: Ingrid Ciabattiová, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabuová, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Gyula Szegedi and Catherine Hayesová. 45 
40 From left to right: Ingrid Ciabatti, Phil Wynn Owen, Olivier Prigent, Lorenzo Pirelli, Krzysztof Zalega, Alessandro Canalis, Zeinab Drabu, Richard Moore, Richard Hardy, Gareth Roberts, Gyula Szegedi and Catherine Hayes.
Aby snížila emise skleníkových plynů, musí EU přejít od současného energetického systému založeného na fosilních palivech na systém nízkouhlíkový, založený především na energii z obnovitelných zdrojů. 
To reduce its emissions of greenhouse gases, the EU needs to shift from the current, fossil fuels-based energy system to a low-carbon, mainly renewables-based energy system.
Takováto energetická transformace bude vyžadovat více zařízení pro skladování energie jak pro síť, tak pro dopravu. 
To facilitate this energy transition, more energy storage is needed, both for the grid and for transport.
V tomto informačním dokumentu nastiňujeme hlavní výzvy rozvoje skladování energie v EU. 
This briefing paper outlines the main challenges to the development of energy storage in the EU.
V naší analýze vycházíme z dokumentárních přezkumů, návštěv výzkumných projektů skladování energie, pohovorů s pracovníky Komise a zainteresovanými subjekty ze sektoru skladování energie, našich předchozích auditů a informačních dokumentů a konzultací s odborníkem na technologie a trhy skladování energie. 
We based our analysis on documentary reviews, visits to energy storage research projects, interviews with the Commission and stakeholders in the field of energy storage, our previous audits and briefing papers and consultation with an expert in energy storage technologies and markets.
Zjištěné výzvy jsou trojího druhu: i) koncipování strategie pro skladování energie; ii) účinné využívání výzkumu a inovací a iii) ustavení podpůrného legislativního rámce. © Evropská unie, 2019 K jakémukoli použití či reprodukci fotografií nebo jiných materiálů, které nejsou chráněny autorskými právy Evropské Titulní strana: ©Evropská unie / Fotograf: Robert Meerding / Zdroj: EK – audiovizuální služba EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Lucemburk LUCEMBURSKO Tel.: +352 4398-1 Dotazy: eca.europa.eu/cs/Pages/ContactForm.aspx Internetová stránka: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors 
The challenges we found are threefold: i) designing a strategy for energy storage; ii) using research and innovation effectively; and iii) establishing a supportive legislative framework. © European Union, 2019 For any use or reproduction of photos or other material that is not under the European Union copyright, permission must be sought directly from the copyright holders. Cover page: © European Union / Photographer: Robert Meerding / Source: EC - Audiovisual Service EUROPEAN COURT OF AUDITORS 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Luxembourg LUXEMBOURG Tel. +352 4398-1 Enquiries: eca.europa.eu/en/Pages/ContactForm.aspx Website: eca.europa.eu Twitter: @EUAuditors
CS 2019 Zajištění výkonnosti v politice soudržnosti Informační dokument červen 2019 
EN 2019 Delivering performance in Cohesion Briefing Paper June 2019
Obsah Shrnutí Úvod Výkonnost v EU Soudržnost Cíl a koncepce tohoto informačního dokumentu Orientace na výkonnost v politice soudržnosti Vývoj legislativního rámce řízení výkonnosti Hlavní zásady 1 – Zásady strategického plánování 2 – Zásady, jimiž se řídí tvorba programů 3 – Prováděcí zásady 4 – Zásady monitorování a sestavování zpráv 5 – Zásady hodnocení 6 – Průřezová zásada Závěrečné poznámky Příloha Body I–IX 01–07 01–02 03 04–07 08–124 08–11 12–124 13–29 30–56 57–78 79–104 105–113 114–124 125–129 Příloha I – Vývoj orientace na výkonnost v právních předpisech v oblasti politiky soudržnosti Poznámky na konci textu Tým EÚD 2 
Contents Executive summary Introduction Performance in the EU Cohesion Objective and approach of the briefing paper Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management Guiding principles 1 – Principles governing strategic planning 2 – Principles governing programming 3 – Principles governing implementation 4 – Principles governing monitoring and reporting 5 – Principle governing evaluation 6 – Cross-cutting principle Closing remarks Annex Annex I — Evolution of performance orientation in the legislation of Cohesion policy Endnotes ECA team Paragraph I-IX 01-07 01-02 03 04-07 08-124 08-11 12-124 13-29 30-56 57-78 79-104 105-113 114-124 125-129 2
Shrnutí I Cílem politiky soudržnosti Evropské unie (EU) je zmenšit rozdíly mezi regiony v EU, a dosáhnout tak vyváženého hospodářského, sociálního a územního vývoje. 
