natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Prémie vyplácené zemědělcům odrážejí dodatečné náklady a ušlé příjmy v důsledku těchto závazků9. 
The premiums paid to farmers reflect the additional costs and income loss resulting from such commitments9.
Komise na ekologizaci nahlíží jako na střední patro v třípatrové „pyramidě“ „ekologických“ nástrojů SZP (viz obrázek 1). 
The Commission sees greening as the middle tier in a three-tier ‘pyramid’ of ‘green’ CAP instruments (see Figure 1).
Základní normy a požadavky podmíněnosti, které zahrnují nejširší skupinu zemědělců a největší plochu, tvoří spodní patro pyramidy, přičemž vrchol představují náročnější environmentální závazky v rámci rozvoje venkova – které jsou použitelné na menší skupinu dobrovolníků a menší plochu. 
The basic standards and requirements of cross-compliance, covering the broadest group of farmers and the biggest area, form the bottom tier of the pyramid, and the more ambitious environmental commitments under rural development – which are applicable to a smaller group of volunteers and a smaller area – the top.
Společně mají mít tyto nástroje kombinované a doplňkové účinky. 
Together, these instruments are meant to have combined and complementary effects.
Obrázek 1 – Pyramida environmentálních nástrojů SZP DOBROVOLNÁ S FINANČNÍ PODPOROU POVINNÁ S FINANČNÍ PODPOROU POVINNÁ BEZ FINANČNÍ PODPORY ENVIRONMENTÁLNÍ OPATŘENÍ V RÁMCI ROZVOJE VENKOVA EKOLOGIZACE PODMÍNĚNOST (environmentální PPH a GAEC) DOTČENÁ OBLAST Zdroj: EÚD, na základě pracovního dokumentu útvarů Evropské komise SWD(2016) 218 final. 
11 Figure 1 – Pyramid of CAP environmental instruments VOLUNTARY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITH FINANCIAL SUPPORT COMPULSORY WITHOUT FINANCIAL SUPPORT ENVIRONMENTAL MEASURES UNDER RURAL DEVELOPMENT GREENING CROSS-COMPLIANCE (environmental SMRs and GAECs) AREA CONCERNED Source: ECA, based on the European Commission’s Staff Working Document SWD(2016) 218 final.
EU na novou ekologickou platbu vynakládá značnou částku: 12 miliard EUR ročně, což představuje 30 % všech přímých plateb SZP a téměř 8 % celkového rozpočtu EU. 
The EU spends a considerable amount on the new green payment: 12 billion euro per year, representing 30 % of all CAP direct payments and almost 8 % of the whole EU budget.
DALŠÍ EKOLOGICKÉ PŘÍNOSY podané v roce 2015) to znamená průměrnou sazbu přibližně 80 EUR na hektar ročně, s jistými odchylkami mezi členskými státy a v některých případech i v rámci jednotlivých členských států. 
For farmers (who received their first green payments during the 2016 financial year, for claims submitted in 2015) this translates into an average rate of around 80 euro per hectare per year, with some variation between and – in some cases – within Member States.
Při zavedení ekologizace Evropský parlament a Rada (rozpočtové orgány) přesunuly tyto finanční prostředky z ostatních přímých plateb. 
When greening was introduced, the European Parliament and the Council (the budgetary authorities) shifted these funds from the other direct payments.
Z toho důvodu, jak ukazuje obrázek 2, celkový rozpočet na přímé platby SZP zůstal v letech 2013 až 2017 poměrně stabilní. 
Therefore, as Figure 2 ADDED ENVIRONMENTAL BENEFITS shows, the overall budget for CAP direct payments has remained relatively stable between 2013 and 2017.
Obrázek 2 – Zavedení ekologizace nemění celkový rozpočet na přímé platby SZP 13 mld. EUR 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 ekologizace jiné přímé platby zemědělcům 12,2 11,7 40,9 41,4 40,9 28,0 27,2 RR 2013 RR 2014 RR 2015 RR 2016 RR 2017 Zdroj: Údaje Evropské komise (http://eur-lex.europa.eu/budget/www/index-cs.htm). 
