natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obchodování s lidmi je svou podstatou utajovanou trestnou činností, o níž jsou málokdy k dispozici dostatečné a srovnatelné statistické údaje. 
Human trafficking is by nature a clandestine crime, for which sufficient and comparable statistical data is rarely available.
Zjistili jsme, že s ohledem na složitý kontext, mnoho širokých priorit a omezené zdroje 5 
Given this complex context, numerous widespread priorities and limited resources, we found 5
podporovala EU boj proti obchodování s lidmi v jižní a jihovýchodní Asii s částečnou účinností. 
that the EU was partially effective in supporting the fight against human trafficking in South/South-East Asia.
Rámec politiky EU pro problematiku obchodování s lidmi zajišťuje komplexní přístup k boji proti obchodování s lidmi, ačkoli některé aspekty ještě nejsou plně rozvinuty nebo relevantní pro jižní a jihovýchodní Asii. 
The EU’s human trafficking policy framework provides for a comprehensive approach to addressing human trafficking, although some aspects are not yet fully developed or relevant to South/South-East Asia.
Komise a ESVČ používají v boji proti obchodování s lidmi přímo či nepřímo různé nástroje: obzvláště užitečné jsou dialogy o lidských právech. Mezi další nástroje patří dvoustranné dialogy a podpora regionálních fór (tj. ASEAN a ASEM v Asii). 
The Commission and the EEAS use a variety of tools in fighting human trafficking, either directly or indirectly: human rights dialogues are particularly useful; other tools include bilateral dialogues and support to regional fora (i.e. ASEAN and ASEM in Asia).
Žádné nové partnerství zaměřené na boj proti obchodování s lidmi nebylo dosud mezi EU a některou zemí jižní a jihovýchodní Asie vytvořeno. 
So far no new partnerships dedicated to combat human trafficking have been created between the EU and any of the countries in South/South-East Asia.
Přes konkrétní nedostatky většina zkoumaných projektů v jižní a jihovýchodní Asii určité pozitivní výsledky v boji proti obchodování s lidmi vytvořila, ačkoli jejich udržitelnost byla problematická. 
Despite specific weaknesses, most of the examined projects in South/South-East Asia produced some positive results in the fight against human trafficking, although sustainability was a concern.
Boj proti obchodování s lidmi v daných regionech se od roku 2009 celkově zlepšil, i když mezi zeměmi jsou výrazné rozdíly a obtížně se nalézá souvislost mezi celkovým vývojem a výsledky dosaženými díky konkrétním opatřením EU. 
Since 2009, the fight against human trafficking in the regions has improved overall, although there are significant differences between countries and it is difficult to link overall development to the results achieved by specific EU actions.
Rámec pro výběr projektů nevedl ke komplexnímu přístupu a v koncepci projektů byly zejména při formulování cílů a ukazatelů nedostatky. 
The framework for selecting projects did not facilitate a comprehensive approach and project design had weaknesses, particularly in the formulation of objectives and indicators.
Dále provádění projektů bránila místní omezení a zpoždění. 
Furthermore, implementation was hampered by local constraints and delays.
Na základě auditu doporučujeme, aby Komise v koordinaci s ESVČ: • Dále rozvíjela strategický rámec boje proti obchodování s lidmi tak, aby byl více přizpůsoben jižní a jihovýchodní Asii, • Optimalizovala dopad projektů jejich integrací do komplexního rámce. 6 
On the basis of the audit, we recommend that the Commission, in coordination with the EEAS, should: • Develop the human trafficking strategic framework further, by making it more relevant to South/South-East Asia • Optimise the impact of projects by integrating them into a comprehensive framework. 6
ÚVOD Základní informace: obchodování s lidmi 1. 
INTRODUCTION Background information: Trafficking in human beings 1.
Obchodování s lidmi je závažným zločinem a hrubým porušením lidských práv. 
Trafficking in human beings is a serious crime and a gross violation of human rights.
Oběti jsou vykořisťovány ve vlastní zemi nebo v zahraničí ve prospěch obchodníků s lidmi. 
Victims are exploited in their own countries or abroad for the benefit of traffickers.
Žádná země není proti tomuto jevu imunní, ať již se jedná o zemi původu, tranzitu anebo cílovou zemi oběti. 
No country is immune to the phenomenon, whether as a country of origin, transit and/or destination for victims.
Obchodování s lidmi se stalo globální bezpečnostní hrozbou, jak potvrzují hodnocení, která vypracovaly EU, OSN a USA1. 
Human trafficking has become a global security threat as reflected in assessments made by the EU, UN and the US1.
