natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Účetní dvůr má za to, že tato opatření mají jen nepřímý dopad, neboť jejich hlavním cílem je zajistit stálé využívání zemědělské půdy. 
The Court considers that these measures only have an indirect impact as their main aim is to ensure continued use of agricultural land.
V České republice zemědělci získávají granty jen na udržování pastvin. 
In the Czech Republic, farmers only get grants for maintenance of grasslands.
Pastviny jsou pro kvalitu vody přínosnější102 než půda využívaná k pěstování plodin. 
Grasslands are more beneficial102 to water quality than land under crop cultivation.
Nicméně ve všech případech jsou platby vynakládány s cílem udržet/ ochránit stávající krajinu. 
Nevertheless, in all cases payments are made with the aim of maintaining/preserving the existing landscape.
Finanční zdroje pro opatření 214 „agroenvironmentální platby“ k 31. 12. 2014 (v milionech EUR) Zdroj: Zprávy o provádění programů rozvoje venkova za rok 2014. 
Financial resources for measure 214 тagri-environmental paymentsу as of 31.12.2014 (expressed in million euro) Source: 2014 implementation reports for the rural development programmes.
Členský stát Rozpočet (a jako podíl celkových veřejných prostředků dostupných v rámci programu rozvoje venkova) Plnění rozpočtu (a jako podíl rozpočtu opatření) Česká republika 1 101,2 (30 %) 1 085,7 (99 %) Maďarsko 1 137,3 (22 %) 1 169,6 (103 %) Rumunsko 1 270,6 (14 %) 1 340,9 (106 %) Slovensko 390,2 (15 %) 357,3 (92 %) Tabulka 8 
Member State Budget (and as proportion of the total public funds available under the rural development programme) Execution of the budget (and as proportion of the budget for the measure) Czech Republic 1 101.2 (30 %) 1 085.7 (99 %) Hungary 1 137.3 (22 %) 1 169.6 (103 %) Romania 1 270.6 (14 %) 1 340.9 (106 %) Slovakia 390.2 (15 %) 357.3 (92 %) Table 8
Připomínky 52 150 Do opatření 214 „agroenvironmentální platby“ členské státy zahrnuly nejrůznější režimy. 
Observations 52 150 Under measure 214 тagri-environmental paymentsу, the Member States included a variety of different schemes.
Pro různé režimy platí různé povinnosti, které mohou znamenat omezení nebo zákaz používání hnojiv, omezení nebo zákaz používání přípravků na ochranu rostlin a/nebo pravidla pro střídání plodin103. 
Different obligations apply to the different schemes and can imply limitation or prohibition of fertiliser use, limitation or prohibition of plant protection products use and/or crop rotation rules103.
Povinnosti, které zemědělec přijme, musí jít nad rámec příslušných stávajících právních předpisů včetně povinných požadavků na hospodaření a norem GAEC (například požadavky týkající se používání hnojiv musí být přísnější než požadavky v akčních programech podle směrnice o dusičnanech). 
The obligations that the farmer accepts to take on have to go beyond existing relevant legislation including SMRs and GAEC (for example the requirements regarding fertiliser use have to be stricter than the ones in the action programmes under the nitrates directive).
151 Režimy, k nimž se mohou zemědělci dobrovolně zavázat, nemají u zemědělců stejné úspěchy. 
151 The schemes to which farmers can voluntarily commit are not all equally successful with farmers.
Tabulka 9 uvádí nejúspěšnější režimy podle členských států, kde celková v rámci těchto režimů podporovaná plocha (v ha) v programovém období 2007–2013 představuje více než 10 % zemědělské půdy členského státu ke konci roku 2014. 
Table 9 shows the most successful schemes by Member State where the total area supported (in ha) under those schemes in the 2007-2013 programme period represents more than 10 % of the agricultural land of the Member State at the end of 2014.
Tabulka rovněž uvádí povinnosti, které musí být dodržovány ve věci používání hnojiv, přípravků na ochranu rostlin a pravidel pro střídání plodin. 