Figure 2 – The introduction of greening does not change the overall budget for CAP direct payments 12 billioneuro 45 40 35 30 25 20 15 10 5 0 greening other direct payments to farmers 12.2 11.7 40.9 41.4 40.9 28.0 27.2 FY 2013 FY 2014 FY 2015 FY 2016 FY 2017 Source: European Commission’s data (eur-lex.europa.eu/budget/www/index-en.htm).
Ekologizace probíhá v rámci sdíleného řízení, kdy si Komise ponechává celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU, ale prováděcí úkoly deleguje na členské státy. 
Greening is under shared management, with the Commission retaining the overall responsibility for the execution of the EU budget but delegating implementation tasks to Member States.
Tyto delegované úkoly zahrnují zřizování a provoz systémů pro shromažďování žádostí od zemědělců, provádění správních kontrol a kontrol na místě a výpočet a vyplácení správných částek podpory. 
These delegated tasks include setting up and operating systems to collect claims from farmers, to carry out administrative and on-the-spot checks, and to calculate and pay out correct aid amounts.
U ekologizace musí členské státy ještě dodatečně stanovit určité klíčové parametry, například: určení environmentálně citlivých trvalých travních porostů a výběr druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu. 
For greening, Member States additionally need to set certain key parameters, for example: designating ESPG and selecting EFA types.
Náš audit zahrnul návrh ekologizace a její první dva roky provádění (roky podání žádostí 2015 a 2016), jakož i soudržnost mezi tímto režimem a ostatními environmentálními nástroji SZP, tj. podmíněností a environmentálními opatřeními v rámci rozvoje venkova. 
Our audit covered the design of greening and its first two years of implementation (claim years 2015 and 2016), as well as the coherence between this scheme and the other CAP environmental instruments of the CAP, i.e. cross-compliance and the environmental measures under rural development.
Naším hlavním cílem bylo posoudit, zda je ekologizace schopna zvýšit environmentální a klimatický profil SZP v souladu s cílem stanoveným v příslušných právních předpisech EU. 
Our main objective was to assess whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the relevant EU legislation.
Abychom uvedenou hlavní otázku auditu zodpověděli, zkoumali jsme: a) intervenční logiku, existenci jasných a dostatečně náročných cílů ekologizace a odůvodnění rozpočtových prostředků pro tuto politiku; b) přínosy pro životní prostředí a klima, které lze od ekologizace očekávat; c) složitost, kterou ekologizace přináší do SZP. 
In order to reply to this main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation; (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate; (c) complexity which greening adds to the CAP.
Naše práce zahrnovala: a) analýzu informací z četných zdrojů včetně právních předpisů, pokynů a pracovních dokumentů Komise, výměn korespondence a informací mezi Komisí a členskými státy, údajů o provádění ekologizace i kritického přezkumu literatury; b) návštěvy příslušných generálních ředitelství Komise (GŘ AGRI, GŘ CLIMA, GŘ ENV a JRC) a zúčastněných subjektů na úrovni EU (COPA-COGECA a BirdLife); c) rozhovory (prostřednictvím dotazníků a návštěv nebo videokonferencí) s orgány pěti členských států: Řecka, Španělska (Kastilie a Leónu), Francie (Akvitánsko a Nord-Pas-de-Calais), Nizozemska a Polska; d) cílený dokumentární přezkum rizika dvojího financování, který zahrnul deset dalších členských států: Belgii (Valonsko), Českou republiku, Německo (Braniborsko), Irsko, Itálie (Kampánii), Litvu, Rakousko, Slovinsko, Finsko a Spojené království (Wales); e) analýzu našich vlastních výsledků auditu z prohlášení o věrohodnosti z roku 2016, zejména pokud jde o změny zemědělských postupů přičitatelné ekologizaci. 14 
