natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Při rozhodování, které nástroje použít, mohla také více – přihlížet k situaci v jednotlivých zemích a zejména k tomu, zda mají dobře definovanou politiku v odvětví zdravotnictví. 
When choosing which instruments to use, it could also take more account of the situation in – individual countries, in particular whether they had a well-defined health sector policy.
Vzhledem k významu těchto politik pro účelnost jednotlivých nástrojů by Komise měla více – přispívat k vytváření těchto politik a zajistit, aby do nich byla začleněna její intervenční opatření (body 63 až 72). v delegaci samotné nebo zdrojů ostatních partnerů; více využívala odvětvovou rozpočtovou podporu ve zdravotnictví a více zaměřila obecnou rozpočtovou podporu na zlepšení zdravotnických služeb; nadále využívala projekty, zejména na podporu rozvoje politik a budování kapacit, pilotních intervenčních opatření a pomoci v chudších regionech; V této zprávě Účetní dvůr doporučuje, aby Komise především: zvážila zvýšení pomoci zdravotnictví při přezkumu v polovině období v rámci desátého ERF, podpořila tak svůj závazek týkající se rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví; přezkoumala, jak se její pomoc pro zdravotnictví rozděluje, aby se ujistila, že směřuje do oblasti, která je prioritou její politiky, tj. na podporu zdravotnických systémů; zajistila, aby každá delegace měla odpo-– těsněji spolupracovala se Světovým fondem v přijímajících zemích; – stanovila jasnější pokyny ohledně toho, kdy využít jaký nástroj a jak lze nástroje co nejvhodněji kombinovat; – více přispívat k rozvoji dobře definovaných politik v odvětví zdravotnictví v přijímajících zemích. Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
The report’s main recommendations are that the Commission should: consider increasing its aid to the health sector during the 10th EDF mid-term review to support its commitment to the health MDGs; review how its assistance to the health sector is distributed to ensure it is primarily directed to its policy priority of health systems support; ensure each delegation has adequate health expertise either in the delegation or through drawing on the resources of other partners; make more use of Sector Budget Support in the health sector and focus its General Budget Support more on improving health services; continue to use projects, especially for support to policy development and capacity building, pilot interventions and assistance to poorer regions; work more closely with the Global Fund in beneficiary countries; – establish clearer guidance on when each instrument should be utilised and how they can best be used in combination; Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
Zdraví je důležitým faktorem hospodářského růstu a rozvoje, naopak špatný zdravotní stav je příčinou i důsledkem chudoby. 
Good health is a major factor in economic growth and development while ill health is both a cause and an effect of poverty.
Zásadní význam zdraví pro snižování chudoby uznávají také rozvojové cíle tisíciletí (Millennium Development Goals), na něž by se v období 2000–2015 měla zaměřit mezinárodní rozvojová spolupráce. 
The central place which health occupies in poverty reduction has been recognised in the MDGs which, over the period 2000–15, are intended to be the focus of international development cooperation.
Tři z osmi rozvojových cílů tisíciletí se proto přímo týkají zdraví: cíl 4: omezit dětskou úmrtnost, cíl 5: zlepšit zdraví matek, cíl 6: bojovat proti HIV/ AIDS, malárii a jiným nemocem. 
Thus three of the eight MDGs directly relate to health: MDG 4: Reduce child mortality; MDG 5: Improve maternal health; MDG 6: Combat HIV/AIDS, malaria and other diseases.
Podle zprávy Organizace spojených národů z roku 2007, která hodnotí pokrok při plnění rozvojových cílů tisíciletí v polovině období1, jsou předpokládané nedostatky pro splnění cílů nejhorší v subsaharské Africe, jak ukazuje příloha I. Ministři zdravotnictví zemí AKT vyjádřili na vrcholné schůzce v roce 2007 vážné znepokojení i v souvislosti s dalšími zdravotními problémy, které nejsou zahrnuty do rozvojových cílů tisíciletí, a obrovskými výzvami, kterým při jejich řešení čelí zdravotnické služby (viz příloha II). 
However, the United Nations 2007 mid-term review of progress towards the MDGs1 reported that the projected shortfalls for their achievement are most severe in sub-Saharan Africa as shown in Annex I. ACP ministers of health at their summit in 2007 also expressed grave concerns about other health issues outside the MDGs and the huge challenges faced by health services in addressing them (see Annex II).
V roce 2000 Komise učinila snižování chudoby zastřešujícím cílem své rozvojové politiky2 a zavázala se pomáhat rozvojovým zemím při plnění rozvojových cílů tisíciletí. 