The table also indicates the obligations to be respected by the farmer with regard to fertiliser use, plant protection product use and crop rotation rules.
103 Střídáním plodin lze snížit erozi půd nebo jí zabránit. 
103 By changing crops soil erosion can be reduced or prevented.
Podíl zemědělské půdy a povinnosti, které musí být dodržovány v nejúspěšnějších agroenvironmentálních režimech k 31. 12. 2014 Členský stát Režim (a podpořená plocha v ha1 jako % celkové zemědělské půdy) Povinnosti, které musí být dodržovány (výčet není úplný) Česká republika Ošetřování travních porostů (16,5 %) Pro dva nejdůležitější dílčí režimy: omezení vstupů dusíku u jednoho a odstranění minerálního hnojiva u druhého. 
Share of agricultural land and obligations to be respected under the most successful agri-environment schemes as of 31.12.2014 Member State Scheme (and area supported in ha1 as % of total agricultural land) Obligations to be respected (the list is not exhaustive) Czech Republic Grassland maintenance (16.5 %) For the two most important sub-schemes: limitation of the nitrogen input for one and elimination of mineral fertiliser for the other.
Ekologické zemědělství (10,7 %) Používání jen schválených hnojiv a přípravků na ochranu rostlin. 
Organic farming (10.7 %) Use of authorised fertilisers and plant protection products only.
Od roku 2009, uplatnění nařízení Rady (ES) č. 834/20072. 
Since 2009, application of Council Regulation (EC) No 834/20072.
Maďarsko Režim integrované produkce plodin na orné půdě (11 %) Je vyžadován plán řízení živin3. 
Hungary Integrated arable crop production scheme (11 %) A nutrient management plan3 is required. Crop rotation rules apply.
Rumunsko Pastviny „s vysokou přírodní hodnotou“ a tradiční zemědělství (22,2 %) Není povoleno používání pesticidů. 
Romania тHigh nature valueу grasslands and traditional farming (22.2 %) Use of pesticides is not allowed.
Není povoleno používání minerálních hnojiv a u organických hnojiv jsou omezeny vstupy dusíku. 
Use of mineral fertilisers is not allowed and limitation of the nitrogen input for organic fertilisers.
Slovensko Zemědělské postupy šetrné k životnímu prostředí – základní režim (18,4 %) Používání jen určených přípravků na ochranu rostlin. 
Slovakia Environmental friendly farming п basic scheme (18.4 %) Use of determined plant protection products only.
1 Zohledňovaná plocha je celková plocha, pro kterou platí agroenvironmentální závazky. 
1 The area taken into account is the total area which is under agri-environmental commitments.
Tatáž plocha může být započtena několikrát, týká-li se téže půdy více závazků. 
The same area can be counted several times if several obligations apply on the same land.
Nejsou k dispozici údaje z jednotlivých režimů vylučující dvojí započtení. 
There are no figures available by scheme that exclude double counting.
2 Nařízení Rady (ES) č. 834/2007 ze dne 28. června 2007 o ekologické produkci a označování ekologických produktů a o zrušení nařízení (EHS) č. 
2 Council Regulation (EC) No 834/2007 of 28 June 2007 on organic production and labelling of organic products and repealing Regulation (EEC) No 2092/91 (OJ L 189, 20.7.2007, p.
1. 2009. 3 Hlavním cílem plánu řízení živin je stanovit množství hnojiv nutné v konkrétní dobu s přihlédnutím k charakteristice půdy, potřebám plodin, klimatu atd. pro dosažení optimálního používání hnojiv, kterým se předejde nadměrnému hnojení. 
1), which came into force on 1.1.2009. 3 The main aim of a nutrient management plan is to establish the amount of fertiliser required at specific points in time considering soil characteristics, crop needs, climate, etc. to achieve optimum use of fertilisers thus avoiding overfertilisation.