Our work encompassed: (a) analysis of information from numerous sources, including legislation, Commission’s guidelines and working documents, exchanges of correspondence and information between the Commission and Member States, data on greening implementation as well as critical literature review; (b) visits to the relevant Commission directorates-general (DG AGRI, DG CLIMA, DG ENV and the JRC) and EU-level stakeholders (COPA-COGECA and BirdLife); (c) interviews (through questionnaires and visits or video conferences) with the authorities of five Member States: Greece, Spain (Castile and León), France (Aquitaine and Nord-Pas-de-Calais), the Netherlands and Poland; (d) focused desk review on the risk of double funding covering ten further Member States: Belgium (Wallonia), the Czech Republic, Germany (Brandenburg), Ireland, Italy (Campania), Lithuania, Austria, Slovenia, Finland and the UK (Wales); 13
ZJIŠTĚNÍ Ekologizace postrádá plně rozvinutou intervenční logiku s jednoznačně vymezenými náročnými cíli a její rozpočet není přímo vázán na realizaci cílů v oblasti životního prostředí a klimatu Ekologická platba slouží dvěma různým cílům: posílení environmentálního a klimatického profilu SZP a podpoře příjmů zemědělců 13. 
OBSERVATIONS Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets and its budget is not directly linked to the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives The green payment serves two distinct objectives: enhancing the CAP’s environmental and climate performance and supporting farmers' income 13.
Její zavedení bylo pokusem zavést zásadu, podle níž by zemědělci měli být odměňováni za environmentální veřejné statky, které poskytují. 
The introduction of greening was an attempt to apply the principle that farmers should be rewarded for the environmental public goods they provide.
Tento nový přístup se odráží v cíli vymezeném pro ekologizaci v příslušných právních předpisech EU, který je uveden v bodě 2: posílit environmentální a klimatický profil SZP. 
This new approach is reflected in the objective defined for greening in the relevant EU legislation and mentioned in paragraph 2: to enhance the CAP’s environmental and climate performance.
Ekologizace slouží i dalšímu účelu – podporuje příjmy zemědělců. 
Greening also serves another purpose – it supports farmers’ income.
Ačkoli tato funkce ekologizace není v právních předpisech výslovně zmíněna, implicitně vyplývá z klasifikace ekologizace jakožto přímé platby. 
Although this function of greening is not explicitly mentioned in the legislation, it implicitly follows from the classification of greening as a direct payment.
Konkrétní přínos ekologizace k dosahování cílů EU v oblasti půdy, klimatu a biologické rozmanitosti není jasně vymezen 15. 
The specific contribution of greening to achieving EU soil, climate and biodiversity targets is not clearly defined 15.
Hlavní otázky související s ochranou životního prostředí a klimatem, na které je ekologizace zaměřena (kvalita půdy, ukládání uhlíku a biologická rozmanitost), jsou zahrnuty v širších strategiích EU (viz rámeček 1). 
The main environmental and climate-related issues addressed by greening – soil quality, carbon sequestration and biodiversity – are covered by broader EU strategies (see Box 1).
15 Rámeček 1 – Strategické dokumenty EU týkající se půdy, klimatu a biologické rozmanitosti Tematická strategie EU pro ochranu půdy byla přijata v roce 200610. 
15 Box 1 – EU strategic documents regarding soil, climate and biodiversity The EU Thematic Strategy for Soil Protection was adopted in 200610.
Strategie označila degradaci půd za závažný evropský problém a uvedla příklady různých forem, kterých může nabývat, například vystavení půdy vodní a větrné erozi a nízký obsah organické hmoty v půdě. 
The strategy identified soil degradation as a serious problem in Europe, and gave examples of the various forms it could take, such as land exposure to water and wind erosion and low organic matter content in soil.
Cílem strategie bylo zabránit další degradaci půdy a zachovat její funkce, jakož i obnovit degradované půdy. 
The objective of the strategy was to prevent further soil degradation and preserve its functions, as well as to restore degraded soils.