In 2000 the Commission made poverty reduction the overarching goal of its development policy2 and also committed itself to assisting developing countries achieve the MDGs.
Tyto priority dále zdůraznil dokument s názvem „Evropský konsensus o rozvoji“ z roku 2005. 
The 2005 ‘European consensus on development’ continued to emphasise these priorities.
Pokud jde o snižování chudoby a rozvojové cíle tisíciletí, politiku Komise v oblasti zdravotnictví stanovily dvě klíčové iniciativy: a) v roce 2000 zahájila politiku zaměřenou na urychlení boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze3. 
The Commission’s health policy in the context of poverty reduction and the MDGs has been set out in two key initiatives. (a) In 2000 it launched a policy to accelerate action targeted at HIV/ AIDS, malaria, and tuberculosis3.
Komise zdůraznila, že její hlavní dlouhodobou odpovědí v rámci zlepšování zdraví, včetně boje s uvedenými chorobami, je intenzivní podpora posílení zdravotnických systémů s cílem zajistit nejchudšímu obyvatelstvu lepší přístup k prevenci a léčení. 
The Commission stressed that its main long-term response to improving health, including tackling these diseases, was ‘intensified support to strengthen health systems to ensure improved access to prevention and treatment for the poorest.’
Uvedla také, že globální i národní naléhavý stav, který tyto tři choroby vyvolaly, nebude čekat na zlepšení zdravotnických systémů a že je potřeba podnikat také společné kroky nad rámec tradičního zdravotnictví. 
But it also emphasised that ‘the global and national emergency created by these three diseases will not wait for the improvement of health systems; there is also a need for simultaneous actions beyond the traditional health sector’.
Komise proto nabídla nová partnerství a rychlejší mechanismy poskytování pomoci a tato iniciativa přispěla k založení Světového fondu v roce 2001; 1 Zpráva o plnění rozvojových cílů tisíciletí za rok 2007 (The Millennium Development Goals Report 2007). 
Hence, the Commission proposed new partnerships and faster delivery mechanisms and this initiative contributed to the creation of the Global Fund in 2001. 1 The Millennium Development Goals Report 2007.
OSN, New York 2007. 
United Nations, New York 2007.
2 Prohlášení Rady a Komise o rozvojové politice Evropského společenství, 13458/00 ze dne 16. listopadu 2000. 
2 Declaration by the Council and the Commission on the European Community’s development policy, 13458/00 of 16 November 2000.
3 „Urychlená opatření zaměřená na hlavní nakažlivé choroby v rámci snižování chudoby.“ Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu, KOM(2000) 585 v konečném znění ze dne 20. září 2000. 
3 ‘Accelerated action targeted at major communicable diseases within the context of poverty reduction’.
b) zatímco iniciativa z roku 2000 se soustředila na HIV/AIDS, malárii a tuberkulózu, v roce 2002 Komise stanovila novou celkovou politiku v oblasti zdravotnictví, v níž zohlednila cíle týkající se snižování chudoby stanovené v její rozvojové politice4. 
(b) While the 2000 policy initiative was focused on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis, in 2002 the Commission established a new overall health policy to reflect the poverty reduction objectives of its development policy4.
Komise v ní uvedla, že hlavním cílem investic ES do zdravotnictví budou i nadále programy pro jednotlivé země, a stanovila prioritu činností v oblasti podpory veřejného zdraví, posílení zdravotnických systémů, systémů financování zdravotní péče pro nejchudší obyvatelstvo, přenosných chorob a reprodukčního a sexuálního zdraví a práv; c) tyto dvě politiky jsou i nadále základem intervenčních opatření Komise ve zdravotnictví, přičemž sdělení z roku 2000 bylo v roce 2004 aktualizováno tak, aby zohlednilo období 2007–2011. 
It maintained the country programmes as the major focus of EC investment in health and prioritised actions in the areas of promoting public health, strengthening health systems, pro-poor systems of health financing, communicable diseases, and reproductive and sexual health and rights. (c) These two policies have remained the main basis for Commission interventions in the health sector with the 2000 communication being updated in 2004 to cover the period 2007–11.
Další hlavní iniciativou zaměřenou na posílení zdravotnických systémů bylo v roce 2005 vytvoření strategie EU, jejímž cílem je vyřešit krizi v oblasti lidských zdrojů ve zdravotnictví v rozvojových zemích. 
The main additional initiative, directed at health systems strengthening, was the establishment in 2005 of an EU strategy to address the human resource crisis in the health sector in developing countries.
Hlavní zdroje financování pomoci v oblasti zdravotnictví ze strany ES, způsoby financování a nástroje jeho provádění jsou znázorněny v tabulce 1. 
