natgillin/translations-raw huggingface dataset:
2) provádění pravidelného monitorování a používání srovnatelných ukazatelů výkonnosti. každý operační program zahrnující projekty energetické účinnosti by měl být pravidelně monitorován s cílem sledovat vývoj nákladů na jednotku ušetřené energie, s jakou dobou návratnosti se v operačním programu počítalo a jaké doby návratnosti bylo ve skutečnosti dosaženo. Shromažďované údaje by dále měly mít přijatelnou kvalitu, pokud jde o relevanci, srovnatelnost a spolehlivost. vnitrostátní orgány by měly shromažďovat údaje o úsporách energie, kterých opatření financovaná z fondů politiky soudržnosti dosáhla, a komise by je měla agregovat. mělo by se sledovat, do jaké míry přispěly fondy politiky soudržnosti ke splnění cílového 20 % snížení spotřeby primární energie v eu do roku 2020. 
It should identify cost-effective solutions in each sector. (2) Regular monitoring and the use of comparable performance indicators. Each operational programme dealing with energy efficiency projects should be regularly monitored in terms of the development of the cost per unit of energy saved and the payback period planned and achieved by the operational programme. also, data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability. data on energy savings generated by the Cohesion Policy funds supported measures should be collected by the national authorities and aggregated by the Commission. the contribution of the Cohesion Policy funds to the target of saving 20 % of Eu primary energy consumption by 2020 should be identified.
3) využívání transparentních kritérií pro výběr projektů a standardních investičních nákladů na jednotku ušetřené energie (s využitím jednotné metodiky a jednotky měření). komise by měla na základě běžné doby amortizace opatření do energetické účinnosti stanovit maximální přijatelnou prostou dobu návratnosti. vedle toho by mohla v souladu se směrnicí 2010/31/eu o energetické náročnosti budov zavést nákladově optimální úrovně referenčních budov v členských státech. pokud referenční nákladově optimální úrovně budov zatím nebyly na vnitrostátní úrovni stanoveny, mělo by být provedení energetického auditu při výběru projektů energetické účinnosti hlavní podmínkou. 
(3) the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved (using a unified measurement unit and methodology). the Commission should set a maximum acceptable simple payback period on the basis of the usual depreciation periods for the energy efficiency investments. this could be supported by the introduction of cost-optimal levels of reference buildings in the member States complying with directive 2010/31/Eu on the energy performance of buildings.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá pan Harald NOACK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 14. listopadu 2012. 
Energy audits should be used as the primary selection requirement for energy efficiency projects where the reference cost-optimal levels for buildings have not been yet laid down at the national level. this report was adopted by chamber ii, headed by Mr Harald noacK, Member of the court of auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 november 2012.
Za Účetní dvůr předseda Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da siLVa caLdEira president Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
1 Přidělené prostředky z roku 2004. 
1 allocations from 2004.
2 Přidělené prostředky z roku 2007. 
2 allocations from 2007.
Zdroj: databáze GŘ pro regionální politiku, SF 2000–2006, SFC 2007, výroční prováděcí zpráva za rok 2011 u vybraných projektů. 
Source: dG regional policy database sf 2000–06, sfc2007, 2011 annual implementation report for selected projects.
21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 28 Projekt Účel Stav úspor energie po jednom roce Plánovaná doba návratnosti (počet let) Skutečná / odhadovaná doba návratnosti (počet let) Gargždai Renovace pečovatelského domu pro seniory Viliause Gaigalaitise Nebylo spolehlivě měřeno 49 36 Klaipėda Renovace školy cestovního ruchu v Klaipėdě – 156 – Garliava Zvýšení energetické účinnosti v kaunaské krajské nemocnici ve městě Garliava Nebylo spolehlivě měřeno 57 31 Kaunas Renovace onkologického centra lékařské univerzity v Kaunasu – 8 – Vilnius Částečná renovace nemocnice Mykolase Marcinkevičiuse a rozvodných systémů, zlepšení jejich energetických vlastností Nebylo spolehlivě měřeno 63 21 Alytus Zvýšení energetické účinnosti střediska odborného vzdělávání Nebylo spolehlivě měřeno 26 23 Vilnius Zateplení střechy a renovace tepelného a ventilačního systému operační jednotky na klinice Santariškių v rámci univerzitní nemocnice ve Vilniusu – 66 – Průměr 51 Zdroj: Energetické audity a skutečné výstupy projektů, výpočty auditorů na základě údajů z energetických auditů, hodnocené období 25 až 50 let. 
