natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S využitím svého odborného zázemí vede devět pracovních skupin sítě (tematické skupiny, v nichž si odborníci vyměňují názory, poznatky a zkušenosti), jednotlivým zemím nabízí individualizovanou podporu (například formou seminářů a školení) a předává dál znalosti a postupy. 
It uses its expertise to guide the nine RAN Working Groups (thematic groups in which practitioners meet to exchange ideas, knowledge and experiences), offer tailor-made support (e.g. workshops and training courses) to individual countries, and disseminate knowledge and practices.
Centrum je řízeno smluvním dodavatelem a v období 2015–2019 je financováno částkou 25 milionů EUR ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
The Centre is managed by a contractor and financed by an ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ contract totalling Ű25 million for the 2015-2019 period.
Rámeček 2 – Boj proti teroristické propagandě Jednotka EU pro oznamování internetového obsahu (EU IRU) Jednotka EU pro oznamování internetového obsahu byla zřízena 1. července 2015 a působí v rámci Evropského centra pro boj proti terorismu (European Counter Terrorism Center – ECTC) při Europolu. 
Box 2 - Countering terrorist propaganda EU Internet Referral Unit (EU IRU) The EU IRU was set up on 1 July 2015 and is located within the European Counter Terrorism Centre (ECTC) at Europol.
Její rozpočet na rok 2017 činil 4,5 milionu EUR. 
It has a budget of Ű4.5 million for 2017.
Úkolem této jednotky je bojovat proti radikalizaci a rekrutování teroristů na internetu tak, že vyhledává internetový obsah propagující terorismus a upozorňuje na něj provozovatele příslušných internetových služeb, jako je YouToube (Google), Microsoft, Facebook a Twitter, prostřednictvím hodnocení, které těmto provozovatelům umožní rozhodnout, zda daný obsah odstranit. 
The EU IRU aims to counter online radicalisation and recruitment by terrorists by flagging online terrorist content and alerting the service providers that host it, such as YouTube (Google), Microsoft, Facebook and Twitter, by means of an assessment, that will enable them to decide whether to remove such content.
Ve shodě s členskými státy se zaměřuje na islamistickou teroristickou propagandu, která přesahuje hranice států. 
In agreement with Member States, it focuses on Islamist terrorist propaganda, which cuts across borders.
11 Jednotka EU IRU také poskytuje odborné znalosti v oblasti internetové komunikace, čímž napomáhá členským státům při vyšetřování, a zpracovává strategické analýzy k určení teroristických hrozeb. 
11 The EU IRU also provides expertise on internet based communication to support Member StatesŐ investigations and provides strategic analysis to identify terrorist threats.
Internetové fórum EU V prosinci 2015 Komise zahájila činnost internetového fóra EU financovaného ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
EU Internet Forum In December 2015 the Commission launched the EU Internet Forum financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ.
Toto fórum prostřednictvím schůzí a konferencí podporuje spolupráci vlád, Europolu, internetových společností, protiteroristického koordinátora, Evropské strategické komunikační sítě a sítě pro zvyšování povědomí o radikalizaci. 
By means of meetings and conferences, the Forum brings together governments, Europol, internet companies, the Counter-Terrorism Coordinator, the European Strategic Communications Network and the RAN.
Má dva hlavní cíle: – snížit dostupnost internetového obsahu propagujícího terorismus, – posílit postavení partnerů z řad občanské společnosti s cílem zvýšit objem účinné protiargumentace na internetu. 
It has two objectives: - to reduce accessibility to terrorist content online; - to empower civil-society partners to increase the volume of effective alternative narratives online.
Evropská strategická komunikační síť Evropská strategická komunikační síť je síť, jejímž prostřednictvím odborníci členských států EU sdílejí osvědčené postupy v oblasti strategické komunikace. 
European Strategic Communications Network The European Strategic Communications Network is a network where EU Member StatesŐ experts share good practices on strategic communications.
Její tým poradců poskytuje vládám poradenství k tvorbě komunikační strategie a protiargumentačních kampaní9. 
Its advisory team provides governments with advice on developing a communication strategy and producing counter-narrative campaigns9.
Na financování činnosti sítě během období od ledna 2015 do září 2017 byly ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost poskytnuty granty ve výši 2,2 milionu EUR. 
The ŇInternal Security Fund - PoliceÓ provided grants of Ű2.2 million to finance their activities for the period from January 2015 to September 2017.
Odolné společnosti podporující začlenění se podporují pomocí projektů financovaných ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost, jako je například STRESAVIORA (viz rámeček 3). 