The main sources of EC funding for health assistance, the channels for this funding and the instruments for its implementation are set out in Table 1.
4 Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu „Zdraví a snižování chudoby v rozvojových zemích“, KOM(2002) 129 v konečném znění ze dne 22. března 2002. 
4 Communication from the Commission to the Council and the European Parliament: ‘Health and poverty reduction in developing Countries’, COM(2002) 129 final of 22.3.2002.
9 Zdroj: EÚD Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
9 Source: ECA. Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
TABULKA 1 Zdroje Zpsoby financování Nástroje 10 Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe PŘEHLED MECHANISMŮ FINANCOVÁNÍ POMOCI ES V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ Programy pro jednotlivé zem Regionální programy Financování v rámci zemí AKT Pomoc v oblasti zdravotnictví Spolufinancování s nevládními organizacemi Programy pro jednotlivé zem vznikají mezi zemí AKT a Komisí na dobu trvání každého evropského rozvojového fondu. 
TABLE 1 Sources Channels Instruments 10 Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa Country p rogrammes Regional p rogrammes Intra-ACP funding Health assistance NGO co-financing Country programmes are established between ACP States and the Commission for the duration of each European Development Fund.
Regionální programy fungují stejn jako programy pro jednotlivé zem, ale vztahují se na nkolik zemí uritého regionu. 
Regional programmes work in the same way as country programmes but cover several countries within a specific region.
Poskytování pomoci v oblasti zdravotnictví prostednictvím regionálních program je však zídkavé Financování v rámci zemí AKT je definováno dohodou z Cotonou (Píloha IV, lánek 12) jako prostedky „vylenné pro regionální operace, které budou vyhrazeny na operace prospšné pro mnoho nebo všechny státy AKT“. 
However, regional programmes have been little used to provide health assistance and only for financing projects. Intra-ACP funding is defined in the Cotonou Agreement (Annex IV Article 12) as funds ‘earmarked for regional operations that shall be set aside for operations that benefit many or all ACP States’.
Zejména: Naízení (ES) . 1568/2003 ze dne 15. ervence 2003 o podpoe boje proti chorobám spojeným s chudobou (HIV/AIDS, tuberkulóze a malárii) v rozvojových zemích a naízení (ES) . 
In particular: Regulation (EC) No 1568/2003 of 15 July 2003 on aid to fight poverty diseases (HIV/AIDS, TB and malaria) in developing countries and Regulation (EC) No 1567/2003 of Council Regulation (EC) No 1658/98 on co-financing operations with European non-governmental development organisations (NGOs) in fields of interest to the developing countries.
Od 1998–2006 toto naízení financuje projekty v rzných odvtvích vetn zdravotnictví. 
From 1998 to 2006 this regulation funded projects in different sectors including health.
11 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 4. 
11 AUDIT SCOPE AND APPROACH 4.
Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, do jaké míry byla pomoc ES od roku 2000 účelná při zlepšování zdravotnických služeb v subsaharské Africe v kontextu snižování chudoby. 
The Court’s audit sought to assess how effective EC assistance has been since 2000 in contributing to improving health services in sub-Saharan Africa in the context of poverty reduction.
Audit se zaměřil na čtyři klíčové otázky: a) Odrážel objem zdrojů, které Komise přidělila na zdravotnictví, její závazky v této oblasti politiky? b) Zrychlila Komise financování pomoci ve zdravotnictví? c) Využívala Komise jednotlivé dostupné nástroje účelně tak, aby přispěla ke zlepšení zdravotnických služeb? d) Využívala Komise škálu dostupných nástrojů jednotně tak, aby účelně přispěla ke zlepšení zdravotnických služeb? 
The audit focused on four key questions: (a) Has the amount of resources allocated by the Commission to the health sector reflected its policy commitments? (b) Has the Commission accelerated its funding of assistance to the health sector? (c) Has the Commission used the individual instruments available effectively to contribute to improving health services? (d) Has the Commission used the range of instruments available coherently to effectively contribute to improving health services?
Aby bylo možné odpovědět na tyto otázky, byly v rámci auditu provedeny následující hlavní činnosti: a) přezkum dokumentace o politice ES týkající se pomoci v oblasti zdravotnictví; b) přezkum závazků a vyplacených prostředků v oblasti zdravotnictví v rámci ERF, položky souhrnného rozpočtu a Světového fondu; c) audity na místě v Keni, Lesothu, Malawi, Mali a Svazijsku; d) dokumentární prověrky intervenčních opatření ve zdravotnictví v Burundi, Pobřeží slonoviny a Etiopii; e) průzkum ve všech 41 delegací ES v subsaharské Africe týkající se pomoci, kterou ES poskytuje ve zdravotnictví5. 