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 28 Project Purpose Status on energy savings after one year Payback period planned (in years) Payback period actual/estimated (in years) Gargždai Viliaus Gaigalaitis elderly people care home renovation Not reliably measured 49 36 Klaipėda Klaipėda Tourism School renovation NA 156 NA Garliava Increase in the efficiency of energy consumption in Kaunas County Hospital in Garliava Not reliably measured 57 31 Kaunas Renovation of the Kaunas Medical University’ the Oncology Centre NA 8 NA Vilnius Partial renovation of Mykolas Marcinkevičius Hospital and engineering systems, improving their energy characteristics Not reliably measured 63 21 Alytus Increase in EE of Alytus Vocational Training Centre Not reliably measured 26 23 Vilnius Roof insulation and renovation of heating and ventilation systems of Vilnius University Hospital Santariškių Clinic Operative Unit NA 66 NA Average 51 Source: Energy audits and projects’ actual outputs, calculation by auditors based on data from Eas, evaluation period between 25 and 50 years.
Ve skutečnosti může posouzení potřeb vést k odlišnému stanovení priorit ve srovnání se stanovením priorit na základě efektivity nákladů. iv. a) první odrážka Politika energetické účinnosti zaznamenala v posledních letech prudký vývoj. V době, kdy se sestavovaly, projednávaly a schvalovaly programy na programové období 2007– 2013, tomu tak ještě nebylo. 
Iv. (a) there might be a potential conflict between the results of a ‘needs assessment’ and a ‘cost-effectiveness’ approach. in fact, the assessment of needs might lead to a different prioritisation compared to a prioritisation on the basis of cost-effectiveness.
21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 30 Všechny programy v období 2000–2006 a 2007 až 2013 byly projednány a schváleny ještě před prvními národními akčními plány energetické účinnosti (tj. před červnem 2007). 
30 all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) were due (i.e. June 2007). nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations.
Trh by sice mohl zajistit financování nákladově efektivní části investice do energetické účinnosti, ale prvku spolufinancování politiky soudržnosti by se dalo využít k podpoře té části investice, která tuto úroveň přesahuje, což by zajistilo větší úsporu energie a zabránilo dodatečným stavebním úpravám v budoucnu, které by potenciálně dále zvýšily celkové investiční náklady. OdpOvědi KOmise iv. a) třetí odrážka Komise uznává, že stávající právní rámec pro politiku soudržnosti neurčuje, jaký druh ukazatelů se má používat pro účely monitorování, a usiluje o lepší provádění programů. Proto navrhla v předloze nařízení o EFRR pro programové období 2014–2020 tři společné ukazatele energetické účinnost pro všechny členské státy: a) počet domácností s lepší klasifikací spotřeby energie; b) snížení spotřeby primární energie ve veřejných budovách, c) zvýšení počtu uživatelů připojených k inteligentním sítím (KOM(2011) 614 v konečném znění, příloha předlohy nařízení). 
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. REPly of thE CommISSIoN Iv. (a) Third indent the commission acknowledges that the current legal framework for cohesion policy does not prescribe the type of indicators to be used for monitoring purposes and is working towards the improvement of programme performance. it has, therefore, proposed in the draft Erdf regulation for the programming period 2014–20 three common indicators for energy efficiency for all Member states: (a) number of households with improved energy consumption classification; (b) decrease of primary energy consumption of public buildings; and (c) number of additional energy users connected to smart grids (coM(2011) 614 final, annex to the draft regulation). for these three indicators, Eu-level aggregation would thus be possible.
31 iv. b) druhá odrážka Komise souhlasí, že jsou zapotřebí kvalitní energetické audity jako základ pro investice do energetické účinnosti budov. Nová směrnice o energetické účinnosti bude od členských států vyžadovat, aby podporovaly dostupnost velmi kvalitních a nákladově efektivních energetických auditů a systémů pro hospodaření s energií pro všechny konečné uživatele. v. 
31 Iv. (b) Second indent the commission agrees on the need for good quality energy audits as a basis for investments in energy efficiency in buildings. the new Energy Efficiency directive will require Member states to promote the availability of high quality and cost-effective energy audits and energy management systems to all final customers. v.
