natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nedostatky, které Účetní dvůr identifikoval ve výdajích evropských orgánů na jejich vlastní budovy (2/2007), ukazují, že v této oblasti byla část prostředků EU vynaložena zbytečně. 
The weaknesses identified by the Court in the European institutions’ spending on their own buildings (2/2007) show that some EU funds have been spent unnecessarily in this area.
Nedostatky připomínané ve zprávě o systémech kontroly, inspekce a sankcí v oblasti rybolovu (7/2007) by mohly mít závažné důsledky jak pro rybolovné zdroje, tak pro budoucnost odvětví rybolovu. 
The shortcomings observed in the report on fishery control, inspection and sanction systems (7/2007) could have serious consequences for both the fisheries resource and the future of the fishing industry.
Přes rozdílnost výdajů v různých oblastech rozpočtu EU lze ve zprávách Účetního dvora nalézt několik společných témat, například: 22 • • • Finanční prostředky by se sice měly vydávat rychle a efektivně, snaha dosáhnout obou těchto cílů současně však může být problematická. 
Notwithstanding different types of spending in the different areas of the EU budget, several common themes can be identified in the Court’s reports, such as those listed below. 22 • • • While funds should be spent both quickly and efficiently, there can be tensions in achieving both aims at the same time.
Tímto tématem se zabývá zpráva o provádění procesů v polovině období (strukturální fondy) (1/2007) a zpráva o řízení programu CARDS na západním Balkáně Komisí (5/2007). 
This theme is covered in a report on Structural Funds mid-term processes (1/2007) as well as in one on the Commission’s management of the CARDS programme in the western Balkans (5/2007).
Ačkoliv plánování není zárukou účelnosti, je velmi důležité. 
Although planning can never guarantee effectiveness, it is of significant importance.
Otázkami souvisejícími se strategickým a dlouhodobým plánováním se zabývala zpráva o výdajích orgánů EU na budovy (2/2007), zpráva o hodnocení rámcových programů pro výzkum a technologický rozvoj (9/2007) a rovněž dvě zprávy týkající se zahraniční pomoci: zmiňovaná zpráva o programu CARDS a zpráva o účelnosti technické pomoci v rámci rozvoje kapacit (5/2007 a 6/2007). 
Issues concerning strategic and long-term planning were addressed in reports on EU institutions’ expenditure on buildings (2/2007) and on the evaluation of EU research and technological development (RTD) framework programmes (9/2007) as well as in two reports related to foreign aid: one on the CARDS programme and one on the effectiveness of technical assistance in the context of capacity development (5/2007 and 6/2007).
Hodnocení Komise jsou klíčovým prvkem jejího systému řízení výkonnosti používaným jak k posuzování výkonnosti, tak k případné identifikaci zlepšení. 
Commission evaluations are a key element of its performance management system, both to assess performance and to identify improvements where necessary.
Provádět hodnocení v příliš rané fázi programovacího cyklu znamená, že do začátku hodnocení nedojde k dostatečnému pokroku a relevantní údaje, které by bylo možno posuzovat, nebudou k dispozici. 
Undertaking them too early in the programming cycle means that there will be insufficient progress and relevant data to assess. On the other hand, evaluating later may reduce the possibilities for making timely changes for the current period and improvements for the next.
Oproti tomu pozdější hodnocení může limitovat možnost provést včasné změny v běžném období a zlepšení v období následujícím. Otázkami načasování hodnocení se zabývala jak zpráva o provádění procesů v polovině období (strukturální fondy) (1/2007), tak zpráva o hodnocení výzkumu a technologického rozvoje (9/2007). 
Timing issues with regard to evaluation were addressed in both the report on Structural Funds mid-term processes (1/2007) and the report on RTD evaluation (9/2007).
23 • • • Hodnocení i audity se provádějí obtížněji, nejsou-li cíle výdajových programů jasně stanoveny, což je další téma, kterým se tyto dva audity zabývaly. 