The main audit work carried out to answer these questions was as follows: (a) a review of documentation on EC health assistance policy; (b) a review of EDF, general budget line and Global Fund health sector commitments and disbursements; (c) on-the-spot missions to Kenya, Lesotho, Malawi, Mali and Swaziland; (d) desk reviews of health interventions in Burundi, Côte d’Ivoire and Ethiopia; (e) a survey of all 41 EC delegations in sub-Saharan Africa on EC assistance to the health sector5.
Audit byl omezen pouze na země subsaharské Afriky, které čerpají finanční prostředky z ERF, neboť v těchto zemích je zdravotní krize nejhorší. 
The audit was limited to sub-Saharan African countries which receive EDF financing since these are the countries facing the worst health crisis.
Audit nezkoumal, jak byla ke zlepšení zdraví využita jiná odvětví, např. odvětví týkající se vody a hygieny, ani jak byla zdravotní problematika začleněna do intervenčních opatření v jiných odvětvích. 
The audit did not include an examination of how other sectors, for example, water and sanitation, were used to improve health nor how health issues were mainstreamed into interventions in other sectors.
Nezahrnoval ani audit intervenčních opatření v oblasti zdravotnictví, které provádí Úřad pro humanitární pomoc Evropského společenství (dále také „úřad ECHO“). 
It also excluded the audit of health interventions by the European Community Humanitarian Office (ECHO).
5 Díky dobré spolupráci Komise zaslalo odpovědi na dotazníky 37 ze 41 delegací Komise v subsaharské Africe. Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
5 Due to the good cooperation of the Commission, replies to the questionnaire were received from 37 of the 41 Commission delegations in sub-Saharan Africa. Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
Tento oddíl se zabývá otázkou, zda finanční a lidské zdroje, které Komise přidělila na zdravotnictví, odrážejí její závazky v této oblasti politiky. 
This section addresses the question whether the financial and human resources allocated by the Commission to the health sector reflect its policy commitments.
Účetní dvůr prozkoumal prohlášení Komise o politice v dané oblasti a cíle Evropského parlamentu, výši přidělených prostředků a příčiny a důsledky míry přidělených prostředků. 
The Court examined Commission policy statements and European Parliament targets, the allocations made, and the causes and consequences of the level of allocations.
FINANČNÍ ZDROJE Komise ve své politice vyjádřila pevné závazky týkající se zdravotnictví 8. 
FINANCIAL RESOURCES The Commission has made strong policy commitments to the health sector 8.
Ve svých politikách pomoci v oblasti zdravotnictví vyjádřila Komise pevné závazky ve vztahu k tomuto odvětví. 
The Commission has made strong commitments to the health sector in its health assistance policies.
Ve svém akčním programu souvisejícím s politikou „urychlených opatření“ z roku 2000 Komise prohlásila, že prioritou v rámci celkového rozpočtu na rozvojovou spolupráci budou v následujících pěti letech (2002–2006) intervenční opatření týkající se zdraví, AIDS a populace6. 
In its ‘programme for action’ for the 2000 ‘accelerated action’ policy the Commission stated it would ‘prioritise within the total development cooperation budget, health, AIDS and population interventions over the next five years (2002–06)6.
V roce 2003 pak ve zprávě o pokroku akčního programu7 hovoří o cíli přidělit na zdravotnictví 15 % pomoci programované v rámci devátého ERF. 
Subsequently, the 2003 progress report on the programme for action7 referred to a target of 15 % of ninth EDF programmed aid being allocated to health.
Politika v oblasti zdraví a snižování chudoby z roku 2002 pak zdůraznila, že mezinárodní společenství musí na podporu zdravotnictví vynaložit mnohem větší úsilí a že ES hraje v této souvislosti důležitou roli. 
The 2002 health and poverty reduction policy stressed that far greater efforts had to be made by the international community to support the health sector and that the EC had an important role to play in this.
Aby Evropský parlament zdůraznil, jakou váhu přikládá pomoci ES v oblasti plnění rozvojových cílů tisíciletí týkajících se zdraví a vzdělávání, stanovil ve svých rozpočtových poznámkách v roce 2004 konkrétní cíl týkající se přidělování prostředků pro všechny oblasti rozvojové spolupráce, včetně afrických, karibských a tichomořských zemí (zemí AKT): „(vzhledem k tomu, že) cílem rozvojové spolupráce podle této kapitoly je zejména přispět k dosažení rozvojových cílů tisíciletí ... bude na činnosti v oblasti základní zdravotní péče a základního vzdělávání přiděleno minimálně 20 % celkových ročních závazků“8. 