10 KOM(2006) 231 v konečném znění ze dne 22.9.2006. 
10 COM(2006) 231 final of 22.9.2006.
Není jasné, jak by měla ekologizace přispět k širším cílům EU definovaným v uvedených strategických dokumentech: a) Komise pro ekologizaci nevypracovala úplnou intervenční logiku. 
It is unclear how greening is expected to contribute to the broader EU targets defined in these strategic documents: (a) The Commission has not developed a complete intervention logic for greening.
Nestanovila pro tuto politiku ani konkrétní a měřitelné cíle17. 
Nor did it set specific, measurable targets for the policy17.
Jinými slovy, neexistují plány, které by upřesňovaly, jakých zlepšení hodlá EU ekologizací dosáhnout z hlediska biologické rozmanitosti, kvality půd a čistých emisí uhlíku ze zemědělských půd. 
In other words, there are no plans specifying what improvements the EU wants to achieve with greening in terms of biodiversity, soil quality and net carbon emissions from agricultural soils.
Stanovení takto 11 12 13 14 15 16 17 KOM(2008) 30 v konečném znění ze dne 23.1.2008 „20 a 20 do roku 2020 – Změna klimatu je pro Evropu příležitostí“. 
Setting such specific targets is inherently difficult due to the multitude of factors at play, some of 11 12 13 14 15 16 17 COM(2008) 30 final of 23.1.2008 “20 20 by 2020 - Europe's climate change opportunity”.
COM(2014) 15 final ze dne 22.1.2014 „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030 (rámec v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030)“. 
COM(2014) 15 final of 22.01.2014 “A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030 (2030 Climate and Energy Framework)”.
COM(2011) 112 v konečném znění ze dne 8.3.2011 „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“. 
COM(2011) 112 final of 8.3.2011 “A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050”.
Tento přístup navržený Komisí potvrdily Evropská rada a Evropský parlament v únoru 2013, resp. březnu 2013. 
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively.
COM(2011) 244 final ze dne 3.5.2011. 
COM(2011) 244 final of 3.5.2011.
COM(2015) 478 final a SWD(2015) 187 final ze dne 2.10.2015. 
COM(2015) 478 final and SWD(2015) 187 final of 2.10.2015.
KOM(2006) 216 v konečném znění ze dne 22.5.2006. 
COM(2006) 216 final of 22.5.2006.
Na rozdíl od výdajů na rozvoj venkova, pro které takové cíle existují. 
In contrast to rural development expenditure, for which such targets do exist.
konkrétních cílů je přirozeně obtížné v důsledku velkého množství činitelů ve hře, z nichž některé jsou externí (tj. mimo kontrolu tvůrců politik) a některé jsou špatně chápány. b) Předpokladem pro stanovení takových cílů je existence metody pro měření dotčených jevů a znalost jejich aktuálního stavu. 
which are external (i.e. beyond the control of policy makers) and some of which are poorly understood; (b) The prerequisite for setting such targets is having a method to measure the phenomena concerned and knowledge of their current status.
Znalosti výchozího stavu jsou však jen roztříštěné – tj. poznatky o kvalitě zemědělské půdy, zásobách uhlíku pod trvalými travními porosty a situaci v oblasti biologické rozmanitosti v zemědělských podnicích v okamžiku, kdy byla ekologizace zavedena. 
However, there is only fragmentary knowledge of the baseline situation – i.e. of the quality of agricultural soil, the carbon stock under permanent grassland and the situation as regards biodiversity on farms at the moment when greening was introduced.
Tyto problémy dokládá rámeček 2. 
Box 2 provides an illustration of these problems.
Rámeček 2 – Biologická rozmanitost a půda: není jasné, kde jsme a kde chceme být Biologická rozmanitost Stále roste povědomí o tom, že biologická rozmanitost v zemědělských podnicích je ohrožena, je však k dispozici málo údajů pro sledování stavu. 