23 • • • Evaluations, as well as audits, are harder to carry out if there is a lack of clarity in the objectives of spending programmes, another topic addressed in these two audits.
Nejenže nejasné cíle ztěžují hodnocení a monitorování programů, ale – co je důležitější – představují také riziko, pokud jde o jejich účelnost. 
Unclear objectives not only make programmes hard to evaluate and monitor, but, more importantly, present a risk to their effectiveness.
Řízení a kontrola výdajů EU se řídí složitými nařízeními, která musí být jasná a jednoznačná, aby bylo zajištěno, že prostředky se budou vydávat, jak bylo zamýšleno. 
The management and control of EU spending are governed by complex regulations, which need to be clear and unambiguous to ensure funds are spent as intended.
Pokud mají výběr a využití finančních prostředků probíhat, jak bylo zamýšleno, je důležité, aby existovaly jasné definice a pravidla. 
The existence of clear definitions and rules is of importance if funds are to be collected or used as intended.
Tímto problémem se zabývala zpráva o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (3/2007) a zpráva o kontrolách prováděných členskými státy při vývozu zemědělských produktů (4/2007). 
This issue was addressed in reports on the European Refugee Fund (3/2007) and on checks carried out by Member States on exports of agricultural products (4/2007).
Neexistence společných definic je jedním z faktorů, jež snižují úplnost, srovnatelnost a spolehlivost údajů na úrovni členských států. 
A lack of common definitions is one of the factors that can make cross-Member-State data less complete, comparable and reliable.
To může ovlivňovat rozhodnutí, která z těchto údajů vycházejí, například o přidělování finančních prostředků. 
This can have an impact when the data are used as the basis for decisions, such as the allocation of funds.
Některými aspekty kvality údajů se zabývala i zpráva o zřízení Evropského fondu pro uprchlíky (3/2007) a zpráva o rybolovu (7/2007). 
Aspects of data quality were covered in the Refugee Fund report (3/2007) as well as in the fisheries report (7/2007).
7/2007 Zvláštní zpráva č. 8/2007 Zvláštní zpráva č. 9/2007 o provádění procesů v polovině období – Strukturální fondy 2000–2006 o výdajích orgánů na budovy o řízení Evropského fondu pro uprchlíky (2000–2004) o fyzických kontrolách a kontrolách záměny u zásilek, na něž se vztahují vývozní náhrady o řízení programu CARDS Komisí o účelnosti technické pomoci v rámci rozvoje kapacit o systémech kontroly, inspekce a sankcí týkajících se pravidel pro zachování rybolovných zdrojů Společenství o správní spolupráci v oblasti daně z přidané hodnoty k hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? 
24 Special reports published in 2007 1/2007: The implementation of the mid-term processes — Structural Funds 2000–06 2/2007: The institutions’ expenditure on buildings 3/2007: Management of the European Refugee Fund (2000–04) 4/2007: Physical and substitution checks on export refund consignments 5/2007: The Commission’s management of the CARDS programme 6/2007: The effectiveness of technical assistance in the context of capacity development 7/2007: The control, inspection and sanction systems relating to the rules on conservation of Community fisheries resources 8/2007: Administrative cooperation in the field of value added tax 9/2007: Evaluating the EU research and technological development (RTD) framework programmes — could the Commission’s approach be improved?
STANOVISKA ZVEŘEJNĚNÁ V ROCE 2007 Účetní dvůr rovněž přispívá ke zlepšování finančního řízení prostředků EU tím, že vydává stanoviska k legislativním návrhům nebo otázkám souvisejícím s finančním řízením. Tato stanoviska jsou nutnou součástí procesu přijímání finančních právních předpisů 4 nebo mohou být vypracována na žádost některého z orgánů EU 5. 