In 2004, in order to show the priority it attached to EC assistance being directed to the health and education MDGs, the European Parliament introduced a specific allocation target in its budgetary remarks for all areas of development cooperation, including the African, Caribbean and Pacific (ACP) States: ‘(as) the purpose of development cooperation under this heading is primarily its contribution to achieving the MDGs... a minimum of 20 % of total annual commitments will be allocated to activities in the sectors of basic health and education’8.
V roce 2006 se Komise formálně zavázala učinit tato odvětví v programech pro jednotlivé země, na něž se vztahuje nový nástroj pro rozvojovou spolupráci, prioritou a splnit uvedený 20 % cíl9 při zohlednění rozpočtové podpory v těchto odvětvích. 
In 2006, the Commission formally committed itself to prioritising these sectors in the country programmes covered by the new Development Cooperation Instrument and to meeting the 20 % target9 taking into account budget support linked to these sectors.
Tento přístup se v kontextu ERF uplatňuje obtížně, neboť na rozdíl od kontextu nástrojů pro rozvojovou spolupráci se v tomto případě většina rozpočtové podpory poskytuje prostřednictvím obecné rozpočtové podpory, kde není stanovena žádná metoda pro přidělování pomoci konkrétním sektorům. V případě ERF Komise žádný podobný závazek neučinila, nicméně Parlament uvedl, že tento závazek „se musí vztahovat na všechny výdaje evropské rozvojové politiky, včetně ERF, aby byla zajištěna soudržnost“10. 
Such an approach is difficult to apply in the context of the EDF where, in contrast to the Development Cooperation Instrument context, most budget support is provided through General Budget Support for which there is no recognised method for attributing the assistance to specific sectors. While the Commission did not make a similar undertaking for the EDF, the Parliament nevertheless said that the Commission’s undertaking ‘should apply to all European development policy spending including the EDF in order to be coherent’10.
6 Akční program: Urychlená opatření proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze v rámci snížení chudoby, KOM(2001) 96 v konečném znění ze dne 21. února 2001. 
6 Programme for action: accelerated action on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis in the context of poverty reduction, COM(2001) 96 final of 21.2.2001.
7 Aktualizace akčního programu ES: Urychlená opatření proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze v rámci snížení chudoby, KOM(2003) 93 v konečném znění ze dne 26. února 2003. 
7 Update on EC programme for action: accelerated action on HIV/AIDS, malaria and tuberculosis in the context of poverty reduction, COM(2003) 93 final of 26.2.2003.
8 Souhrnný rozpočet Evropské unie za rozpočtový rok 2004 (Úř. věst. C 105, 30.4.2004, s. 1169). 
8 General budget of the European Union for the financial year 2004 (OJ C 105, 30.4.2004, p. 1169).
9 Sdělení Komise Evropskému parlamentu týkající se společného postoje Rady k přijetí nařízení Evropského parlamentu a Rady, kterým se zřizuje finanční nástroj pro rozvojovou spolupráci. 
9 Communication from the Commission to the European Parliament concerning the common position of the Council on the adoption of a regulation of the European Parliament and of the Council establishing a financing instrument for development cooperation.
Příloha týkající se článku 5 nástroje rozvojové spolupráce, KOM(2006) 628 v konečném znění ze dne 24. října 2006. 
Annex on Article 5 of Development Cooperation Instrument, COM(2006) 628 final of 24.10.2006.
10 Evropský parlament, „Zpráva o plánu provádění 10. Evropského rozvojového fondu“. 
10 European Parliament ‘Report on the implementation of the programming of the 10th European Development Fund’.
A6-0042/2008 z února 2008. 
A6-0042/2008 dated February 2008.
10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe Celkové financování zdravotnictví ze strany Komise je navzdory výrazné nové podpoře Světového fondu pod úrovní závazků a referenčních hodnot v této oblasti politiky 10. 
Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa Overall Commission funding to the health sector is below policy commitments and benchmarks, despite significant new support for the Global Fund 10.
Jak je vidět z tabulky 2, pomoc z devátého ERF přidělená přímo11 na zdravotnictví v subsaharské Africe představovala 5,5 % celkových závazků ERF, tj. ani zdaleka nedosahovala cíle 15 % (viz bod 8). 
As Table 2 shows, ninth EDF assistance committed directly11 to the health sector in sub-Saharan Africa represented 5,5 % of total EDF commitments, well below the 15 % target (see paragraph 8).