Zdroj: Zprávy o provádění programů rozvoje venkova za rok 2014. 
Source: 2014 implementation reports for the rural development programmes.
Připomínky 53 152 Na základě dostupných informací Účetní dvůr odhaduje, že ve čtyřech členských státech platí pro 15 až 30 % zemědělské půdy v programovém období 2007–2013 různé agroenvironmentální závazky přínosné pro kvalitu vody. 
Observations 53 152 Based on the information available the Court estimates that in the four Member States between 15 and 30 % of the agricultural land is under various water-quality favourable agri-environmental commitments under the 2007-2013 programme period.
V České republice, Maďarsku a Rumunsku však některé z nejdůležitějších režimů zahrnují pastviny (viz tabulka 9). 
However, in the Czech Republic, Hungary and Romania some of the most important schemes involve grasslands (see Table 9).
Tyto režimy se týkají hlavně stávajících pastvin, a ačkoli jejich udržování nezlepšuje stav z hlediska životního prostředí, nezachování nynějšího stavu by vedlo k jeho zhoršení. 
These schemes mainly relate to the existing grasslands and although maintenance does not improve the situation for the environment, failure to maintain the existing status would worsen it.
153 V souladu s ustanoveními článku 39 nařízení (ES) č. 1698/2005104 jsou zemědělci povinni závazky v rámci agroenvironmentálního režimu udržovat po dobu pěti až sedmi let. 
153 In line with the provisions of Article 39 of Regulation (EC) No 1698/2005104, farmers have to keep the obligations taken on under an agri-environment scheme for a period of between 5 and 7 years.
Skutečnost, zda budou zemědělci po období pěti až sedmi let s podobnými závazky pokračovat, bude záviset na řadě činitelů, jako je dostupnost finanční podpory v podobě grantů a aspekty rentability. 
Whether after the period of 5 to 7 years farmers will continue with similar commitments will depend on a number of factors such as availability of financial support in the form of grants and profitability considerations.
154 Analýza jednotlivých vyžadovaných povinností, kterou provedl Účetní dvůr, ukazuje tyto nedostatky: – nehledě na důležitost ochranných pásem pro ochranu vody žádný z agroenvironmentálních režimů neukládal velikost větší, než jakou musí zemědělci dodržovat podle normy GAEC (viz bod 135 a rámeček 2), – omezení hnojiv uplatňovaná v nejdůležitějších režimech v Rumunsku a na Slovensku (viz tabulka 9 (základní režim na Slovensku)) z hlediska množství dusíku na hektar se buď velmi blíží průměrnému množství dusíku používanému v dané zemi (Rumunsko) nebo toto množství překračují (Slovensko), tudíž jsou očekávané dodatečné přínosy takových režimů pro kvalitu vody malé, – nejdůležitější režimy, které pomáhají v boji s erozí, jsou režimy týkající se stávajících pastvin (viz bod 152). 
154 The Courtуs analysis of the various obligations to be complied with shows the following shortcomings: я despite the importance of buffer strips for water protection, none of the agri-environment schemes imposed a size bigger than the one farmers have to respect under GAEC (see paragraph 135 and Box 2); я the fertiliser limitations imposed for the most important schemes in Romania and Slovakia (see Table 9 (basic scheme in Slovakia)) in terms of nitrogen amount per hectare are either very close to (Romania) or above (Slovakia) the average nitrogen amount used in the country and thus the additional benefits for water quality from such schemes are expected to be small; я the most important schemes that help fight against erosion are those relating to existing grasslands (see paragraph 152).
Mechanismus prosazování jako součást programů rozvoje venkova postrádá odrazující účinek 155 Režimy v rámci agroenvironmentálního opatření mají řadu ustanovení, která mají na jakost vody kladný vliv, budou však účinná jen tehdy, budou-li správně uplatňována. 
Enforcement mechanism under the rural development programmes lacks deterrent effect 155 Schemes under the agri-environment measure have a number of provisions beneficial to water quality but they will only be effective if correctly applied.