OPINIONS PUBLISHED IN 2007 The Court also contributes to improving the financial management of EU funds by providing opinions on proposals or financial management issues. These opinions are required as part of the process of adopting financial legislation 4, or can be delivered at the request of one or other of the EU institutions 5.
Účetní dvůr může vydávat stanoviska i z vlastní iniciativy. 
The Court of Auditors may also produce opinions on its own initiative.
Stanoviska Účetního dvora pojednávají o otázkách souvisejících s konkrétními oblastmi rozpočtu, například dvě stanoviska z roku 2007 se týkala nových nařízení pro evropské rozvojové fondy (2/2007 a 9/2007). 
The Court’s opinions cover issues relating to specific areas of expenditure, e.g. two opinions in 2007 related to new regulations for the European Development Funds (2/2007 and 9/2007).
Mohou se zabývat i obecnějšími problémy finančního řízení v EU, jako například stanovisko Účetního dvora (6/2007) k ročním shrnutím, prohlášením členských států a auditní práci provedené vnitrostátními kontrolními orgány. 
They can also cover broader issues of financial management in the EU, e.g. the Court’s opinion (6/2007) on annual summaries, national declarations and audit work by national audit bodies.
Stanoviska vycházejí z odborných znalostí v oblasti finančního řízení EU, které Účetní dvůr načerpal za léta, kdy audity provádí. V některých případech se odkazuje na konkrétní audity. 
Opinions draw on the Court’s expertise with respect to EU financial management developed over years of audits: in some cases specific audits are referred to.
Například ve stanovisku k zajištění řádného používání celních a zemědělských předpisů (3/2007) Účetní dvůr odkazuje na doporučení – uvedené v jedné z předchozích zvláštních zpráv –, aby Komise přijala opatření umožňující zlepšit spolehlivost zdrojů informací o podvodech. 
For example, in the opinion on ensuring the correct application of the law on customs and agricultural matters (3/2007) the Court referred to a recommendation in a previous special report that the Commission should take measures to improve the reliability of sources of information on fraud.
Ve stanoviscích Účetního dvora se také opakovaně hovoří o potřebě zjednodušení (viz např. stanovisko č. 7/2007 ke změně návrhu nařízení Rady o finančním nařízení k souhrnnému rozpočtu Evropských společenství). 
A recurring theme in the Court’s opinions is the need for simplification (see e.g. 7/2007 on the financial regulation applicable to the general budget of the European Communities).
V jednom stanovisku z roku 2007 (6/2007) Účetní dvůr předkládá svůj názor na roční shrnutí a dobrovolné iniciativy některých členských států vydávat tzv. prohlášení členských států o prostředcích EU. 
In a 2007 opinion (6/2007) the Court set out its position on annual summaries, as well as the voluntary initiatives by some Member States to give so-called national declarations on EU funds.
Toto stanovisko je podrobně prezentováno v rámci dalšího oddílu („Pohled Účetního dvora“). 
This opinion is presented in detail under the heading ‘The Court’s view’.
4 5 Článek 279 Smlouvy. 
4 5 Article 279 of the Treaty.
248 odst. 4. 
Article 248, paragraph 4.
Většina stanovisek Účetního dvora byla zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie a je k dispozici na internetové stránce Účetního dvora. 
Most opinions of the Court have been published in the Official Journal of the European Union and are available on the Court’s website.
Prostřednictvím auditních činností jsou hlavní zúčastněné strany, v tomto případě občané EU, informovány o tom, zda jsou jejich peníze vydávány způsobem, který je správný a přináší užitek. 
Through audit activities, the ultimate stakeholders, in this case the citizens of Europe, are being informed about whether their money is being spent in a correct and useful way.
V tomto smyslu je audit veřejných prostředků zásadním faktorem zajišťování odpovědnosti a užitečným příspěvkem k veřejné debatě. 
In this sense, public auditing is a key component in ensuring accountability and a useful contribution to public debate.
Dopad práce Účetního dvora je tedy významný. 
As such, the impact of the Court’s work is important.
