natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podle finančního nařízení se „řádným finančním řízením“ rozumí plnění rozpočtu Unie v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti, které definuje takto1: o hospodárnost – podle této zásady, mají být zdroje dány k dispozici ve správnou dobu, v dostatečném množství a přiměřené kvalitě a za nejvýhodnější cenu, o efektivnost – nejlepší vztah mezi použitými zdroji, provedenými činnostmi a dosažením výsledků, o účinnosti – se týká rozsahu, v jakém bylo prostřednictvím provedených činností dosaženo sledovaných cílů. 
According to the Financial Regulation, “sound financial management” means implementation of the budget in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness, which it defines as follows1: o Economy – resources to be made available in due time, in appropriate quantity and quality and at the best price; o Efficiency – the best relationship between resources employed, activities undertaken and objectives achieved; o Effectiveness – the extent to which the objectives pursued are achieved through the activities undertaken.
02 Zásada hospodárnosti souvisí s potřebnými vstupy. 
02 The principle of economy relates to the inputs needed.
Efektivnost a účinnost se týká toho, čeho bylo pomocí těchto vstupů dosaženo, a proto tyto zásady pokrývají: o výstupy – cíle programu, např. letiště, o výsledky – bezprostřední účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce, počet cestujících využívajících dané letiště, o dopady – dlouhodobější změny, které lze alespoň zčásti připisovat činnosti EU; ekonomický prospěch plynoucí z daného letiště (důležité mohou být i jiné faktory např. emise uhlíku). 6 
Efficiency and effectiveness both involve what is achieved with these inputs, and therefore cover: o outputs – the deliverables of a programme; an airport, for example; o results – the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients; the number of passengers using the airport; o impacts – longer term changes that are, at least partly, attributable to the EU action; the economic benefits derived from the airport (other factors might also be relevant, such as carbon emissions). 6
Soudržnost 03 Tento informační dokument zkoumá orientaci na výkonnost v jedné z nejdůležitějších oblastí činnosti EU – soudržnosti. 
Cohesion 03 This briefing paper examines the performance orientation of one of the most important areas of EU activity – Cohesion.
Politiky soudržnosti jsou koncipovány tak, aby splňovaly jeden z hlavních cílů EU: „podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti mezi členskými státy“2. Postupný vývoj financování a priorit v oblasti soudržnosti je popsán v tabulce 2. 
Cohesion policies are designed to deliver one of the principal aims of the EU: “to promote economic, social and territorial cohesion among Member States”2.The evolution of how Cohesion funding and priorities have developed is shown in Table 2.
Z tabulky vyplývá, že: o Na začátku došlo k výraznému zvýšení finančního krytí, ale od období 2007–2013 je jeho výše víceméně stejná. o Před obdobím 2007–2013 nebyly prostředky určené na soudržnost nijak stabilní. 
The table shows that: o Funding increased significantly from the outset, but has been more or less constant since the 2007-2013 period. o Before the 2007-2013 period, there was no stability in terms of the funds which contributed to Cohesion.
Od té doby se však již nemění. o Od období 2007–2013 se cíle soudržnosti rozšířily tak, aby zahrnovaly územní (tj. přeshraniční) spolupráci a cíle vyplývající z dlouhodobých desetiletých strategií EU3. o Do června 2019 nebyla přijata nástupnická strategie navazující na strategii Evropa 2020, do níž budou podobně jako příspěvky z jiných oblastí politiky muset přispívat i výdaje na politiku soudržnosti. 7 
Since then they have remained the same. o Since the 2007-2013 period, the objectives of Cohesion have widened to include territorial (i.e. cross-border) cooperation, and objectives stemming from the EU’s long-term 10-year strategies3. o As at June 2019, there is no successor to the Europe 2020 strategy to which Cohesion spending, like other policy areas, will have to contribute. 7
