natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Další důležitou příčinou nedostatečného zajištění potravin je nejistota zemědělců, pokud jde o držbu půdy. 
Insecurity of land tenure by farmers is another important cause of food insecurity.
Půda je majetkem státu a zemědělci mají požívací práva, což představuje odrazující prvek i překážku v přístupu k úvěrům na produktivní investice. 
Land is the property of the state and farmers have usufruct rights, which both discourage and hamper access to the loans necessary to undertake productive investments.
Neefektivita vnitrostátních trhů a nevhodná dopravní infrastruktura tlačí ceny vzhůru, což přístup k potravinám dále ztěžuje. 
Inefficiency of domestic markets and inadequate transport infrastructure pushes up food prices, further hindering access to food.
Kromě toho to komplikuje i fyzickou distribuci z oblastí s výrobními přebytky do oblastí s nedostatkem, což zvyšuje potřebu dovozu potravin. 
Furthermore, it also complicates the physical distribution from surplus to deficit production areas, thereby increasing the need for food imports.
Ačkoli se zemědělská produkce v Etiopii v posledních pěti letech zvýšila3, země je stále závislá na komerčním dovozu potravin a potravinové pomoci. 
While national agricultural production has increased over the last five years3, Ethiopia is still dependent on commercial food imports and food aid.
Například dovoz potravinové pomoci v posledním desetiletí činil v průměru 700 000 metrických tun4. 
For example, food aid imports averaged 700 000 tonnes over the past decade4.
O nedostatku potravin v Etiopii však kvůli významným rozporům (až 40 %)4 mezi vnitrostátními údaji o úrodě zveřejněnými ministerstvem zemědělství a ústřední statistickou agenturou neexistují žádné spolehlivé údaje. 
Nevertheless, there are no reliable figures on the national food gap due to significant discrepancies (up to 40 %)4 between the national crop production data published by the Ministry of Agriculture and by the Central Statistical Agency.
Počet obyvatel Etiopie se v současné době odhaduje na 77,5 milionu lidí, z nichž 85 % je závislých na zemědělství jako na primárním zdroji své obživy. 
Ethiopia’s population is currently estimated at 77,5 million people, 85 % of whom depend on agriculture as their primary source of livelihood.
Podíl zemědělství na národním hrubému domácímu produktu (HDP) činí 45 % a rozvoj zemědělství má tedy pro snížení chudoby zásadní význam. 
Agriculture’s contribution to the national gross domestic product (GDP) is 45 % and its development is therefore essential for poverty reduction.
Od své první komplexní strategie pro sektor zemědělství5 podporuje etiopská vláda zemědělskou produkci a produktivitu jako hlavní prostředky dosažení dostatku potravin a posílení hospodářského růstu. 
Since its first comprehensive strategy for the agricultural sector5, the government of Ethiopia has supported agricultural production and productivity as the main means of attaining food sufficiency and boosting economic growth.
Zajištění potravin je ve vnitrostátních strategiích snižování chudoby prioritou. 
Food security has been a priority under the national poverty reduction strategies.
Nutnost zlepšit dostupnost potravin a přístup k nim byla konstatována v dokumentu pro udržitelný rozvoj a snížení chudoby (Sustainable Development and Poverty Reduction Paper, PRSP) pro období 2002–2005. 
The Sustainable Development and Poverty Reduction Paper (PRSP) covering the period 2002–05 recognised the need to improve food availability and access.
Po tomto dokumentu následoval plán zrychleného a udržitelného rozvoje pro ukončení chudoby (Plan for Accelerated Sustained Development to End Poverty, PASDEP), který se týkal období 2005–2010. Součástí politiky rozvoje zemědělství v tomto plánu byla i politika zajištění potravin. 
The PRSP was followed by the Plan for Accelerated Sustained Development to End Poverty (PASDEP), which covered the period 2005–10 and included food security policy as part of its agricultural development policy.