Kontroly Účetního dvora poskytují informace přímo osobám s rozhodovací pravomocí v příslušných orgánech a institucích – v kontextu EU především Komisi, Parlamentu, Radě a členským státům. Orgány pak na základě těchto informací podnikají kroky ať už s odkazem na závěry auditu, nebo bez něj. 
The Court’s audits provide information directly to decision-makers in the institutions concerned — in the European context, primarily the Parliament, the Council, the Commission and the Member States.
Hlavní dopad auditu Účetního dvora se realizuje zveřejňováním zpráv, určitý dopad se však projevuje již v průběhu procesu auditu. 
While the main impact of the Court’s audit is through its published reports, there is also impact during the length of the audit process.
Veškeré audity zahrnují prezentaci podrobných zjištění, která se zasílají kontrolovanému subjektu k potvrzení pravdivosti připomínek Účetního dvora. 
In particular, all audits involve the presentation of detailed findings, sent to the auditee to confirm the veracity of the Court’s observations.
Konečná verze textu zprávy je rovněž předmětem tzv. dohodovacího řízení. 
The final report text is also subject to a ‘contradictory procedure’.
Odpovědi kontrolovaného subjektu (většinou jde o Komisi) se zveřejňují spolu se zprávou. 
The auditee’s — mainly the Commission — replies are published together with the reports.
V mnoha odpovědích kontrolované subjekty existenci problémů zjištěných Účetním dvorem uznávají a vysvětlují kroky, které zamýšlejí podniknout, aby tyto problémy vyřešily. 
In many of these replies, the auditees recognise the problems identified by the Court and set out steps that they intend to take to address them.
Jakmile je auditní práce dokončena a zpráva zveřejněna, Parlament a Rada ji analyzují a využijí při výkonu politického dohledu nad plněním rozpočtu. 
Once the auditing work is finished and a report has been published, it is analysed and used by the Parliament and Council, in exercising their political oversight over the use of the budget.
Zprávy Účetního dvora jsou základem pro doporučení Rady a rozhodnutí Parlamentu ve věci každoročního udílení absolutoria za plnění rozpočtu. 
The Court’s reports provide a basis for the Council’s recommendation and Parliament’s decision on the annual discharge of the budget.
V rámci procesu udílení absolutoria za rozpočet na rok 2006 se závěrům Účetní dvora – zvláště v oblasti strukturálních politik – dostalo značné pozornosti. 
In the discharge procedure for the 2006 budget, the Court’s conclusions, particularly in the area of structural policies, were given considerable attention.
Usnesení Parlamentu o udělení absolutoria za rok 2006 odkazuje na akční plán, který Komise navrhla jako přímou reakci na závěry výroční zprávy Účetního dvora, a rovněž požaduje čtvrtletní zprávy o plnění akčního plánu a lepší vhled do nápravných opatření podniknutých k odstranění chyb a nedostatků. 
The Parliament’s 2006 discharge resolution refers to an action plan which the Commission proposed as a direct consequence of the Court’s annual report conclusions. It also requests quarterly reports on the implementation of the action plan and better insight into corrective action taken on errors and weaknesses.
Při postupu udělování absolutoria se zohledňují i zvláštní zprávy. 
The special reports are also taken into consideration during the discharge procedure.
Avšak vzhledem k tomu, že se zveřejňují v průběhu roku, jejich prezentace a související diskuse na zasedáních Parlamentu i Rady v době udělování absolutoria již obvykle proběhla. 
However, due to the fact that they are published throughout the year they have normally been presented and discussed at an earlier stage at Parliament and Council meetings.
Příkladem toho, co se může stát, je nedávná zpráva o výdajích na budovy (zvláštní zpráva č. 2/2007). 
An example of what can happen is provided by the recent report on building expenditure (Special Report No 2/2007).