Inclusive and resilient societies are promoted by means of projects financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ such as STRESAVIORA (see Box 3).
Zvýšit odolnost a oslovit znevýhodněné komunity se snaží také projekty financované z programu Erasmus+ a Evropského sociálního fondu. 
In addition, projects financed by Erasmus+ and the European Social Fund also aim to strengthen resilience and reach out to disadvantaged communities.
I když jsou jejich cíle mnohem širší a nejsou přímo zaměřeny na potírání radikalizace, nepřímo pomáhají jí předcházet. 
Although their objectives are much broader and are not specifically designed to address radicalisation, they indirectly help to prevent it.
Evropská strategická komunikační síť vznikla z poradního týmu pro strategickou komunikaci ohledně Sýrie (SSCAT). 9 
9 The European Strategic Communications Network evolved from the Syria Strategic Communications Advisory Team (SSCAT).
Komise pomáhá členským státům identifikovat radikalizované osoby a zakročit proti nim tím, že usnadňuje výměnu informací mezi donucovacími orgány členských států (např. v rámci Schengenského informačního systému). 
The Commission supports Member States in identifying and dealing with radicalised people by facilitating exchanges of information between Member StatesŐ law enforcement authorities (e.g. through the Schengen Information System).
Podporuje také vypracování strategií, jejichž cílem je pomoci lidem vymanit se z radikalizovaných prostředí a znovu se začlenit do společnosti, prostřednictvím rehabilitačních a deradikalizačních projektů financovaných z programu Spravedlnost. 
It also supports the development of exit strategies to help people disengage from radicalised environments and re-integrate into society by means of rehabilitation and de-radicalisation projects funded by the Justice Programme.
Problematikou radikalizace v zemích mimo Evropu se zabývají jednak konkrétní opatření pro boj proti terorismu a jednak je součástí i jiných opatření. 
Radicalisation in countries outside Europe is addressed both by dedicated counter-terrorism measures and mainstreaming in other measures.
Patří mezi ně programy financované z evropských rozvojových fondů, programu Erasmus+, evropského nástroje sousedství a nástroje přispívajícího ke stabilitě a míru. 
This includes programmes financed by the European Development Funds, Erasmus+, the European Neighbourhood Instrument and the Instrument contributing to Stability and Peace.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU Rozsah auditu 11. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH Audit scope 11.
Zkoumali jsme, zda Komise vhodným způsobem řídila svou podporu členským státům při řešení problému radikalizace vedoucí k terorismu. 
We examined whether the Commission appropriately managed its support for Member States in addressing radicalisation leading to terrorism.
Cílem bylo odpovědět na následující otázky: Poskytuje Komise členským státům odpovídající podporu? 
The aim was to answer the following questions: Does the Commission provide Member States with relevant support?
Při hledání odpovědi na tuto otázku jsme posuzovali, zda cíle a činnosti Komise v této oblasti byly koncipovány s ohledem na potřeby členských států. 
In order to answer this question, we assessed whether the CommissionŐs policy objectives and actions were designed in such a way as to reflect Member StatesŐ needs.
12 Rámeček 3 – STRESAVIORA Na projektu STRESAVIORA I se podíleli výzkumní pracovníci, z jejichž výzkumu vyplynulo, že je potřeba, aby se mladí lidé stali odolnějšími, mohli vyjadřovat své vlastní názory, zapojili se do debaty a byli schopni postavit se sami za sebe. 
12 Box 3 - STRESAVIORA STRESAVIORA I involved researchers who identified the need for young people to become more resilient, express their own opinions, engage in debate, and stand up for themselves.
Projekt se vztahoval i na osoby v jejich přímém sociálním okolí (např. rodiče, učitelé a příslušníci policie), jejichž informovanost bylo potřeba zvýšit. Cílem projektu STRESAVIORA II je uplatňovat nástroje pro zvýšení odolnosti, které byly vytvořeny během první fáze projektu ve dvou městech v každé z pěti zemí EU (Belgie, Francie, Německo, Nizozemsko a Švédsko). 
It included those in their direct social environment (e.g. parents, teachers and police officers) whose awareness needed to be raised. STRESAVIORA II aims to implement the tools for increasing resilience that were developed during the first phase of the project in two cities in each of five EU countries (Belgium, France, Germany, the Netherlands and Sweden).
Projekt je zaměřen na všechny druhy radikalizace (nejen islamistické), takže by mohl být rozšířen do jiných částí Evropy s jinými potřebami. 
The project concerns all types of radicalisation (not just Islamist), and so could be extended to other parts of Europe with different needs.