65/2011105 jsou členské státy povinny provádět administrativní kontroly u všech obdržených žádostí o podporu, jakož i kontroly na místě, které se v závislosti na režimu podpory týkají nejméně 5 % všech příjemců nebo výdajů. 
According to Commission Regulation (EU) No 65/2011105 Member States are required to perform administrative checks on all aid applications received as well as on-the-spot checks covering, depending on the aid scheme, at least 5 % of all beneficiaries or of the expenditure.
156 Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2014 Komise (GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova) vyjadřuje výhrady k jistotě106, kterou poskytují systémy kontroly výdajů v oblasti rozvoje venkova v Rumunsku a Maďarsku. 
156 In its 2014 annual activity report, the Commission (DG Agriculture and Rural Development) expresses reservations regarding the assurance106 provided by the control systems on rural development expenditure in Romania and Hungary.
1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1). 
104 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.1).
105 Články 11, 12 a 25 nařízení Komise (EU) č. 65/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 1698/2005, pokud jde o provádění kontrolních postupů a podmíněnosti s ohledem na opatření na podporu rozvoje venkova (Úř. věst. L 25, 28.1.2011, s. 8). 
105 Articles 11, 12 and 25 of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross-compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p.
106 Jistota, že zavedené kontrolní systémy poskytují nezbytné záruky legality a správnosti uskutečněných operací. 
106 Assurance that the control systems put in place give the necessary guarantees concerning the legality and regularity of the underlying transactions.
Připomínky 54 157 Účetní dvůr má za to, že kontrolní systém EU pro agroenvironmentální podporu není dostatečně účinný107. 
Observations 54 157 The Court considers that the EU control system for agri-environment aid is not sufficiently effective107.
Hlavní důvody spočívají v tom, že i) zemědělci jsou málo motivováni plnit požadavky, neboť tyto snahy nemají na zemědělský podnik okamžitý přímý pozitivní efekt; ii) míra kontrol na místě je nízká108 a iii) systém sankcí a krácení podpory nemá silný odrazující účinek109. 
The main reasons are that (i) farmers have a low incentive to comply as the efforts made are not rewarded by immediate positive effects on the farm, (ii) there is a low control rate for on-the-spot checks108 and (iii) the system of sanctions and aid reductions does not have a strong deterrent effect109.
160 V podmínkách zemědělství je uplatňování omezení vůči zemědělcům (například požadavky akčních programů týkajících se dusičnanů) bez poskytování finanční kompenzace považováno za provádění zásady „znečišťovatel platí“. 
160 In the agricultural context, the application of restrictions on farmers (such as the requirements imposed by the nitrate action programmes) without provision of financial compensation is considered as implementing the тpolluter paysу principle.
Na druhé straně pokud jsou zemědělci odměňováni za dobrovolnou účast v činnostech týkajících se životního prostředí, například v rámci opatření 214 „agroenvironmentální platby“, jedná se spíše o situaci podle zásady „poskytovatel získává“ než o zásadu „znečišťovatel platí“. 
On the other hand, where farmers are remunerated for voluntarily engaging in environment-related activities such as under measure 214 тagri-environmental paymentsу, this is more the case of the тprovider getsу principle rather than the тpolluter paysу principle.
161 Jedním ze způsobů krytí nákladů na ochranu životního prostředí spojených se znečišťováním („náklady spojené s poškozením životního prostředí“) je uplatnění vhodného systému sankcí v případě nedodržení omezení uložených zemědělcům. Účetní dvůr v tomto ohledu zjistil řadu nedostatků (viz body 120,130, 144 a 157). 
161 One way of covering environmental costs linked to pollution (тenvironmen-tal damage costsу) is the application of an appropriate system of penalties in the case of non-respect of restrictions imposed on farmers.
Podmíněnost může být užitečnou, ale pouze dílčí odpovědí na zásadu „znečišťovatel platí“, neboť sankce se nevypočítávají na základě nákladů na způsobené škody, a mohou tedy představovat pouze část těchto nákladů. 