Tabulka 2 – Vývoj financování politiky soudržnosti a priorit EU 8 Programové období 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 Rozpočet (% celkového rozpočtu) 69 miliard ECU* (20 %) 168 miliard ECU* (30 %) 235 miliard EUR (33 %) 347 miliard EUR (36 %) 355 miliard EUR (37 %) 330 miliard EUR (34 %) Fondy EFRR, ESF, orientační sekce EZOZF ERDF, ESF, orientační sekce EZOZF, FNOR a FS ERDF, ESF, orientační sekce EZOZF, FNOR a FS EFRR, ESF, FS EFRR, ESF, FS EFRR, ESF, FS Strategie EU zohledněná v legislativním rámci politiky soudržnosti - - [Lisabon 2000– 2010]** Lisabon 2000–2010 Evropa 2010–2020 Evropa 2010–2020 - Investiční cíle 5 prioritních cílů: — podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů — řešení poklesu průmyslové výroby — boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti — začlenění mladých lidí do zaměstnání 6 prioritních cílů: — podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů — řešení poklesu průmyslové výroby — boj proti dlouhodobé nezaměstnanosti a začlenění mladých lidí do zaměstnání — přizpůsobení pracovníků změnám v průmyslu 3 prioritní cíle: — podpora rozvoje a strukturálního přizpůsobení regionů — restrukturalizace oblastí potýkajících se se strukturálními potížemi — modernizace systémů vzdělávání, odborné 3 prioritní cíle: — růst a zaměstnanost v nejméně rozvinutých regionech — konkurenceschopnost všech ostatních regionů EU — přeshraniční spolupráce 11 tematických cílů: — výzkum a inovace — informační a komunikační technologie (IKT) — konkurenceschopnost malých a středních podniků — nízkouhlíkové hospodářství — přizpůsobení se změně klimatu a předcházení rizikům a řízení rizik 5 cílů politiky: — inovativní a inteligentní ekonomická transformace — zelenější, nízkouhlíková Evropa — mobilita a IKT — pilíř sociálních práv EU — udržitelný rozvoj městských, venkovských a 
Table 2 – Evolution of EU Cohesion funding and priorities 8 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 Budget ( % of total budget) 69 billion ECU* (20 %) 168 billion ECU* (30 %) €235 billion (33 %) €347 billion (36 %) €355 billion (37 %) €330 billion (34 %) Funds ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, EAGGF Guidance Section, FIFG and CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF ERDF, ESF, CF EU wide strategy reflected in the Cohesion legislative framework - - [Lisbon 2000-2010]** Lisbon 2000-2010 Europe 2010-2020 Europe 2010-2020 - Investment objectives 5 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment; 6 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — addressing industrial decline; — combating long-term unemployment 3 priority objectives: — promoting the development and structural adjustment of regions; — conversion of areas facing structural difficulties; — modernisation of systems of 3 priority objectives: — growth and employment of the least developed regions; — competitiveness of all other EU regions; — cross-border co-operation.
9 Programové období 1989–1993 1994–1999 2000–2006 2007–2013 2014–2020 2021–2027 — reforma SZP a podpora rozvoje venkova — podpora rozvoje venkova — regiony s extrémně nízkou hustotou obyvatelstva přípravy a zaměstnanosti — ochrana životního prostředí a účinné využívání zdrojů — udržitelná doprava — podpora zaměstnanosti a podpora mobility pracovních sil — sociální začleňování — vzdělávání a odborná příprava — budování institucionálních kapacit pobřežních oblastí a místních iniciativ * Evropská měnová jednotka (ECU) byla košem měn členských států Evropského společenství a sloužila jako zúčtovací jednotka, než byla dne 1. ledna 1999 nahrazena eurem v paritním kurzu. ** Lisabonská strategie nabyla účinnosti přibližně v době programového období 2000–2006, ale nebyla zohledněna v legislativním rámci politiky soudržnosti pro toto období. Zdroj: Na základě dokumentu Komise, Inforegion Panorama č. 26, červen 2008 (za období 1989–1993, 1994–1999, 2000–2006, 2007–2013 kapitoly Rozpočet, Fondy, Investiční cíle), údaje Komise (za období 2014–2020 a 2021–2017 kapitola Rozpočet) a dřívější auditní činnost EÚD. 
9 Programme period 1989-1993 1994-1999 2000-2006 2007-2013 2014-2020 2021-2027 — occupational integration of young people; — reforming CAP and promoting rural development. and occupational integration of young people; — adaptation of workers to industrial changes; — promoting rural development; — regions with an extremely low population density. education, training and employment. — climate change adaptation & risk prevention and management; — environmental protection & resource efficiency; — sustainable transport; — promoting employment & supporting labour mobility; — social inclusion; — education and training; — institutional capacity building. urban, rural and coastal areas and local initiatives. Source: Based on Commission, Inforegion Panorama no 26, June 2008 (for periods 1989-1993, 1994-1999, 2000-2006, 2007-2013 “Budget”, “Funds”, “Investment objectives”), Commission figures (for periods 2014-2020 and 2021-2027 “Budget”) and previous ECA audit work. * The European Currency Unit (ECU) was a basket of the currencies of the European Community Member States, used as the unit of account before being replaced by the “Euro” on 1 January 1999, at parity. ** The Lisbon strategy took effect around the same time as the 2000-2006 programme period, but was not reflected in the Cohesion legislative framework for that period.