Tato priorita byla zachována i v současné strategii pro snížení chudoby pro období 2010–2015, tzv. plánu pro růst a transformaci. 
This priority was maintained in the current poverty reduction strategy for the period 2010–15, the Growth and Transformation Plan.
1 Etiopská agentura pro prevenci katastrof a připravenost na ně, údaje z časové řady z roku 2010. 
1 Ethiopia’s Disaster Prevention and Preparedness Agency, time series data 2010.
2 Podle delegace EU hospodaří více než třetina domácností na méně než 0,5 hektaru. 
2 According to the EU delegation, more than one third of households farm less than 0,5 hectares.
3 Podle návrhu přezkumu 10. strategického dokumentu země v polovině období provedeného Komisí v roce 2009 vzrostla produkce obilovin z úrovně po období sucha ve výši 10 milionů tun v roce 2004 na více než 16 milionů tun v letech 2007 a 2008. 
3 According to the Commission’s draft MTR of the 10th CSP carried out in 2009: ‘Cereals production rose from a post-drought level of 10 million tonnes in 2004 to over 16 million tonnes in 2007 and 2008.’
4 Diagnostická studie EK o rozvoji venkova a zajištění potravin provedená u strategického dokumentu země pro 10. 
4 EC 10th EDF CSP diagnosis study on rural development and food security.
5 Strategie industrializace vedené rozvojem zemědělství, 1993. Zvláštní zpráva č. 1/2012 – Účelnost rozvojové pomoci Evropské unie pro zajištění potravin v subsaharské Africe 
5 Agriculture development-led industrialisation strategy, 1993. Special Report No 1/ 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa
46 PŘÍLOHA II Cílem první politiky zajištění potravin přijaté v roce 2001 bylo zvýšit dostupnost potravin, zlepšit přístup k potravinám a posílit kapacity pro reakci v případě mimořádných situací. 
46 ANNEX II The first food security policy adopted in 2001 aimed to increase the availability of food, improve access to food and strengthen emergency response capabilities.
Tato politika zdůrazňovala záměr vlády přejít od potravinové pomoci k předvídatelnější podpoře, která bude více zaměřená na rozvoj. 
This policy stressed the government’s intention to move from food-aid relief towards a more predictable and development-oriented support.
V roce 2003 se koalice vlády a dárců pro zajištění potravin dohodla na vypracování programu produktivní záchranné sítě (Productive Safety Net Programme, PSNP). 
In 2003, a Government-Donor Coalition for Food Security agreed on the design of the Productive Safety-Net Programme (PSNP).
Od roku 2005 se díky PSNP poskytují podmíněné a nepodmíněné finanční prostředky a/nebo potraviny zhruba osmi milionům lidí, kteří by jinak potřebovali potravinovou pomoc prostřednictvím nouzových mechanismů. 
Since 2005, the PSNP has provided conditional and unconditional cash and/or food transfers for approximately 8 million people who would otherwise need food aid through emergency appeals.
Jeho cílem je zlepšit přístup k potravinám a současně chránit produktivní majetek zranitelných domácností. 
Its aim is to improve access to food while safeguarding the productive assets of vulnerable households.
Politika zajištění potravin se provádí prostřednictvím programů zajištění potravin, které dosud pokrývaly období 2005–2010 a 2010–2014. 
The food security policy is implemented through the Food Security Programmes (FSPs), which have so far covered the periods 2005–10 and 2010–14.
Program zajištění potravin má čtyři pilíře: i) PSNP, ii) dobrovolné přesidlování obyvatel, iii) program budování majetku domácností (HAB) a iv) doplňkový program investic do venkovské infrastruktury. 
The FSP has four pillars: (i) the PSNP; (ii) voluntary population resettlement; (iii) the household asset-building programme (HAB); and (iv) the complementary investment programme for rural infrastructure.
První národní strategie výživy byla přijata v roce 2008 a provádí ji ministerstvo zdravotnictví prostřednictvím národního výživového programu pro období 2008–2013. 