Existuje široká shoda, že obchodování s lidmi je třeba vymýtit. 
There is broad consensus on the need to eradicate human trafficking.
Celkem 170 zemí2 ratifikovalo Protokol o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi, doplňující Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu, který byl přijat v roce 2000 (Palermský protokol). 
170 countries2 have ratified the Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons Especially Women and Children, supplementing the United Nations Convention against Transnational Organized Crime which was adopted in 2000 (the Palermo Protocol).
Palermský protokol byl prvním mezinárodně závazným nástrojem s odsouhlasenou definicí obchodování s lidmi. 
The Palermo Protocol was the first international legally binding instrument with an agreed definition of human trafficking.
Obchodováním s lidmi spočívá v najímání, převozu, převodu, ukrývání nebo příjmu osob za použití síly, podvodu nebo nátlaku za účelem vykořisťování3. 
Human trafficking involves the recruitment, transportation, transfer, harbouring or receipt of persons through the use of force, fraud, or coercion for the purposes of exploitation3.
Obchodování s lidmi má významný generový rozměr (většinou obětí jsou totiž ženy a dívky). 
Human trafficking has a strong gender dimension (i.e. most victims are women and girls).
Nejrozšířenějšími druhy vykořisťování ve 1 2 3 7 Ve zprávě EU o posouzení hrozeb závažné a organizované trestné činnosti (SOCTA) z roku 2013 je obchodování s lidmi označeno za jednu z hlavních hrozeb pro EU. 
This need to be considered when designing support measures. Forced labour and 1 2 The 2013 EU Serious and Organised Crime Threat Assessment (SOCTA) report identified human trafficking as a key threat to the EU.
Obchodování s lidmi je jedním z témat Evropského programu pro bezpečnost z roku 2015. 
Human trafficking is one of the topics included in the 2015 European Agenda on Security.
UNODC uvádí, že obchodování s lidmi je globálním problémem a jedním z nejostudnějších zločinů ve světě a že hrozba související s obchodováním s lidmi je důvodem, proč se toto téma vnímá jako téma globální bezpečnosti (podle publikace UNODC An Introduction to Human Trafficking: Vulnerability, Impact and Action, Background Paper (Úvod do obchodování s lidmi: zranitelnost, dopad a opatření, podkladový dokument)). 
UNODC states that ‘Human trafficking is a global problem and one of the world's most shameful crimes’ and that ‘the underlying threat posed by human trafficking is why the issue is increasingly recognized as one of global security’ (UNODC An Introduction to Human Trafficking Vulnerability, Impact and Action, Background Paper).
Národní bezpečnostní rada USA označuje obchodování s lidmi jako hrozbu pro národní i mezinárodní bezpečnost. 
Human trafficking is one of the crimes listed by the US National Security Council as a threat to national and international security.
Stav k lednu 2017. 
Status as of January 2017.
Protokol o prevenci, potlačování a trestání obchodování s lidmi, zejména se ženami a dětmi, doplňující Úmluvu Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu. „Najímání, převoz, převod, ukrývání nebo příjem osob za použití hrozeb, síly či jiných forem nátlaku, únosu, podvodu, klamu, zneužití moci či zranitelného postavení nebo poskytnutím či obdržením platby či výhod s cílem získat souhlas osoby, jež má kontrolu nad jinou osobou, za účelem vykořisťování.“ 
7 3 Protocol to Prevent, Suppress and Punish Trafficking in Persons Especially Women and Children, supplementing the United Nations Convention against Transnational Organized Crime.
světovém měřítku jsou nucená práce a pohlavní vykořisťování. 
sexual exploitation are the most prevalent types of exploitation worldwide.
Dalšími druhy vykořisťování lidí jsou dětská práce, odběr orgánů a nucené sňatky. 
Other types of human exploitation are child labour, organ removal and forced marriage.
Obchodování s lidmi je podobně jako jiná trestná činnost utajovanou aktivitou, která se obtížně sleduje a měří. 
Human trafficking, as other crimes, is a clandestine activity which is difficult to observe and measure.
Dochází-li k překračování hranic, obchodování s lidmi probíhá z méně rozvinutých zemí do zemí rozvinutějších. 
When borders are crossed, trafficking often occurs from less developed countries to more developed countries.
Ve většině případů se s obětmi obchoduje uvnitř hranic jejich zemí (42 %) nebo regionů (36 %) a oběti a obchodníci často pochází ze stejného místa, hovoří týmž jazykem nebo mají tentýž etnický původ. 