Na projekt byly vyčleněny prostředky ve výši 0,7 milionu EUR ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
The project receives funding of Ű0.7 million from the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ.
Jsou činnosti financované z různých fondů EU koordinovány tak, aby se co nejvíce využily případné synergie? 
Are the actions financed by the different EU funds coordinated to make the most of any synergies?
Abychom mohli odpovědět, posuzovali jsme, zda Komise měla nezbytné postupy pro koordinaci své podpory. 
In order to answer this question, we assessed whether the Commission had the necessary procedures for coordinating its support.
Zavedla Komise rámec pro posouzení účinnosti a nákladovou efektivnost své podpory? 
Has the Commission put in place a framework to assess the effectiveness and value for money of its support?
U této otázky jsme zjišťovali, zda Komise nastavila nezbytný rámec ukazatelů a zpráv k posouzení toho, zda je její politika účinná a nákladově efektivní. 
In order to answer this question, we examined whether the Commission had set up the necessary framework of indicators and reports to assess whether its policy is effective and offers value for money.
Zároveň jsme zjišťovali, zda se při hodnocení jednotlivých opatření posuzovala nejen činnost, ale také účinnost. 
We also examined whether assessments of individual actions measured not only activity, but also effectiveness.
Náš audit se primárně vztahoval na období od roku 2014, které se zároveň kryje s počátkem období pro financování fondů a programů Komise, tedy 2014–2020. 
Our focus was mainly on the period from 2014 onwards, to coincide with the start of the 2014-2020 funding periods for the CommissionŐs funds and programmes.
Soustředili jsme se zejména na řízení opatření v rámci EU, která se zabývají především prevencí a potíráním radikalizace, ale přihlédli jsme také k opatřením zaměřeným na širší cíle, jako je sociální začlenění znevýhodněných skupin. 
We focused mainly on the management of actions within the EU whose primary purpose was to prevent and counter radicalisation, but we also took into account actions which pursue broader objectives, such as the social inclusion of disadvantaged groups.
Informační systémy (např. Schengenský informační systém) pro výměnu podrobných informací mezi členskými státy o radikalizovaných osobách jsme nekontrolovali. 
We did not examine information systems (e.g. the Schengen Information System) for exchanging information between Member States on details of radicalised individuals.
Koncepce auditu 14. 
Audit approach 14.
Audity na místě probíhaly od listopadu 2016 do března 2017. 
Our audit fieldwork was carried out from November 2016 to March 2017.
Naše připomínky se opírají o následující zdroje důkazních informací: přezkum dokumentace o politikách, postupech a opatřeních týkajících se podpory členských států při řešení problému radikalizace; pohovory se zástupci generálních ředitelství Komise, která spravují fondy a nástroje EU k řešení radikalizace, centra excelence sítě RAN, jednotky EU IRU při Europolu a Mezinárodního střediska pro boj proti terorismu (organizace, která podporuje výměnu poznatků a názorů v oblasti boje proti terorismu); průzkum formou dotazníku, který jsme zaslali protiteroristickým kontaktním místům ve všech stálých zastoupeních členských států EU. Dotazník vyplnilo 15 z 28 13 
We based our observations on the following sources of evidence: a review of documentation on policies, procedures and actions relating to support for Member States in addressing radicalisation; interviews with Commission directorates-general that manage EU funds and tools for addressing radicalisation, as well as with the RAN Centre of Excellence, the EU IRU at Europol, and the International Centre for Counter-Terrorism (an organisation which promotes the sharing of knowledge and ideas on counter-terrorism); 13 a survey we sent out to counter-terrorist focal points in all the Member StatesŐ Permanent Representations to the EU.
protiteroristických kontaktních míst, tedy 54 % respondentů. 
15 out of 28 counter-terrorist focal points completed the survey, i.e. a response rate of 54 %.
Obsahoval otázky týkající se relevantnosti a přidané hodnoty podpory poskytované členským státům a výzev, které s ní jsou spojeny; návštěvy vnitrostátních orgánů v Belgii a Francii s cílem posoudit relevantnost a přidanou hodnotu podpory, které se jim dostává. 
The survey included questions on the relevance, added value and challenges of the support given to Member States; visits to national authorities in Belgium and France in order to assess the relevance and added value of the support they receive.
PŘIPOMÍNKY Podpora je relevantní a dobře koncipovaná 15. 
OBSERVATIONS Support is relevant and well designed 15.
Posuzovali jsme, zda rámec politiky Komise odpovídá potřebám členských států a zda v něm jsou nějaké nedostatky. 