Parlament v této věci odpověděl, že sdílí obavy Účetního dvora týkající se spolupráce mezi orgány. Fakticky již dříve vydal své administrativě pokyn, aby vypracovala zprávu o proveditelnosti zřízení Evropského úřadu pro budovy, který by byl odpovědný za stavbu a údržbu budov orgánů a institucí EU. 
On this, the Parliament replied that it shared the Court’s concern in relation to interinstitutional cooperation; in fact, the Parliament had already instructed its administration to draw up a report examining the feasibility of establishing a European Buildings Authority which would be responsible for the construction and maintenance of the buildings of the EU institutions and bodies.
Jiným příkladem je auditní zpráva Účetního dvora o kontrolách prováděných členskými státy při vývozu zemědělských produktů (4/2007). 
Another example is the Court’s audit report on checks carried out by Member States on exports of agricultural products (Special Report No 4/2007).
Rada a Komise reagovaly na doporučení Účetního dvora promptní změnou relevantních právních předpisů. 
The Council and Commission acted promptly on the recommendations made by the Court by amending the relevant legislation.
Dopad auditních zpráv lze zvýšit, pokud se jimi začnou zabývat příslušná média, která podnítí zájem šiří veřejnosti a stimulují debatu. 
The impact of audit reports can be increased if they are taken up by the relevant media by stimulating wider attention and debate.
Média poskytují informace občanům přímo, a to v nejvyšší možné míře. 
The media provide the most direct information to citizens.
Značné pozornosti médií se obvykle těší výroční zpráva Účetního dvora, tisk však se zájmem sledoval i několik zvláštních zpráv. 
The Court’s annual report will usually get significant media coverage, but several of its special reports have also been followed with interest by the press.
Značnou pozornost médií vyvolala zpráva o rybolovu (zvláštní zpráva č. 7/2007). 
One report which attracted a large amount of media attention was the report on fisheries (Special Report No 7/2007).
Konalo se mimořádné zasedání Rady ve složení pro rybolov, kde se o této zprávě diskutovalo, a Komise zahájila postup, který pravděpodobně povede ke změnám právních předpisů směřujícím k nápravě zjištěných nedostatků. 
An Extraordinary Fisheries Council was held to discuss the Court’s report and the Commission launched a process which will probably lead to legislative changes to address the shortcomings identified.
Zpráva o rybolovu je příkladem zprávy, která vzhledem ke své relevantnosti a načasování poskytla procesu rozhodování hodnotný vstup. 
This is an example of a report which, due to its relevance and timing, has provided particularly valuable input into the decision-making process.
Tento oddíl částečně nastínil dopad zpráv Účetního dvora zveřejněných v roce 2007. 
This section has given some indications of the impact of Court reports published in 2007.
Informace o opatřeních přijatých v návaznosti na předchozí připomínky Účetního dvora jsou uvedeny v příslušných kapitolách výroční zprávy Účetního dvora. 
Follow-up information on the Court’s previous observations is given in the respective chapters of the Court’s annual report.
Nejběžnější připomínkou Účetního dvora z poslední výroční zprávy je konstatování, že i když byly podniknuty určité kroky, dříve zjištěné nedostatky zůstávají přinejmenším částečně nevyřešeny. 
The most common observation made by the Court in its latest annual report is that, while some action has been taken, the weaknesses previously identified remain at least partly unsolved.
Při posuzování dopadu práce Účetního dvora by se rovněž měla zohlednit jeho stanoviska. 
When considering the impact of the Court’s work, its opinions should also be taken into consideration.
Účetní dvůr zamýšlí vypracovat analýzu dlouhodobého dopadu své práce, a to jak auditů, tak stanovisek. 
The Court intends to develop its analysis of the impact of its work — both audits and opinions — over longer periods of time.
Příklad takového dopadu je nastíněn v rámečku 4. 
An example of such impact is outlined in Box 4.