The majority of victims are trafficked within the border of their own countries (42 %) or regions (36 %) and often victims and traffickers come from the same place, speak the same language or have the same ethnic background.
Obchodování s lidmi nelze oddělit od chudoby, přístupu ke vzdělání a zdravotní péči, diskriminace na základě pohlaví či od nespravedlností vůči menšinám. Obecně se uznává, že mezi nejvýznamnější příčiny tohoto problému patří chudoba, diskriminace na základě pohlaví a konflikty. 
Human trafficking cannot be isolated from poverty, education and health access, gender discrimination or minority injustices. It is commonly accepted that poverty, gender discrimination and conflict are among the most important root causes of the problem.
Obchodování s lidmi napomáhá hospodářská globalizace. 
Human trafficking has been facilitated by economic globalisation.
Široký přístup na trh s levnou pracovní silou a levnými výrobky znásobuje příležitosti pro obchodníky s lidmi, aby vykořisťovali zranitelné oběti. 
The wide market access for cheap labour and cheap products multiply the opportunities for traffickers to benefit from the exploitation of vulnerable victims.
Globalizace tak zvyšuje pravděpodobnost, že spotřebitelé zboží a služeb jsou nepřímo spojeni s obchodováním s lidmi, například s dítětem, které je nuceno šít fotbalové míče, s migrantem, který musí pracovat jako rybář v otrockých podmínkách, a s mladistvým, jenž uteče z domova a skončí jako oběť obchodování s lidmi za účelem poskytování sexuálních služeb v blízkosti turistické destinace. 
Globalisation has thus increased the probability that consumers of goods and services are indirectly connected to human trafficking, for instance to the child being forced to stitch football balls, to the migrant compelled to work as a fisherman in slave-like conditions and to the teenager who runs away from home and ends up a victim of sex trafficking near a tourist destination.
Tyto činitele vysvětlují zájem sdělovacích prostředků o problém obchodování s lidmi v celém světě. 
These factors explain the media attention given to the problem of human trafficking worldwide.
V roce 2016 byla Pulitzerova cena za veřejnou službu udělena skupině novinářů, kteří provedli mezinárodní vyšetřování rybářského průmyslu v jihovýchodní Asii, které vedlo k osvobození více než 2 000 otroků. 
In 2016, the Pulitzer Prize for Public Service was awarded to a group of journalists who did an international investigation of the fishing industry in Southeast Asia which led to the freeing of more than 2000 slaves.
Potraviny mořského původu, které lovili, bylo možno vysledovat až do supermarketů a k poskytovatelům krmiva v rozvojových zemích. 
The seafood they caught could be traced to supermarkets and pet food providers in developed countries.
Obchodování s lidmi je velmi výnosná trestná činnost. 
Indeed, human trafficking is a highly profitable crime.
Evropský policejní úřad (Europol) odhaduje, že roční výnosy z obchodování s lidmi přesahují 29 miliard EUR4. 
The European Police Office (Europol) estimates that annual proceeds from human trafficking exceed 29 billion euro4.
Jelikož chybějí 4 Europol, THB Financial Business Model, Assessing the Current State of Knowledge (Finanční obchodní model obchodování s lidmi, hodnocení současného stavu znalostí), červenec 2015. 8 
While a lack of reliable statistics makes it difficult to ascertain the extent of human 4 Europol, “The THB Financial Business Model, Assessing the Current State of Knowledge, July 2015”. 8
Odhaduje se však, že ve stavu novodobého otroctví žije 46 milionů osob5. 
9 trafficking, it is estimated that 46 million people are trapped in situations of modern slavery5.
Mapa 1 – Nadregionální toky obchodování s lidmi Hlavní cílová místa nadregionálních toků a jejich významné zdroje, 2012–2014 Nezahrnuté země a území Zdroj: UNODC, Global Report on Trafficking in Persons 2016 (Celosvětová zpráva o obchodování s lidmi z roku 2016). 
Map 1 - Human trafficking transregional flows Source: UNODC, “Global Report on Trafficking in Persons 2016”.
Dvě třetiny celkového počtu osob žijících v moderním otroctví se odhadem nacházejí v Asii, nejlidnatějším regionu světa. 
Asia, the most populous region in the world, has an estimated two thirds of the total number of people living in modern slavery.
Asie je současně i významným regionem původu obětí nadregionálního obchodování s lidmi6. 
Asia is also a significant region of origin for victims of transregional trafficking6.