Cíl a koncepce tohoto informačního dokumentu 04 Tento informační dokument není auditní zprávou. 
Objective and approach of the briefing paper 04 This briefing paper is not an audit report.
Vychází především z naší rozsáhlé auditní činnosti z minulých let a prezentuje nástin míry, v níže se koncepce a realizace politiky soudržnosti zaměřovala na výkonnost spíše než na soulad s pravidly. 
Drawing mainly on our extensive audit work in the past years, it provides an overview of the extent to which the design and implementation of Cohesion policy has been focused on performance, rather than complying with the rules.
Domníváme se, že tyto informace by měly být užitečné pro všechny strany, jež se podílejí na plánování mechanismů pro příští programové období, jak na úrovní orgánů EU, tak na úrovni členského státu. 
We consider that this should be useful for all those involved in planning the arrangements for the next programme period, at both EU institution and Member State level.
05 Nejprve posoudíme, jak se klíčové koncepční prvky vyvíjely k účinnému systému řízení výkonnosti. 
05 We first assess how the evolution of key design features has evolved towards an effective system of performance management.
Posuzujeme obecný legislativní rámec (a jiné iniciativy Komise) i a právní předpisy EU, jež se konkrétně týkají soudržnosti. 
We do this for both the general legislative framework (and other Commission initiatives), and for the EU legislation specifically governing Cohesion.
06 Dále stanovíme soubor 14 hlavních zásad, které považujeme za nezbytné předpoklady k tomu, aby se politika soudržnosti více orientovala na výkonnost. 
06 We then identify a set of 14 guiding principles that we consider necessary to make Cohesion policy performance-oriented.
Tyto zásady nejsou koncipovány jako ucelený rámec a nemusí se všechny přímo vztahovat na jiné oblasti politiky EU; odrážejí hlavní problémy, které jsme identifikovali v rámci provádění auditu výkonnosti. 
These principles are not designed to provide a comprehensive framework and may not all directly apply to other EU policy areas; they reflect the main issues that we have identified in our performance audit work.
Vztahují se k celému cyklu řízení politiky, od plánování na začátku až k hodnocení po skončení. 
They relate to the full cycle of managing the policy, from planning at the outset to evaluation on completion.
Snímek 1 níže uvádí výčet hlavních zásad ve vztahu k pěti hlavním fázím řízení (stručný popis fází řízení je součástí analýzy hlavních zásad uvedené dále v tomto dokumentu). 
Picture 1 below sets out the guiding principles in relation to the five main management stages (brief descriptions of the management stages are included in the analysis of guiding principles later in this document).
Jedna zásada (zajištění udržitelnosti) je průřezová a vztahuje se k několika těmto fázím. Snímek 1 – Cyklus provádění politiky soudržnosti 10 Hlavní zásada č. 
One of the principles (ensuring sustainability) is cross-cutting, and applies to a number of these stages. 10
Tyto poznatky byly doplněny přezkumy z jiných zdrojů, a to jak v rámci orgánů EU (např. studie Evropského parlamentu, zprávy útvaru interního auditu Komise), tak i odjinud (např. OECD). 
This was supplemented by reviews from other sources, both within the EU institutions (e.g. European Parliament studies, reports from the Commission’s Internal Audit Service) and from outside (e.g. the OECD).
Analyzujeme, jak dobře byla každá hlavní zásada uplatňována v programových obdobích 2007–2013 a 2014–2020, přičemž možnost jejich použití v programovém období 2021–2027 analyzujeme na základě návrhu Komise4. 
We analyse how well each guiding principle was applied for the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods and, based on the Commission’s proposal4, how they could be covered in the 2021-2027 programme period.
Tento informační dokument jsme projednali s Komisí a v příslušných případech zohlednili její připomínky. 11 
We discussed this briefing paper with the Commission and took account of its comments where appropriate.
Orientace na výkonnost v politice soudržnosti Vývoj legislativního rámce řízení výkonnosti 08 Tato část uvádí komplexní přehled koncepce, kterou legislativní rámec uplatňuje s ohledem na orientaci na výkonnost. 
Performance orientation in Cohesion Developments in the legislative framework for performance management 08 This section provides a high level overview of how performance orientation has been designed in the legislative framework.
V následující části se zkoumá uvedená otázka pro každou hlavní zásadu a také se v ní hodnotí, jak dobře Komise a členské státy společně tyto mechanismy provádí. 