27 RÁMEČEK 4 – STANOVISKO ÚČETNÍHO DVORA K JEDNOTNÉMU AUDITU Účetní dvůr v uplynulých letech vydal několik stanovisek k možnému vývoji celkového systému vnitřní kontroly rozpočtu EU. 
27 BOX 4 — THE COURT’S ‘SINGLE AUDIT’ OPINION The Court has published several opinions over the years relating to how the overall system of internal control of the EU budget can be developed.
Význačným příspěvkem v této oblasti bylo stanovisko k jednotnému auditu (2/2004) zveřejněné v roce 2004. 
A landmark contribution in this respect was issued in 2004: the ‘single audit’ opinion (2/2004).
V tomto stanovisku Účetní dvůr navrhl, aby byly všechny vnitřní kontroly vymezeny a prováděny podle společných standardů v rámci jednotného integrovaného rámce, který by zajišťoval vhodnou rovnováhu mezi náklady a přínosy. 
In this opinion the Court suggested that all internal control should be defined and implemented within a single integrated framework, following common standards and ensuring an appropriate balance between costs and benefits.
Stanovisko k „jednotnému auditu” bylo pro Komisi, ale i pro Účetní dvůr určujícím standardem, například v roce 2007 v komentáři Účetního dvora k definici účelné a efektivní vnitřní kontroly v novelizovaném znění prováděcích pravidel k finančnímu nařízení (1/2007). 
The ‘single audit’ opinion was a point of reference for the Commission but also for the Court, in 2007 for example in its comments on how effective and efficient internal control is defined in the updated implementing rules of the financial regulation (1/2007).
Koncepce integrované kontroly se odráží i v akčním plánu Komise z roku 2006 na zřízení integrovaného rámce vnitřní kontroly. 
The integrated control approach is reflected in the Commission’s 2006 action plan towards an integrated internal control framework.
Komise již podnikla kroky, aby zdůraznila roli a odpovědnost členských států v oblasti vnitřní kontroly, včetně nového požadavku na roční shrnutí výroků, prohlášení a auditů provedených podle právních předpisů platných pro jednotlivé oblasti výdajů. 
The Commission has taken steps to emphasise the role and responsibilities of the Member States in internal control, including a new requirement for annual summaries of opinions, declarations and audits carried out under the regulations of the individual spending areas.
28 POHLED ÚČETNÍHO DVORA SHRNUTÍ A PROHLÁŠENÍ ČLENSKÝCH STÁTŮ Komise a členské státy vyvinuly iniciativy směřující k většímu podílu členských států na odpovědnosti za prostředky EU. 
28 THE COURT’S VIEW NATIONAL SUMMARIES AND DECLARATIONS Initiatives have been taken by the Commission and Member States to increase the participation of Member States in the accountability process for EU funds.
Jde o dílčí reakci na problém významné chybovosti v legalitě a správnosti hlavních oblastí rozpočtu, zejména pak těch, kde řízení sdílí Komise s členskými státy. 
This is a partial response to the problem of material levels of errors of legality and regularity in major areas of the budget, notably those where management is shared between the Commission and Member States.
K významným změnám z poslední doby patří požadavek, aby členské státy předkládaly roční shrnutí dostupných auditů a prohlášení, dobrovolná iniciativa některých členských států vydat vlastní prohlášení a rozhodnutí některých vnitrostátních kontrolních orgánů vydávat auditní zprávy o řízení prostředků EU. 
Significant recent developments include the requirement for Member States to provide annual summaries of the available audits and declarations, the voluntary initiatives by some Member States to issue national declarations, and the decisions by some national audit bodies to issue audit reports on the management of EU funds.
Ve svém stanovisku č. 6/2007 z července 2007 vyslovuje Účetní dvůr názor, že všechny tyto prvky, jsou-li řádně použity, mohou být podnětem k lepšímu řízení a kontrole prostředků EU. 
In its Opinion No 6/2007, the Court considers that all these elements, if properly implemented, could stimulate improved management and control of EU funds.