We examined the CommissionŐs policy framework in order to assess whether it addressed Member StatesŐ needs, and whether there were any gaps.
Dále jsme zjišťovali, zda byla opatření koncipována tak, aby pro členské státy bylo přínosné postupovat společně na evropské úrovni. 
We also examined whether actions were designed in such a way as to bring benefits to Member States from acting at European level.
Komise až na několik výjimek zohlednila potřeby členských států 16. 
The Commission addressed the needs of Member States, with few exceptions 16.
Tvůrci politik členských států mohou Komisi informovat o oblastech, v nichž potřebují podporu při potírání radikalizace. 
Member StatesŐ policymakers can inform the Commission about the areas where they need support in addressing radicalisation.
Činí tak prostřednictvím různých setkání, sítí a dokumentů (např. pracovní skupiny Rady pro terorismus, sítě tvůrců politik v oblasti prevence, jejíž činnost byla zahájena v únoru 2017, a závěrů Rady), nebo v rámci schvalování pracovních programů pro fondy EU. 
This is done through various meetings, networks and documents (e.g. the Council Working Group on Terrorism, the network of prevent policymakers launched in February 2017 and Council Conclusions), or as part of the approval of work programmes for EU funds.
Podle našich zjištění Komise při tvorbě rámce politiky k řešení problému radikalizace vzala v úvahu potřeby, které vyjádřili tvůrci politik členských států (viz rámeček 4). 
We found that when the Commission drafted its policy framework to address radicalisation, it took account of the needs expressed by Member StatesŐ policymakers (see Box 4).
14 Rámeček 4 – Příklady, kdy Komise zohlednila potřeby vyjádřené členskými státy V listopadu 2015 ministři spravedlnosti a vnitra členských států prostřednictvím závěrů Rady Evropské unie upozornili, že je potřeba, aby Komise členským státům poskytovala podporu při potírání radikalizace ve věznicích. 
14 Box 4 - Examples where the Commission took account of the needs expressed by Member States In November 2015, the Member StatesŐ Ministers for Justice and Home Affairs used the Conclusions of the Council of the European Union to highlight the need for the Commission to support Member States in addressing radicalisation in prisons.
V reakci na to byla radikalizace ve věznicích začleněna mezi hlavní body sdělení z roku 2016 s názvem „Podpora prevence radikalizace vedoucí k násilnému extremismu“. 
In response, the 2016 ŇCommunication on supporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ included a focus on radicalisation in prisons.
Když Komise svou podporu upravuje, bere v úvahu práci evropských orgánů, jako je Europol, které jí poskytují informace o míře ohrožení v členských státech (viz rámeček 5). 
In modifying its support, the Commission takes account of the work of European bodies such as Europol which provides it with information on the threat situation in Member States (see Box 5).
15 Po teroristických útocích v Paříži a Dánsku počátkem roku 2015 vydali ministři školství států EU v březnu 2015 Pařížské prohlášení o prosazování občanství a společných hodnot svobody, tolerance a nediskriminace v procesu vzdělávání. 
15 Following the terrorist attacks in Paris and Denmark in early 2015, in March 2015 EU Education Ministers issued the Paris Declaration on promoting citizenship and the common values of freedom, tolerance and non-discrimination through education.
V návaznosti na toto prohlášení pak „Sdělení o podpoře prevence radikalizace vedoucí k násilnému extremismu“ z roku 2016 kladlo větší důraz na boj proti sociálnímu vyloučení. 
In line with this Declaration, the 2016 ŇCommunication on supporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ placed greater emphasis on tackling social exclusion.
Rámeček 5 – Podpora Komise se mění v závislosti na míře ohrožení „Sdělení o podpoře prevence radikalizace vedoucí k násilnému extremismu“ z roku 2016 v reakci na nedávné teroristické útoky v Evropě a analýzy Europolu zdůraznilo hrozbu, jakou představují vracející se zahraniční terorističtí bojovníci (ti, kteří opustili svůj domov v EU a odcestovali do jiných zemí, např. do oblastí konfliktů v Sýrii a Iráku, aby bojovali v řadách teroristů nebo absolvovali teroristický výcvik). 
Box 5 - The CommissionŐs support changes in response to the threat situation In response to recent terrorist attacks in Europe and EuropolŐs analysis, the 2016 ŇCommunication on supporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ highlighted the threat posed by returning foreign terrorist fighters (those who leave their home in the EU and travel to other countries, e.g. the conflict zones in Syria and Iraq, to take part in terrorist fighting or training).