The first national nutrition strategy was adopted in 2008 and is being implemented by the Ministry of Health through the national nutrition programme for 2008–13.
Jejím cílem je snížit rozsah podvýživy v Etiopii, zejména u dětí mladších pěti let a těhotných a kojících žen. 
Its aim is to reduce the scale of malnutrition in Ethiopia, especially amongst children under the age of five and pregnant and lactating women.
6 Podle zpráv vlády Etiopie o pokroku plánu PASDEP z let 2007 a 2009, Ministerstvo financí a hospodářského rozvoje – maticová tabulka 1, se ukazatel prevalence dětí s podváhou mladších pěti let blíží 40 %, zatímco RCT stanoví jako cíl 30 %. Zvláštní zpráva č. 
6 According to the government of Ethiopia’s PASDEP progress reports from 2007 and 2009 MOFED — Matrix Table 1, the indicator on prevalence of underweight children under the age of five is close to 40 % while the MDG target is 30 %. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa
47 PŘÍLOHA III PŘEHLED STAVU ZAJIŠTĚNÍ POTRAVIN V MALAWI Hospodářství Malawi dominuje zemědělství, které představuje 35 % národního HDP a zaměstnává 85 % pracovních sil, z nichž většina jsou drobní a samozásobitelští zemědělci. 
47 ANNEX III OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN MALAWI Malawi’s economy is dominated by agriculture, which represents 35 % of national GDP and employs 85 % of the workforce, most of whom are smallholders and subsistence farmers.
Hlavní potravinovou plodinou je kukuřice, která zabírá 75 % osevní plochy; hlavní komerční plodinou je tabák. 
The main food crop is maize, which takes 75 % of cropland, tobacco being the main cash crop.
Drobné zemědělství tedy hraje klíčovou úlohu v hospodářském rozvoji země, nízká produktivita však zpomaluje celkové tempo rozvoje a stala se hlavní příčinou chudoby a nedostatečného zajištění potravin. 
Smallholder agriculture thus plays a crucial role in the economic development of the country, but low productivity is slowing down the overall pace of development and has become the main cause of poverty and food insecurity.
Nízká produktivita zemědělství je způsobena několika strukturálními omezeními, jako je například: i) hustota obyvatelstva (nejvyšší v Africe), která v kombinaci s malou7 velikostí zemědělských hospodářství závislých na dešťových srážkách vede k degradaci půdy, ii) nedostatek úvěrů pro venkov, který brání drobným zemědělcům v přístupu k produktivním aktivům, jako jsou půda a vstupy, iii) špatný přístup na trh a neodpovídající infrastruktura, které zvyšují transakční náklady a ceny potravin, a iv) omezená zaměstnanost mimo zemědělská hospodářství, která obyvatelstvo vede ke strategiím obživy, jež jsou z hlediska ochrany životního prostředí neudržitelné (tj. odlesňování). 
Low agricultural productivity is due to several structural constraints such as: (i) population density (the highest in Africa) which, combined with the small7 size of rain-fed agricultural holdings, results in soil degradation; (ii) the lack of rural credit, which hinders smallholders’ access to productive assets such as land and inputs; (iii) poor market access and inadequate infrastructure, which increase transaction costs and food prices; and (iv) limited off-farm employment, which directs the population towards environmentally unsustainable coping strategies (i.e. deforestation).
Z dostupných údajů vyplývá, že 70 % všech domácností v Malawi vyčerpá potraviny z vlastní produkce tři až čtyři měsíce před další sklizní8. 
Available data indicate that 70 % of all households in Malawi run out of their own self-produced food between three to four months prior to the next harvest8.
Nedostatečné zajištění potravin v Malawi je i problémem přístupu k potravinám. V roce 2005 trpělo 22 % obyvatelstva extrémní chudobou, což znamená, že každý pátý člověk si nemohl dovolit ani minimální základní stravu9. 
In 2005, 22 % of the population was ultra-poor, meaning that one in every five people could not afford a minimum basic diet9.