1) Komise pracuje v souladu s tímto doporučením. Navrhované nařízení o společných ustanoveních na roky 2014– 20201 požaduje: — aby smlouvy o partnerství s členskými státy zahrnovaly analýzu rozdílů a potřeb rozvoje s ohledem na tematické cíle, společný strategický rámec klíčových akcí a na doporučení pro jednotlivé země v rámci evropského semestru2 a — že všechny programy by měly být v souladu s těmito smlouvami3. v. 
(1) the commission is working along the lines of the recommendation. the proposed 2014–20 common provisions regulation1 requires that: — partnership contracts with Member states shall include an analysis of disparities and development needs with reference to the thematic objectives, the common strategic framework key actions and the country-specific recommendations under the European semester2; and — all programmes should be in line with these contracts3. v.
2) Navrhované nařízení o EFRR na roky 2014–2020 stanoví tři společné ukazatele energetické účinnosti pro všechny členské státy, čímž se umožní agregace údajů na úrovni EU. 
(2) the proposed 2014–20 Erdf regulation envisages three common indicators for energy efficiency for all Member states, thus making an aggregation at Eu level possible.
Komise však nemůže plně akceptovat nastavení doporučených ukazatelů na úrovni programu, protože jejich srovnatelnost by byla jen omezená vzhledem k tomu, že tyto ukazatele závisí na mnoha faktorech (např. cena energie/ komodit, klimatické podmínky), a to by mohlo způsobit, že budou zavádějící. 
However, the commission cannot fully accept the set-up of the recommended indicators at programme level as their comparability would be limited given that these indicators depend on many factors (e.g. energy/commodity prices, climate conditions) that could render them misleading.
1 KOM(2012) 496. 
1 coM(2012) 496.
2 Článek 14. 
2 article 14.
3 Článek 24. 
3 article 24.
OdpOvědi KOmise v.3) Návrh nařízení o společných ustanoveních navrhuje, aby monitorovací výbor prověřoval a schvaloval metodiku a kritéria výběru operací4. Kromě toho řídící orgán vypracuje a po schválení uplatňuje transparentní a nediskriminační kritéria výběru5. 
(3) the draft common provisions regulation proposes that the monitoring committee shall examine and approve the methodology and criteria for selection of operations4. furthermore, the managing authority shall draw up and, once approved, apply transparent and non-discriminatory selection criteria5.
Stanovit standardní investiční náklady na jednu ušetřenou kWh pro celou EU však není možné, protože tyto náklady se značně liší v důsledku různých cen technického zařízení a různých úrovní již zavedených úspor. A konečně, investice do energetické účinnosti ve veřejných budovách mohou být součástí „komplexní rekonstrukce“, která s sebou nese delší návratnost. 
However, setting standard investment costs per kWh saved across the Eu is not possible because these costs differ considerably due to different prices for equipment and different levels of already implemented savings. finally, energy efficiency investments in public buildings may be part of ‘deep renovation’ works entailing longer payback times.
4 Článek 100. 
4 article 100.
5 Článek 114. 
5 article 114.
OdpOvědi KOmise 15. Všechny programy v období 2000–2006 a 2007 až 2013 byly projednány a schváleny ještě před prvními národními akčními plány energetické účinnosti, které požadovala směrnice 2006/32/ES (tj. před červnem 2007). 
Reply of the CoMMISSIoN 15. all 2000–06 and 2007–13 programmes had been negotiated and approved before the first national Energy Efficiency action plans (nEEaps) required by directive 2006/32/Ec were due (i.e. June 2007).
Kromě toho národní akční plány energetické účinnosti nejsou koncipovány jako investiční strategie pro využívání finančních prostředků vyčleněných z politiky soudržnosti na energetickou účinnost. 
Moreover, the nEEaps are not designed as an investment strategy for the use of cohesion policy funds for energy efficiency-related allocations.
Dobrovolný vzor druhých národních akčních plánů energetické účinnosti, které členské státy předložily v letech 2011/2012, jim sice poskytl možnost vykázat vyčleněné prostředky na realizaci opatření v oblasti energetické účinnosti s využitím fondů politiky soudržnosti, ale tento vzor nebyl pro členské státy povinný. 