Executive summary I The aim of the European Union’s (EU’s) Cohesion policy is to reduce disparities between EU regions in order to achieve balanced economic, social and territorial development.
Na politiku soudržnosti je přiděleno přibližně 350 miliard EUR, což je třetina rozpočtu EU na období 2014–2020. 
Approximately €350 billion, one third of the EU budget for 2014-2020, is allocated to this policy.
II Historicky se EU zaměřovala především na to, aby její rozpočtové výdaje byly v souladu s příslušnými pravidly. 
II Historically the EU has tended to focus on making sure that its budget spending complies with relevant rules.
V posledních letech se však EU snaží zvýšit orientaci na výkonnost tak, aby finanční prostředky EU přinášely občanům pozitivní změny. 
In recent years, however, the EU has sought to increase performance orientation, so that EU funds lead to positive changes for citizens.
V souladu s naší odpovědností informovat o řádném finančním řízení jsme k tomuto kroku výrazně přispěli. 
In line with our Treaty responsibility to report on sound financial management, we have contributed significantly to this move.
III Do aktuální debaty o orientaci politiky soudržnosti na výkonnost je zapojena řada zainteresovaných stran, které mají různé a někdy protichůdné názory na to, co přesně je orientace na výkonnost a jakým způsobem jí dosáhnout. 
III The current debate on performance orientation in Cohesion policy involves many stakeholders that have different, and sometimes contradictory, views on what performance orientation is and how it should be achieved.
V této informační zprávě uvádíme cenné zdroje informací pro všechny, kdo se podílejí na řešení obtížných politických a praktických úkolů usilujících o větší orientaci na výkonnost v současném a budoucím programovém období. 
This briefing paper represents a valuable source of information for all those involved in tackling the difficult political and practical challenges on how to improve performance orientation for the current and future programme periods.
IV Dokument uvádí naše názory na to, jaký se orientace na výkonnost vyvíjela od předchozího programového období až k návrhům Komise na období 2021–2027. 
IV The briefing paper presents our views on how performance orientation has evolved, from the previous programme period through to the Commission’s proposals for 2021-2027.
Tyto zásady se týkají celého cyklu řízení politik, počínaje strategickým plánováním přes provádění až do fáze vypracování zpráv a hodnocení. 
These principles cover the entire cycle of policy management, starting with strategic planning and moving through implementation until the reporting and evaluation stages.
V Na základě naší rozsáhlé činnosti v oblasti auditů výkonnosti zaměřených na politiku soudržnosti (69 zpráv) společně s přezkumy z dalších zdrojů jsme posuzovali, nakolik se tyto zásady uplatňovaly v programových obdobích 2007–2013 a 2014–2020 a nakolik je pravděpodobné, že budou uplatňovány v programovém období 2021–2027 za předpokladu, že budou realizovány návrhy Komise na další období. 
V On the basis of our extensive performance audit work in the area of Cohesion (69 reports), supplemented by reviews from other sources, we assessed how well these principles were applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, on the assumption that the Commission’s proposals for the next period are implemented, how likely they are to be applied for the 2021-2027 programme period.