Díky sdělovacím prostředkům, které upozorňují na obchodování s lidmi, se pozornost soustředí na to, jak proti obchodování s lidmi v regionu bojují národní vlády, mezinárodní organizace, občanská společnost a dárci. 
Media exposure of situations of human trafficking has focused attention on the fight against human trafficking in the region by national governments, international organisations, civil society and donors.
Pojem „novodobé otroctví“ je sice značně rozšířený, avšak neexistuje žádná dohodnutá definice ani společné normy, jak upozornila Celosvětová zpráva UNODC o obchodování s lidmi z roku 2016. 
While the term ‘modern slavery’ is widely used there is no agreed definition or common standard as noted in the 2016 UNODC Global Report on Trafficking in Persons.
Ve většině ostatních částí světa se s velkou většinou obětí obchoduje uvnitř téhož regionu. 
For most other parts of the world, the vast majority of the victims are trafficked within the same region.
Viz Global Report on Trafficking in Persons (Celosvětová zpráva o obchodování s lidmi) (2014), UNODC, 2014. 
See Global Report on Trafficking in Persons (2014), UNODC, 2014.
Vyžaduje změny v přístupu, uplatňování zásad právního státu a silnou občanskou společnost. 
It requires changes in attitudes, application of the rule of law and a strong civil society.
Udržet projekty v oblasti lidských práv je vždy náročné, neboť to často předpokládá trvalou podporu dárců a odhodlání dané země zachovat dosažené výsledky. 
Sustainability of human rights-driven projects is always a challenge as it often requires continuous support by donors and building up a national commitment to maintain the achieved results.
Toky a praktiky obchodování s lidmi jsou navíc dynamické a přizpůsobují se iniciativám donucovacích orgánů. 
Moreover, human trafficking flows and practices are dynamic and adaptable to law-enforcement initiatives.
Jak je běžné i u jiných otázek v oblasti lidských práv, posoudit, zda provedená opatření přispěla k jeho vykořenění, bude možné až z dlouhodobého hlediska. 
As it is common for other human rights issues, only in the long term will it be possible to assess whether actions implemented have contributed to its eradication.
Role EU a subjekty v boji proti obchodování s lidmi mimo hranice EU 10. 
The EU’s role and players in the fight against human trafficking beyond the EU’s borders 10.
Strategický rámec EU pro boj proti obchodování s lidmi v třetích zemích byl zaveden v roce 2009, když Rada přijala dokument o konkrétních krocích k posílení vnějšího rozměru EU v opatřeních proti obchodu s lidmi7. 
An EU strategic framework for combating human trafficking in third countries was introduced in 2009 when the Council adopted the Action-Oriented Paper on strengthening the EU external dimension against trafficking in human beings7.
Tento dokument vyzýval k tomu, aby EU a členské státy v partnerství s třetími zeměmi, regiony a organizacemi provedly na mezinárodní úrovni koordinovaná opatření v prevenci obchodování s lidmi a v boji proti němu. 
This document called for coordinated action by the EU and the Member States to prevent and fight human trafficking in partnership with third countries, regions and organisations at international level.
Tento přístup byl potvrzen širším víceletým programem v oblasti svobody, bezpečnosti a práva na období 2010–2014 (Stockholmský program)8. 
This approach was confirmed by the broader multiannual programme regarding the areas of freedom, security and justice for 2010-2014 (‘the Stockholm programme’)8.
Lisabonská smlouva rozšířila metodu EU i na oblasti, jež dříve spadaly pod pilíř policejní a justiční spolupráce9, a touto změnou se úloha Komise v boji proti obchodování s lidmi zvětšila. 
The Treaty of Lisbon extended the EU method to areas that previously came under the police and judicial cooperation pillar9, a change which increased the Commission’s role in fighting human trafficking.
Směrnice 2011/36/EU o prevenci obchodování s lidmi, boji proti němu a o ochraně obětí10 (dále jen „směrnice“) opakuje výzvu ke komplexnímu přístupu EU, který by spojoval 7 8 9 10 Dokument 11450/5/09 REV 5. 
Directive 2011/36/EU on preventing and combating trafficking in human beings and protecting its victims10 (the Directive) repeats the call for a 7 8 9 10 Doc. 11450/5/09 REV 5.
Stockholmský program vyzýval k „budování a posilování partnerství s třetími zeměmi, zlepšení koordinace a spolupráce v rámci Unie a s mechanismy v rámci vnějšího rozměru Unie“. 
The Stockholm programme called for ‘building up and strengthening partnerships with third countries, improving coordination and cooperation within the Union and with the mechanisms of the EU external dimension’.