While a voluntary template established for the second nEEaps, submitted by Member states in 2011/2012, gave them an opportunity to provide indications as regards the allocations for the implementation of energy efficiency measures using cohesion policy funds, this template was not mandatory for the Member states. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to paragraph 12.
Pokud jde o vyhodnocování potřeb, viz odpověď Komise na bod 12. 17. 
17. concerning the needs assessment, see the commission’s reply to §12.
Při schvalování programů Komise vyžadovala “ana-lýzu situace způsobilé oblasti nebo způsobilého odvětví z hlediska silných a slabých stránek a strategie zvolené v reakci na ně “ (článek 37 nařízení (ES) č. 
When approving programmes, the commission required ‘an analysis of the situation of the eligible area or sector in terms of strengths and weaknesses and the strategy chosen in response’ (article 37 of regulation (Ec) no 1083/2006).
18. Komise konstatuje, že mezi zásadou efektivnosti nákladů jako faktorem pro přidělování finančních prostředků pro opatření v oblasti energetické účinnosti a požadavkem dávat přednost opatření v oblasti energetické účinnosti na základě posouzení potřeb (viz body 12–17), existuje rozpor. 
18. the commission notes that there is a conflict between the principle of cost-effectiveness as a factor for allocation funding to energy efficiency measures and the request to prioritise energy efficiency measures on the basis of a needs assessment (see §§12–17).
33 19. Článek 5 směrnice 2006/32/ES nezavazuje členské státy ke splnění tohoto požadavku pouze u fondů politiky soudržnosti, jinak řečeno, fondy politiky soudržnosti nejsou jediným zdrojem financování pro provádění směrnice. 
33 19. article 5 of directive 2006/32/Ec is not obliging the Member states to accomplish this only with cohesion policy funds, or, to put it differently, the cohesion policy funds are not the only funding source for implementing the directive. the commission refers also to its reply to paragraph 18. the commission does not consider the examples in Box 1 directly comparable to the audited programmes.
Nová směrnice o energetické účinnosti bude rovněž od členských států vyžadovat, aby rozvíjely dlouhodobé strategie obnovy všech budov, včetně politik na podporu komplexních rekonstrukcí. Jak Účetní dvůr uvádí v bodě 3, veřejná opatření lze použít k řešení selhání trhu. Trh by sice mohl zajistit financování nákladově efektivní části investice do energetické účinnosti, ale prvku spolufinancování politiky soudržnosti by se dalo využít k podpoře té části investice, která tuto úroveň přesahuje, což by zajistilo větší úsporu energie a zabránilo dodatečným stavebním úpravám v budoucnu, které by potenciálně dále zvýšily celkové investiční náklady. 
While the market could provide financing for the cost-effective part of the energy efficiency investment, the cohesion policy co-financing element could be used to support the part of the investment going beyond that level, thus ensuring higher energy savings and avoiding additional works in the future, which would potentially make the total investment cost even higher. it is stressed in the new Energy Efficiency directive that public authorities are expected to take an exemplary role in this area. they can do so in engaging in state-of-the-art, deep renovation of public buildings for improved energy efficiency, thus also strengthening the innovation demand side.
V případě komplexní rekonstrukce může vést posouzení potřeb k odlišnému stanovení priorit ve srovnání prioritami stanovenými na základě efektivity nákladů. 22. V případě investic do energetické účinnosti ve veřejných budovách existují argumenty pro komplexní rekonstrukci, které přesahují pouhý výpočet optimálních nákladů. 
22. in the case of energy efficiency investments in public buildings, there is a case for deep renovation, going beyond cost-optimal levels. in this context, the actual level of the energy savings achieved is an important factor. deep renovations would obviously need longer payback times.
23. Komise odkazuje na svou odpověď na bod 22 a na zásadu sdíleného řízení. Například litevský operační program soudržnosti se zmiňuje o sledování lepší kvality životního prostředí s tím, že zvláštní pozornost je věnována vyšší účinnosti využívání energie. 
23. the commission refers to its reply to paragraph 22 and the principle of shared management. for example, the Lithuanian op promotion of cohesion refers to pursue better environmental quality by giving special attention to increasing efficiency of using energy. specific selection criteria are not set at programme level.
24. Komise odkazuje na své odpovědi na body 20 a 22. 
24. the commission refers to its replies to paragraphs 20 and 22.