Box 2 – Biodiversity and soil: lack of clarity on where we are and where we want to be Biodiversity There is a growing realisation that biodiversity on farms is under threat, but little data is available to monitor the situation.
Většina informací dostupných o živočiších v zemědělské krajině se týká ptáků, kteří jsou (díky své pozici blízko vrcholu potravního řetězce) rychle ovlivňováni změnami ekosystémů a mohou tak fungovat jako barometr zdraví životního prostředí18. 
Most of the information available on farmland fauna concerns birds, which – due to their position near the top of the food chain – are quickly affected by changes in ecosystems and so can act as a barometer of the health of the environment18.
Indikátor ptáků zemědělské krajiny (Farmland Bird Index, FBI), který vychází z údajů poskytovaných veřejností, sleduje populační trendy řady druhů ptáků, kteří využívají zemědělskou půdu pro rozmnožování či hnízdění. 
The Farmland Bird Index (FBI), relying on data supplied by the public, tracks the population trends of a number of bird species using farmland for breeding or nesting.
Od roku 1990 do roku 2014 indikátor FBI klesl o 31,5 % (ze 100 na 68,5)19. 
From 1990 to 2014, the FBI declined by 31.5 % (from 100 to 68.5)19.
FBI byl přijat jako jeden z hlavních ukazatelů dopadu pro SZP. 
The FBI has been adopted as one of the impact indicators for the CAP.
Komise však nestanovila cílovou hodnotu indikátoru FBI, kterého má politika dosáhnout (ani jinou cílovou hodnotu týkající se stavu biologické rozmanitosti živočichů v zemědělské krajině). 
However, the Commission has not set a target FBI score (or any other target regarding the biodiversity status of farmland fauna) to be achieved with the policy.
V roce 2014 se uskutečnil pilotní projekt (LISA20), který měl určit referenční stav biologické rozmanitosti rostlin v zemědělské krajině na základě terénních údajů shromážděných v 39 regionech v celé EU, s 25 vzorky ploch v každém. Výsledky studie ukázaly, že většina krajin s ornou půdou 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators (Kompendium agroenvironmentálních ukazatelů OECD), OECD Publishing, 2013. 
A pilot project (LISA20) was undertaken in 2014 to determine the biodiversity baseline for farmland flora, based on field data gathered in 39 regions spread across the EU, each with 25 sample plots. The results of the study showed that most arable landscapes had a low nature value. The study was to be repeated in 2016 (which could have provided a first indication of the impact of greening), but was 18 19 20 17 OECD Compendium of Agri-environmental Indicators, OECD Publishing, 2013.
Údaje Eurostatu, http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdnr100& plugin=. Landscape Infrastructure and Sustainable Agriculture (LISA), Report on the investigation in 2014 (Krajinná infrastruktura a udržitelné zemědělství (LISA), zpráva o šetření v roce 2014), červenec 2015. 
Eurostat data, http://ec.europa.eu/eurostat/tgm/table.do?tab=table&init=1&language=en&pcode=tsdnr100& plugin= Landscape Infrastructure and Sustainable Agriculture (LISA), Report on the investigation in 2014, July 2015.
Projekt vedli Dr. Rainer Oppermann, Richard Bleil, Anja Eirich a Julian Lüdemann z Institutu pro agroekologii a biodiverzitu (IFAB) v Mannheimu. 
Project managed by Dr. Rainer Oppermann, Richard Bleil, Anja Eirich and Julian Lüdemann of the Institute for Agroecology and Biodiversity (IFAB) in Mannheim. delayed.
Komise dosud pro ekologizaci (nebo pro SZP jako celek) nestanovila žádné cíle týkající se stavu biologické rozmanitosti rostlin v zemědělské krajině. 
The Commission has not set any targets for greening (or for the CAP as a whole) regarding the biodiversity status of farmland flora.