Cross-compliance can provide a useful but only partial response to the тpolluter paysу principle as penalties are not calculated on the basis of the cost of the damage caused and thus, may represent only a portion of this cost.
V mnoha případech nejsou v poměru k tomu, jak závažně zemědělec závazky podmíněnosti porušil. 107 Viz zvláštní zpráva č. 
In many cases they are not proportionate to the seriousness of the farmerуs breach of cross-compliance obligations.
23/2014 „Chyby ve výdajích na rozvoj venkova: jaké mají příčiny a jak jsou řešeny?“, body 59, 62, 64 a 65 (http://eca.europa.eu). 
107 See Special Report No 23/2014 тErrors in rural development spending: what are the causes and how are they being addressed?у, paragraphs 59, 62, 64 and 65 (http://eca. europa.eu).
108 Míra ve výši 5 % (viz bod 155) znamená, že pravděpodobnost kontroly u zemědělce je průměrně jednou za 20 let. 
108 The rate of 5 % (see paragraph 155) implies that, on average, there is a probability that a farmer is checked once every 20 years.
109 V krajních případech, kdy zemědělci nesplnili žádný ze závazků a celá podpora se vrací, se zemědělci mohou ocitnout v situaci, jako kdyby žádný závazek neuzavřeli. 
109 In extreme cases, where farmers have not complied with any of the obligations and the entire aid is recovered, the farmers could find themselves in the same situation as if they had not entered into any commitment.
110 2.bododůvodněnísměrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/35/ES ze dne 21. dubna 2004 o odpovědnosti za životní prostředí v souvislosti s prevencí a nápravou škod na životním prostředí (Úř. věst. L 143, 30.4.2004, s. 56), ve znění směrnice 2006/21/ES (Úř. věst. L 102, 11.4.2006, s. 15) a směrnice 2009/31/ES (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 114). 
110 Preamble2ofDirective 2004/35/EC of the European Parliament and of the Council of 21 April 2004 on environmental liability with regard to the prevention and remedying of environmental damage (OJ L 143, 30.4.2004, p. 56) amended by Directive 2006/21/EC (OJ L 102, 11.4.2006, p. 15) and Directive 2009/31/EC (OJ L 140, 5.6.2009, p.
Připomínky 55 162 Dalším způsobem uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ a vymáhání nákladů je využití ekonomických nástrojů (například environmentálních daní z hnojiv nebo přípravků na ochranu rostlin). 
Observations 55 162 Another way of applying the тpolluter paysу principle and recovering costs is by using economic instruments (such as environmental taxes on fertilisers or plant protection products).
Slovensko i Česká republika plánovaly analýzu využívání ekonomických nástrojů pro takovéto účely, zatímco ani Maďarsko ani Rumunsko ve svých plánech povodí využití ekonomických nástrojů nijak nezmiňovaly. 
Both Slovakia and the Czech Republic planned to analyse the use of economic instruments for such purposes, whereas neither Hungary nor Romania made mention of the possible use of economic instruments in their river basin management plans.
Komise nežádá členské státy, aby zajistily vrácení nákladů na difúzní znečištění 164 Komise posuzovala plnění článku 9 v rámci schvalování dohod o partnerství, konkrétně pokud jde o zemědělství, v kontextu schvalování programů rozvoje venkova na období 2014–2020. 
164 The Commission assessed the fulfilment of Article 9 in the context of the approval of the partnership agreements and, more specifically, with regard to agriculture, in the context of the approval of the 2014-2020 rural development programmes.
U všech čtyř členských států Komise připomněla, že náklady vyplývající z difúzního znečištění způsobovaného zemědělstvím by měly být vypočítávány a zařazovány do ekonomické analýzy nákladů a jejich návratnosti, nepožaduje však akční plán pro členské státy, které náklady difúzního znečištění nevymáhají zpět vůbec, nebo je vymáhají jen částečně. 