26. Komise odkazuje na svou odpověď na bod 22. 
26. the commission refers to its reply to paragraph 22.
27. Komise odkazuje na svou odpověď na bod 22. 
27. the commission refers to its reply to paragraph 22.
28. Komise odkazuje na svou odpověď na bod 22. Po druhém litevském národním akčním plánu energetické účinnosti na rok 2011 je nyní energetický audit povinný. 
28. the commission refers to its reply to paragraph 22. following the second Lithuanian nEEap of 2011, the energy audit is now obligatory.
34 31. Komise uznává rostoucí význam energetické účinnosti a v návrhu nařízení o EFRR pro programové období 2014– 2020 navrhla tři společné ukazatele energetické účinnosti pro všechny členské státy: a) počet domácností s lepší klasifikací spotřeby energie; b) snížení spotřeby primární energie ve veřejných budovách, c) počet dalších uživatelů energie připojených k inteligentním sítím (KOM (2011) 614 v konečném znění, příloha návrhu nařízení). 
34 31. the commission acknowledges the increasing importance of energy efficiency and has proposed in the draft Erdf regulation for the programming period 2014–20 three common indicators for energy efficiency for all Member states: (a) number of households with improved energy consumption classification; (b) decrease of primary energy consumption of public buildings; and (c) number of additional energy users connected to smart grids (coM(2011) 614 final, annex to the draft regulation.
34. Co se týče kvality a vhodnosti systému ukazatelů, v době vyjednávání o programu Komise vyjádřila pochybnosti o litevském systému. 
34. as regards the quality and appropriateness of the indicator system, the commission questioned the Lithuanian system at the time of the negotiation of the programme. for the 2014–20 period, it is clear that these two aspects need to be very carefully assessed.
Právě z podnětu Komise (v pracovním dokumentu č. 2 z roku 2006) byly poprvé navrženy hlavní ukazatele, které mají být použity pro agregaci hodnot na úrovni EU. Úspory energie do roku 2020 byly jako cíl stanoveny až v roce 2007 po projednání a schválení programů. „Výstupní ukazatele a cíle“ byl metodický dokument, který zpracovali akademičtí pracovníci v rámci úvah o budoucí podobě politiky soudržnosti, a nevyjadřoval oficiální stanovisko Komise. 
35. the commission refers to its reply to paragraph 31. it was on the commission’s initiative, with the working document no 2 in 2006, that some suggestions as to core indicators being used for aggregating values at Eu level were first made. the 2020 energy savings objective was only set in 2007, after the negotiation and the approval of the programmes. the document ‘outcome indicators and targets’ was a methodological paper prepared by academics as part of the reflection on the future cohesion policy, and not an official position paper of the commission.
OdpOvědi KOmise 36. Komise odkazuje na svou odpověď na bod 12. V programovém období 2014–2020 podpoří nová směrnice o energetické účinnosti práci v této oblasti tak, že podpoří plány energetické účinnosti regionálních a místních orgánů a jejich systémy hospodaření s energií, plány renovací a tepelné mapy pro kombinovanou výrobu tepla a elektřiny. 
Reply of the CoMMISSIoN 36. the commission refers to its reply to paragraph 12. in view of the 2014–20 programming period, the new Energy Efficiency directive will support work in this area by encouraging regional and local government energy efficiency plans and energy management systems, renovation roadmaps and heat maps for the use of combined Heat and power. the commission refers also to its replies to paragraphs 18, 20 and 22.
37. Komise odkazuje na své odpovědi na body 12, 18, 20 a 22. Pokud nastane čas renovovat určitou veřejnou budovu, je vhodné rovněž řešit při jednom energetickou účinnost. 
37. the commission refers to its replies to paragraphs 12, 18, 20 and 22. if a particular public building is up for renovation at a specific point in time it makes sense to also address the energy efficiency aspects in the same round of work.
38. Komise odkazuje na své odpovědi na body 18, 20 a 22 a rovněž na skutečnost, že komplexní rekonstrukce vyžadují delší návratnost. Projekty jsou vybírány na základě popisu projektu v žádosti o projekt, který může usilovat nejen o energetickou účinnosti, ale může mít více cílu. 
38. the commission refers to its replies to paragraphs 18, 20 and 22 and the fact that deep renovations need longer payback times. the selection of projects takes place on the basis of the project description in the project application which may aim at more objectives than energy efficiency.