Půda Znalosti o obsahu organického uhlíku v půdě a jiných aspektech kvality půdy jsou roztříštěné, zčásti se opírají o údaje ze vzorků (např. LUCAS21) a zčásti o modelování (např. CAPRESE22). 
Soil Knowledge regarding the organic carbon content in soil and other aspects of soil quality is fragmentary, based partly on sample data (e.g. LUCAS21) and partly on modelling (e.g. CAPRESE22).
Ve své zprávě o stavu půd v Evropě z roku 201223 Společné výzkumné středisko Evropské komise (JRC) upozornilo, že mapování půd v členských státech je pro současné potřeby nedostatečné a že rozdíly mezi jednotlivými vnitrostátními soubory dat ztěžují přeshraniční analýzy. 
In its 2012 report on the state of soil in Europe23, the European Commission’s Joint Research Centre (JRC) observed that soil-mapping in the Member States is insufficient for current needs and that differences between various national datasets make cross-border analyses difficult.
Komise dosud pro ekologizaci (nebo pro SZP jako celek) nestanovila žádné kvantifikované cíle týkající se kvality půd. 
The Commission has not set any quantified targets for greening (or for the CAP as a whole) related to soil quality.
Prvotní návrh Komise měl z environmentálního hlediska vyšší ambice, ... 
The initial Commission proposal was more ambitious in environmental terms ...
Ekologizace v podobě původně navržené Komisí byla ambicióznější, environmentálně zaměřené opatření s přísnějšími požadavky a menším počtem výjimek než stávající ekologické postupy. 
Greening, in the form initially proposed by the Commission, was a more ambitious, environmentally-focused measure, with stricter requirements and fewer exemptions than the current greening practices.
Obrázek 3 nabízí přehled významných změn mezi koncepcí původně projednávanou v posouzení dopadů v roce 201124 (rozsáhlá studie analyzující alternativní možnosti politiky pro reformu SZP 2014–2020), legislativním návrhem Komise a nakonec přijatým právním předpisem. 
Figure 3 gives an overview of the significant changes between the concept originally discussed in the 2011 Impact Assessment24 (an extensive study analysing alternative policy options for the 2014-2020 CAP reform), the Commission’s legislative proposal and the legislation ultimately adopted.
21 22 23 18 24 SEC(2011) 1153 final/2 ze dne 20.10.2011. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey. 
18 21 22 23 http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/LUCAS_-_Land_use_and_land_cover_survey 24 SEC(2011) 1153 final/2 of 20.10.2011.
(JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production (CAPRESE-SOIL: pohlcování a ukládání uhlíku, možnosti a důsledky pro zemědělskou produkci), závěrečná zpráva, 2013. 
Arwyn Jones et al (JRC); CAPRESE-SOIL: CArbon PREservation and SEquestration in agricultural soils, Options and implications for agricultural production, Final report, 2013.
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010 (Stav půd v Evropě, příspěvek JRC ke zprávě agentury EEA o stavu životního prostředí a dalším výhledu – SOER 2010); 2012. 
The State of Soil in Europe, A contribution of the JRC to the EEA’s Environmental State and Outlook Report – SOER 2010; 2012.
Konečný výstup legislativního procesu kontrastuje s původním přístupem Komise, který vyjadřuje toto prohlášení v posouzení dopadů z roku 2011: „Aby byla ekologizace účinná, je 
The final outcome of the legislative process contrasts with the Commission’s initial approach, expressed in the following statement in the 2011 Impact Assessment: “For the greening to be effective, it is key not to go for a 'menu' approach with a list of measures, offering choice to Member States and/or farmers.
zásadní nevolit metodu „menu“ se seznamem opatření, který členským státům a/nebo zemědělcům nabízí výběr. Takový přístup by do značné míry setřel ekologický účinek, zejména pokud platby neodpovídají úsilí požadovanému ze strany zemědělců. 
Such an approach would very much water down the greening effect, especially if the payment does not match the efforts required by farmers, leading them to choose the measures with which they comply already or the measures with the least cost, thus bringing less environmental benefits.