U prvků, které nebyly dosud provedeny – tj. v období 2021–2027 a v určité části období 2014–2020 – vycházíme při posouzení z toho, jak jsou existující systémy koncipovány. 
For those elements which have not yet been implemented – the 2021-2027 period and some parts of the 2014-2020 period – our assessment is based on the design of the systems in place. 3
VI Zjistili jsme, že v průběhu těchto programových období Komise přijala opatření s cílem zahrnout hlavní koncepční prvky účinného systému řízení výkonnosti jak do obecného finančního legislativního rámce, tak do právních předpisů, jimiž se konkrétně 3 
VI We found that over these programme periods, the Commission has taken steps to include key design features for an effective system of performance management in both the general financial legislative framework and in the legislation specifically governing Cohesion.
K těmto hlavním koncepčním prvkům patří i vymezení pojmu dobré výkonnosti a stanovení nezbytných podmínek k jejímu dosažení, způsobů měření výkonnosti a jejího vykazování a hodnocení. 
These key design features include defining good performance and the necessary conditions to achieve it, how to measure performance, and how to report and evaluate it.
K významným změnám došlo zejména v období 2014–2020. 
The 2014-2020 period in particular saw significant changes.
VII Tato zlepšení legislativního rámce se však ne vždy projeví účinným prováděním v praxi. 
VII These improvements in the legislative framework have not always been matched, however, by effective implementation on the ground.
Jedním z cílů navrhovaných právních předpisů pro období 2021–2027 je navíc zjednodušení opatření. 
Furthermore, one of the objectives of the proposed legislation for 2021-2027 is to simplify arrangements.
Zjednodušení je cílem, který v zásadě podporujeme. 
Simplification is an aim that, in principle, we endorse.
Podle našeho názoru však existuje riziko, že ve snaze o zjednodušení mohou návrhy Komise oslabit důraz na výkonnost. 
However, in our view there is a risk that, in seeking simplification, the Commission’s proposals reduce the focus on performance.
VIII Souhrn našich hodnocení každé ze 14 hlavních zásad naleznete v tabulce 1 níže. 
VIII Our assessment for each of the 14 guiding principles is summarised in Table 1 below.
Z tabulky vyplývá, že bylo dosaženo pokroku při provádění politiky soudržnosti více orientované na výkonnost, zejména v oblasti tvorby programů. 
The table shows that progress has been made in making Cohesion policy more performance-oriented, in particular as regards programming.
Zůstává však řada oblastí, které lze zlepšit: strategické plánování, provádění politik a vytváření a využívání údajů o výkonnosti ve fázi monitorování / sestavování zprávy a hodnocení a zajišťování výkonnosti. 
However, there remain a number of areas where there is scope for improvement: strategic planning, policy implementation, the generation and use of performance information in the monitoring/reporting and evaluation phases and ensuring sustainability.
Celkově jsme dospěli k závěru, že pro dobrou výkonnost neexistují dostatečné finanční pobídky. 
Overall, we found that there are insufficient financial incentives for good performance.
Tabulka 1 – Hodnocení hlavních zásad podle programových období 4 Programová období Bod 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 1. 
Table 1 – Assessment of the Guiding Principles per programme period 4 Programme periods Paragraph 2007-2013 2014-2020 2021-2027 1.
Zásady strategického plánování 1. 
Principles governing strategic planning 1.
EU vypracovala jednoznačnou a konzistentní vizi toho, čeho chce za pomoci fondů politiky soudržnosti dosáhnout, a k ní je třeba přistupovat odpovědně a uvést ji do praxe. 14 až 23 2. 
The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 14 to 23 2.
Přidělování finančních prostředků členským státům zohledňuje zjištěné potřeby a zakládá se na údajích o výkonnosti. 24 až 29 2. 
The allocation of funding to Member States takes account of identified needs and is informed by performance information 24 to 29 2.
Zásady tvorby programů 3. 
Principles governing programming 3.
Platí jednoznačná intervenční logika. 