For all four Member States the Commission remarked that the costs resulting from diffuse pollution from the agricultural sector should be calculated and included in the economic analysis of costs and their recovery, but it does not request an action plan for Member States that do not or only partially recover the costs of diffuse pollution.
165 Ve svém sdělení z roku 2015113 Komise uvedla, že opatření zařazená do plánů povodí k zajištění vymáhání nákladů na životní prostředí a na zdroje jsou omezená. 
165 In a 2015 communication113 the Commission stated that measures included in the river basin management plans to ensure the recovery of environmental and resource costs are limited.
Komise dosud nevydala žádné pokyny k možným metodám vymáhání nákladů a osvědčeným postupům v této oblasti. 
The Commission has not yet issued any guidance on the possible methods for cost recovery and best practices in that field.
111 Zahrnujevšechnyčinnosti, které mají významný dopad na stav vody. 
111 Itincludesallactivitieshaving a significant impact on the status of water.
112 Nákladynavodohospodářské služby zahrnují náklady na životní prostředí a náklady na zdroje. 
112 Thecostsofwaterservices include environmental and resource costs.
Náklady na životní prostředí jsou náklady na škody, které používání vody způsobuje životnímu prostředí a ekosystémům a subjektům, které životní prostředí využívají (např. snížení ekologické kvality vodních ekosystémů a nebo zasolování a degradace produktivních půd). 
Environmental costs are the costs of damage that water uses impose on the environment and ecosystems and those who use the environment (e.g. a reduction in the ecological quality of aquatic ecosystems or the salinisation and degradation of productive soils).
Náklady na zdroje jsou náklady ušlých příležitostí, které vzniknou jiným druhům využití v důsledku vyčerpání zdrojů přesahujícího přirozenou míru doplňování nebo obnovy (např. náklady spojené s nadměrným čerpáním podzemních vod). 
Resource costs are costs of foregone opportunities which other uses suffer due to the depletion of the resource beyond its natural rate of recharge or recovery (e.g. linked to the over-abstraction of groundwater).
113 COM(2015)120finalzedne 9. března 2015 „Rámcová směrnice o vodě a směrnice o povodních: Opatření k dosažení ‚dobrého stavu‘ vod EU a snížení povodňových rizik“. 
113 COM(2015)120finalof 9 March 2015 тThe water framework directive and the floods directive: actions towards the рgood statusс of EU water and to reduce flood risksу.
Závěry a doporučení 56 166 Čtyři navštívené členské státy musí ujít ještě kus cesty, mají-li dosáhnout dobré kvality povrchových vod – hlavního cíle rámcové směrnice o vodě. 
Conclusions and 56 recommendations 166 The four Member States have some way to go if they are to achieve good surface water quality, the main objective of the water framework directive.
Budou muset zintenzivnit úsilí o urychlení pokroku v oblasti kvality vody. 
They will have to step up their efforts to accelerate progress on water quality.
Využívání plánů povodí jako nástroje dosažení lepší kvality vody 167 Zavedení plánu povodí jako nástroje integrovaného vodohospodářství bylo jednou ze silných stránek rámcové směrnice o vodě z roku 2000, v praxi však plány trpí nedostatky v oblasti určování tlaků působených znečištěním a vymezování nápravných opatření. 
Use of the river basin management plans as a tool for achieving better water quality 167 The introduction of the river basin management plan as a tool for integrated water management was one of the strengths of the 2000 water framework directive but, in practice, the plans suffer from shortcomings in the identification of pollution pressures and in the definition of remedial measures.
168 Ze srovnání plánů povodí z roku 2009 a aktualizací jejich návrhů z roku 2015 u čtyř členských států vyplynulo, že v oblasti ekologického a chemického stavu vodních útvarů nedošlo k velkému zlepšení. 
168 The comparison of the 2009 river basin management plans with their 2015 draft updates for the four Member States showed that there has been little improvement in the ecological and chemical status of water bodies.