The following section examines this issue for each guiding principle, and also assesses how well the Commission and Member States together have implemented the arrangements.
09 Snahy o posílení orientace na výkonnost rozpočtu EU nabírají v posledních letech na tempu. 
09 Moves to increase the performance orientation of the EU budget have gathered pace in recent years.
Z obrázku 1 vyplývá, že Komise postupně do svého obecného legislativního rámce (a iniciativ Komise) zahrnovala hlavní koncepční prvky, jež vyžaduje účinný systém řízení výkonnosti. 
Figure 1 shows that the Commission has gradually included in its general legislative framework (and Commission initiatives) key design features needed for an effective system of performance management.
Sem spadá i vymezení pojmu výkonnosti a řádného finančního řízení, používání robustních cílů a ukazatelů a strukturované hodnocení toho, čeho bylo dosaženo. 12 
This includes definitions of performance and sound financial management, the use of robust objectives and indicators, and structured evaluation of what has been achieved. 12
Musí ta ké zkoumat přidanou hodnotu Unie. Zdroj: EÚD na základě přezkumu finančního nařízení a dalších dokumentů Komise. 
Figure 1 – Evolution of key design features for performance at EU level 13 Source: ECA, based on the review of the Financial Regulations and other Commission documents.
10 Orientace na výkonnost v politice soudržnosti tento vývoj na úrovni EU odráží, přičemž politický impuls získala při přípravě programového období 2014–2020. 
10 Performance orientation within Cohesion has reflected these EU-level developments, gaining political momentum in the preparation of the 2014-2020 programme period.
V zájmu splnění cílů a cílových hodnot stanovených ve strategii Evropa 2020 Komise v roce 2010 zdůraznila, že je nezbytné zlepšit účinnost politiky soudržnosti pomocí orientace na výsledky5. 
With a view to meeting the objectives and targets set in the Europe 2020 strategy, in 2010 the Commission emphasised the need to improve the effectiveness of Cohesion policy by focusing on results5.
Zajištění orientace na výsledky proto bylo podle Komise základním kamenem pro přijetí legislativního balíčku pro programové období 2014– 20206. 
Consequently, ensuring result orientation was, according to the Commission, the cornerstone underpinning the adoption of the legislative package for the programme period 2014-20206.
Orientace na výsledky je rovněž jedním z hlavních cílů Komise, z nichž vychází její návrhy i pro období 2021–2027. 
Similarly, result orientation is one of the Commission’s main objectives underpinning its proposals for the 2021-2027 period.
Komise poukazuje zejména na potřebu většího sladění mezi financováním a prioritami EU7. 
The Commission points in particular to the need for strengthened alignment between funding and EU priorities7.
11 V příloze I jsou uvedeny podrobnější informace o tom, jak se obecná snaha EU o posílení orientace na výkonnost projevila v oblasti soudržnosti. 
11 Annex I provides more detail on how the EU’s general move to become more performance-oriented has been reflected within the area of Cohesion.
Příloha znázorňuje, do jaké míry byly prvky, které jsou podle našeho názoru klíčem k účinnému využívání fondů EU, začleněny do právních předpisů EU, jimiž se řídí konkrétně oblast soudržnosti. 
It illustrates the extent to which those elements which are, in our view, key to the effective use of EU funds have been incorporated in EU legislation specifically governing Cohesion.
Z přílohy je patrné, že až do období 2014–2020 se počet těchto prvků v právních předpisech v oblasti soudržnosti zvyšoval, ale že ze současných návrhů na období 2021–2027 se však v rámci snah Komise o zjednodušení politiky soudržnosti některé z nich vytratily. 
The annex shows that an increasing number of these elements featured in the Cohesion legislation up to the 2014-2020 period, but that some elements have been lost in the current proposals for 2021-2027 in the context of the Commission’s attempts to simplify Cohesion policy.
Hlavní zásady 12 U každé z 14 hlavních zásad uvádíme naše hodnocení pro tři uvedená programová období spolu s hlavními důvody. 
Guiding principles 12 For each of the 14 guiding principles, we present our assessment for the three programme periods, together with the main reasons.
Uvádíme také více podrobností, pokud jde o kritéria, která jsme použili při hodnocení, což dokládáme příklady z našich zpráv. 
We also provide more details in terms of the criteria we used to come to our assessment, supported by examples from our reports.
Vzhledem k tomu, že cyklus provádění je kontinuální, existuje mezi jednotlivými hlavními zásadami řada vazeb. 
Since the implementation cycle is continuous, there are many links between the different guiding principles.