A clear intervention logic exists 31 to 38 4.
39 5. 
5 5.
Je zaveden jednoduchý a konzistentní rámec měření výkonnosti. 40 až 49 
A simple and consistent performance measurement framework is in place 40 to 49 6.
5 6. Jsou zavedeny mechanismy pro stimulaci výkonnosti. 
Mechanisms to incentivise performance are in place 50 to 56 3.
Prováděcí zásady 7. 
Principles governing implementation 7.
Členské státy čerpají prostředky z politiky soudržnosti včas. 58 až 64 8. 
Member States spend their Cohesion policy funds in a timely way 58 to 64 8.
Výběr projektů a jejich provádění jsou orientovány na výkonnost. 65 až 71 9. 
There is a performance-oriented approach when selecting and implementing projects 65 to 71 9.
Přezkum programů je založen na informacích o faktorech výkonnosti, včetně výsledků. 72 až 78 4. 
Revisions of programmes are informed by performance considerations including results 72 to 78 4.
Zásady monitorování a sestavování zpráv 10. 
Principles governing monitoring and reporting 10.
Systémy monitorování zajišťují včasné a kvalitní údaje o výkonnosti. 80 až 90 11. 
Monitoring systems ensure timely performance data of good quality 80 to 90 11.
Je stanovena jednoznačná odpovědnost, pokud jde o výkonnost. 91 až 98 12. 
There is clear accountability for performance 91 to 98 12.
Údaje o výkonnosti se používají k přijetí nápravných opatření a opírá se o ně proces strategického plánování. 99 až 104 5. 
Performance information is used to take remedial action and support the strategic planning process 99 to 104 5.
Zásada Zásady pro hodnocení 13. 
Principle governing evaluation 13.
Při rozhodování jsou používána hodnocení na úrovni programu a politiky. 106 až 113 6. 
Evaluations at programme and policy level are used for decision making 106 to 113 6.
Průřezová zásada 14. 
Cross-cutting principle 14.
Do cyklu je začleněna udržitelnost, aby byla zajištěna dlouhodobá účinnost veřejných intervencí. 
Sustainability is built into the cycle to ensure the longer-term effectiveness of public interventions 114 to 124 Source: ECA.
114 až 124 Poznámka: Pokud jde o některé hlavní zásady, včetně zásad 1 a 9, názor Komise se s posouzením Účetního dvora neshoduje. 
Green: Underlying criteria are met in most respects. Note: The Commission does not share the Court’s assessment with regard to some guiding principles, including numbers 1 and 9.
IX V předchozích zprávách na tato témata jsme vyslovili řadu doporučení – zejména v souvislosti s HZ 1 a 9, které jsou výše v tabulce 1 uvedeny pro období 2021–2027 červeně. 
IX We have made many recommendations in previous reports on these issues – particularly in relation to GPs 1 and 9 which are marked in red for 2021-2027 in Table 1 above.
Poukázali jsme také na potřebu minimalizovat zpoždění v průběhu cyklu. 
We have also pointed to the need to minimise delays throughout the cycle.
Kumulovaná zpoždění během provádění spolu s překrývajícími se obdobími způsobilosti odvádějí pozornost od hledisek výkonnosti směrem k čerpání prostředků. 
Cumulative delays in implementation, together with overlapping eligibility periods, shift the focus away from performance considerations towards spending money.
ÚVOD Výkonnost v EU 01 Výdaje EU dosahují každoročně zhruba 140 miliard EUR. 
Introduction Performance in the EU 01 The European Union (EU) spends around €140 billion each year.
V posledních letech je stále větší pozornost věnována tomu, do jaké míry mají tyto výdaje kladné přínosy – totiž výkonnost. 
In recent years, there has been an increased focus on the extent to which this spending leads to positive benefits – performance.
V právních předpisech EU bývá výkonnost označována jako „řádné finanční řízení“. 
In EU legislation, performance tends to be referred to as “sound financial management”.