Stockholmský program připravilo švédské předsednictví Rady Evropské unie a byl projednán během neformálního jednání v červenci 2009. 
The Stockholm programme was prepared by the Swedish Presidency of the Council of the European Union and discussed during an informal meeting in July 2009.
Poté, co o něm rozhodli ministři vnitra a ministři spravedlnosti, program v prosinci 2009 přijala Evropská rada. 
After decisions-making by the ministers of the interior and the ministers for justice, the European Council adopted the programme in December 2009.
Metoda EU znamená, že policejní a justiční záležitosti jsou upraveny tradičními nástroji EU (nařízeními, směrnicemi a rozhodnutími) a je posílena role Evropského parlamentu (dříve měl jen poradní úlohu). 
Under the EU method, police and judicial matters are handled by traditional EU instruments (regulations, directives and decisions) and the role of the European Parliament is reinforced (previously, it had only been consulted).
Dříve byla policejní a justiční spolupráce založena na spolupráci na mezivládní úrovni, a nikoli na úrovni EU. 
Previously, police and judicial cooperation had been based on cooperation at intergovernmental rather than EU level.
Články 82 až 86 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
Articles 82 to 86 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Tato směrnice byla prvním opatřením EU v oblasti trestního práva přijatým podle Lisabonské smlouvy. 10 
This Directive was the first EU criminal law measure adopted under the Lisbon Treaty. 10
vnitřní i vnější rozměr. Směrnice vyzývá členské státy, aby usnadnily činnost koordinátora pro boj proti obchodování s lidmi, a přispěly tak ke „koordinované a konsolidované strategii Unie“. 
The Directive calls on Member States to facilitate the work of the EU Anti-Trafficking Coordinator to contribute to ‘a coordinated and consolidated Union strategy’.
V roce 2012 přijala Komise Strategii EU pro vymýcení obchodu s lidmi 2012–2016 (strategie proti obchodování s lidmi). 
In 2012 the Commission adopted the EU Strategy towards the Eradication of Trafficking in Human Beings 2012-2016 (the THB Strategy).
Ve strategii byl stanoven celkový rámec této politiky a bylo v ní vytyčeno pět priorit, na něž by se EU měla zaměřit: ochrana obětí, prevence vykořisťování zranitelných osob, stíhání obchodníků s lidmi, posílení koordinace a spolupráce a sdílení znalostí. 
This set the overall policy framework and identified five priorities the EU should focus on: protecting victims, preventing exploitation of vulnerable persons, prosecuting traffickers, enhancing coordination and cooperation, and knowledge-sharing.
Strategie proti obchodování s lidmi obsahovala 40 opatření, která měly orgány a instituce EU a členské státy uskutečnit. 
The THB Strategy included 40 actions to be implemented by EU institutions and Member States.
Strategie proti obchodování s lidmi na období po roce 2016 ještě nebyla představena (stav k dubnu 2017). 
A post-2016 anti-trafficking strategy is yet to be presented (as of April 2017).
EU nemá jediný nástroj, z něhož by se financovalo konkrétně obchodování s lidmi. 
There is no EU funding instrument that specifically targets human trafficking.
To znamená, že financování je roztroušeno mezi více nástrojů, od programů zaměřených na bezpečnost po čistě rozvojové nástroje. 
That means that funding is provided by a dispersed range of instruments, from security-driven programmes to purely development instruments.
Každý nástroj má jiný právní základ. Některé nástroje mají problematiku obchodování s lidmi jako jeden konkrétní cíl, zatímco jiné hovoří o obecnějších tématech, jako je boj proti organizované trestní činnosti, uplatňování zásad právního státu nebo nelegální migrace. 
Each instrument has a different legal basis; while some instruments include tackling human trafficking as one specific objective others make reference to broader issues like the fight against organised crime, application of the rule of law or illegal migration.
Z této celkové situace plyne, že je obtížné získat úplné údaje o tom, kolik peněžních prostředků EU na problematiku obchodování s lidmi poskytla11. 
Overall, this means that it is difficult to produce comprehensive data about the overall funding granted by the EU to address human trafficking11.
Komise ve své zprávě o pokroku dosaženém v oblasti boje proti obchodování s lidmi z roku 201612 uvádí, že Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj (GŘ DEVCO) v letech 2011 až 2013 financovalo 53 projektů ve výši přibližně 37 milionů EUR. 
A 2016 Commission report on the progress made in the fight against trafficking in human beings12 notes that the Directorate-General for International Cooperation and Development (DG DEVCO) funded 53 projects between 2011 and 2013 for approximately 37 million euro.