1 – Zásady strategického plánování 13 Celý proces začíná strategickým plánováním na úrovni EU, kde Komise, Rada a Evropský parlament stanoví priority pro EU jako celek (např. strategie Evropa 2020) a pak konkrétně pro politiku soudržnosti. 
1 – Principles governing strategic planning 13 The process starts with strategic planning at EU level, where the priorities for the EU as a whole (such as the Europe 2020 strategy) and for Cohesion policy specifically are determined by the Commission, Council and European Parliament.
Rovněž v rámci tohoto procesu stanoví společní normotvůrci rozpočet pro tuto politiku a pravidla jeho čerpání pro konkrétní víceletý finanční rámec (VFR). 
It is also during this process that, for a specific multiannual financial framework (MFF), the budget for the policy and the rules for its use are fixed by the co-legislators.
Tradiční postup se řídí souborem společných pravidel – nařízením o společných ustanoveních – která se vztahují na tři fondy soudržnosti (EFRR, ESF a FS) a některé další fondy; soubor doplňují pravidla specifická pro jednotlivé fondy. 
There is traditionally a set of common rules – the Common Provisions Regulation (CPR) – applying to the three Cohesion funds (ERDF, ESF and CF) and some other Funds, complemented by rules which are specific for each Fund.
V této fázi se uplatní dvě hlavní zásady, které se týkají formulování vize a přidělování finančních prostředků členským státům. 14 
For this stage there are two guiding principles, relating to articulating a vision and allocating funding to Member States. 14
15 1 EU vypracovala jednoznačnou a konzistentní vizi toho, čeho chce za pomoci fondů politiky soudržnosti dosáhnout, a k ní je třeba přistupovat odpovědně a uvést ji do praxe. 2007– 2013 2014– 2020 2021– 2027 14 Východiskem jakéhokoli strategického plánování je jasná představa o tom, čeho má být prostřednictvím financování dosaženo. 
15 1 The EU has articulated a clear and consistent vision of what it wants to achieve with Cohesion policy funds, which needs to be owned and operationalised 2007-2013 2014-2020 2021-2027 14 The starting point of any strategic planning is a clear vision of what funding is designed to achieve.
Vzhledem ke složitosti strategického rámce, v němž EU působí, se jedná o náročný úkol. Pro období 2014–2020 byla strategie EU (Evropa 2020) přetransformována do politiky soudržnosti, v programovém období 2007–2013 tomu tak nebylo. 
This is a challenge in view of the complicated strategic framework in which the EU operates.
Přetrvávají i některé nedostatky: konkurenční, nedostatečně sladěné soubory strategických cílů, které jsou někdy nereálné a jež zúčastněné strany neberou za vlastní a neuvádí je do praxe. 1. 
And some weaknesses remain: competing, unaligned sets of strategic objectives which are sometimes unrealistic and which may not always be fully owned by all stakeholders or operationalised. 1.
Politika soudržnosti EU by měla být stanovena ve strategickém kontextu s příslušnými strategickými cíli a cílovými hodnotami 15 Strategie EU, které stanovovaly strategické cíle EU s cílovými hodnotami na období 2007–2013 a 2014–2020, vytyčovaly strategické zaměření9 pro provádění fondů soudržnosti. 
EU Cohesion policy should be set in a strategic context, with associated strategic objectives and targets 15 The EU-wide strategies setting out EU strategic objectives with targets covering the 2007-2013 and 2014-2020 periods provided strategic orientation9 for the implementation of the Cohesion funds.
V současné době neexistuje obdobná unijní strategie pro období po roce 202010. 
There is currently no such equivalent EU-wide strategy for the post 2020 period10.
Komise navrhuje pro oblast soudržnosti v nařízení o společných ustanoveních pět rámcových cílů politiky. 
For Cohesion, the Commission proposes in the CPR five high-level policy objectives.
Výhodou návrhu je, že zajišťuje kontinuitu financování, neboť podpora je určena stejným prioritním oblastem jako v období 2014–202011. 
This has the advantage of providing continuity of funding in that it supports the same areas prioritised in the 2014-2020 period11.
Pokud bude pro období po roce 2020 vytvořena nová zastřešující strategie, bude se řídit dohodou o novém VFR. 
If a new, overarching strategy is developed for the post 2020 period, it will follow the agreement of the new MFF.
Nejedná se o obvyklý ani logický sled událostí, kdy se o veřejných rozpočtech rozhoduje až poté, co jsou stanoveny politické cíle a koncepce politik12. 2. 
This is not the customary or logical sequence of events, in which public budgets are determined after the setting of political objectives and designing policies12. 2.