Posílilo podporu pro rozvoj strategií, které mají pomoci jednotlivcům vymanit se z radikalizovaných prostředí a znovu se začlenit do společnosti. 
It reinforced support for developing exit strategies to help individuals to disengage from radicalised environments and reintegrate into society.
Jelikož Komise zohledňuje potřeby vyjádřené členskými státy, je podpora, kterou jim poskytuje na základě svého rámec politiky, zaměřena na relevantní oblasti. 
As the Commission takes account of the needs expressed by Member States, the policy framework focuses support for Member States on relevant areas.
Náš dotazníkový průzkum potvrdil, že většina respondentů považovala podporu Komise v jednotlivých oblastech za relevantní (viz obrázek 2). 
Our survey confirmed that most respondents felt the CommissionŐs support for Member States in the various areas was relevant (see Figure 2).
Procentuálně šlo o 64 % až 80 % respondentů v závislosti na oblasti. 
The percentage varied between 64 % and 80 %, depending on the area.
Příloha ukazuje, že Komise nejen zacílila svůj rámec politiky na patřičné oblasti, ale také použila jednotlivé fondy EU k realizaci opatření, která skutečně řeší danou problematiku v praxi. 
The Annex shows how the Commission not only targeted relevant areas in its policy framework, but also applied the various EU funds to carry out actions which actually address those areas in practice.
Obrázek 2 – Relevantnost podpory Komise Zdroj: auditní průzkum ve stálých zastoupeních členských států při EU. 
Figure 2 - Relevance of the Commission support Source: Audit survey of Member StatesŐ Permanent Representations to the EU.
V několika výjimečných případech však potřeby nebyly dostatečně zohledněny: Belgické orgány nás informovaly, že rámec politiky se dostatečně nevěnuje otázce mainstreamových sdělovacích prostředků (televize, rádia a tisku). 
However, there were exceptions where needs were not sufficiently addressed: The Belgian authorities informed us that the issue of mainstream media (television, radio and the press) was insufficiently addressed in the policy framework.
Podle jejich názoru je důležité tuto otázku do rámce politiky zahrnout, a podnítit tak reflexi o úloze médií, nejen pokud jde o podněcování lidí k odchodu z Evropy do bojů v Sýrii, ale také nakolik přispívají k polarizaci ve společnosti, která může způsobit napětí vedoucí k radikalizaci. 
They considered it important to include this issue in the policy framework in order to facilitate reflection on the mediaŐs role not only in encouraging people to leave Europe to fight in Syria but also in contributing to polarisation in society, which could create tensions leading to radicalisation.
V praxi nebyla dostatečně zohledněna ani potřeba vypracovat strategie na vymanění se z radikalizovaného prostředí (viz rámeček 5). 
The need to develop exit strategies (see Box 5) was not sufficiently addressed in practice.
V roce 2014 Komise zveřejnila výzvu k předkládání návrhů projektů, které mají být financovány ze složky „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
In 2014, the Commission launched a call for proposals for projects to be financed by the ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ.
Výzva se zaměřovala na dvě priority: předcházet radikalizaci a vypracovat strategie na vymanění se z radikalizovaného prostředí. 
This call aimed to address two priorities: preventing radicalisation and developing exit strategies.
Financovány byly pouze projekty zabývající se prvním cílem, tedy prevencí radikalizace, které získaly vyšší hodnocení. 
However, only projects addressing the first objective of preventing radicalisation were funded because they received a higher ranking.
Roční pracovní programy pro „Fond pro vnitřní bezpečnost – policie“ 16 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% Nerelevantní Relevantní Rozvoj poznatků o radikalizaci a sdílenípostupů Boj proti teroristické propagandě Podpora odolné společnosti podporující začlenění Identifikace radikalizovaných osobazakročení vzemíchmimo proti nim Evropu Řešení radikalizace % respondentů 
The 2015 and 2016 annual work programmes for the 16 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Not relevant Relevant Developing knowledge of radicalisation and sharing practices Countering terrorist propaganda Promoting inclusive and resilient societies Identifying and dealing with radicalised people Addressing radicalisation in countries outside Europe % respondents
v letech 2015 a 2016 neobsahovaly žádné další výzvy k předkládání návrhů na vypracování programů strategií na vymanění se z radikalizovaného prostředí. 
ŇInternal Security Fund Đ PoliceÓ included no further calls for proposals to develop programmes on exit strategies.
Podpora je koncipována tak, aby pro členské státy bylo výhodné postupovat na evropské úrovni 20. 
Support is designed to bring benefits to Member States from acting at European level 20.