Pokud jde o stav výživy, nedostatečný přístup k potravinám a nevyvážená strava, jejímž základem je hlavně kukuřice, jsou hlavními příčinami chronické podvýživy. 
As for the nutrition situation, the lack of food access and an unbalanced diet based mainly on maize are the major causes of chronic malnutrition.
Mezi 60 a 70 % kalorického příjmu pochází z kukuřice, což vede k tomu, že 43 % dětí mladších pěti let zaostává v růstu, 22 % má podváhu a 5 % trpí akutní podvýživou10. 
Between 60 % and 70 % of caloric intake comes from maize, with the result that 43 % of the under-fives are stunted, 22 % are underweight and 5 % suffer from acute malnutrition10.
Strategie růstu a rozvoje Malawi pro období 2006–2011 zahrnuje mezi své priority zemědělství a zajištění potravin i prevenci a zvládání poruch výživy. 
The Malawi Growth and Development Strategy (MGDS) covering the period 2006–11 includes agriculture and food security as well as prevention and the management of nutrition disorders among its priorities.
Cílem vlády v oblasti zajištění potravin je učinit z Malawi zemi bez hladu. 
The government’s objective for food security is ‘to make Malawi a hunger-free nation’.
Střednědobým očekávaným výsledkem je stav, kdy budou potraviny k dispozici pro všechny Malawijce v dostatečném množství a kvalitě a za dostupné ceny. 
The medium-term expected outcome is that ‘food will be available for all Malawians in sufficient quantities and qualities, at affordable prices’.
Strategie, kterými se tohoto cíle má dosáhnout, jsou založeny na zvýšené zemědělské produktivitě, funkčních plodinových trzích, snížení závislosti na potravinové pomoci, účinných systémech včasného varování, výdělečných činnostech, koordinaci potravinové pomoci a dovozu potravin a výstavbě sil pro zlepšení skladovací kapacity. 
The strategies defined to achieve this outcome are based on increased agricultural productivity, functioning crop markets, reduced food-aid dependency, effective early-warning systems, income-generating activities, coordination of food aid and imports, and the construction of silos to improve storage capacity.
Tyto strategie byly dále rozvinuty v operativnějších plánech v rámci politiky zajištění potravin přijaté v roce 2006. 
These strategies were further developed in more operational plans in the food security policy adopted in 2006.
7 Podle programu potravinové pomoci USAID na období 2008–2014 tři ze čtyř zemědělců obdělávají méně než hektar a 40 % zemědělských hospodářství má rozlohu menší než polovina hektaru. 
7 According to USAID’s food security programme for 2008–14, three out of four farmers cultivate less than a hectare and 40 % of holdings are less than half a hectare.
8 Sdružení pro ekonomiku Malawi a ministerstvo zemědělství, Can Malawi reverse the growing chronic and acute food and nutrition insecurity? (Může Malawi zvrátit rostoucí chronický a akutní nedostatek potravin a výživy?), koncepční dokument pro regionální konferenci o zajištění potravin a výživy, 19.–21. června 2006. 
8 Economics Association of Malawi and Ministry of Agriculture, ‘Can Malawi reverse the growing chronic and acute food and nutrition insecurity?’, concept note for a regional conference on food and nutrition security, 19–21 June 2006.
9 Integrovaný průzkum domácností v Malawi, 2004/05. 
9 Malawi Integrated Household Survey, 2004/05.
48 PŘÍLOHA III Snaha vlády zlepšit zajištění potravin se odráží v jejích rozpočtových prioritách. 
48 ANNEX III The government’s commitment to improving food security is reflected in its budgetary priorities.
V roce 2009 bylo 14 % státního rozpočtu přiděleno na zemědělství, z toho většina (71 %) pro program dotací vstupů pro zemědělská hospodářství (Farm Input Subsidy programme, FISP). 
In 2009, 14 % of the national budget was allocated to agriculture, most of which (71 %) for the Farm Input Subsidy Programme (FISP).
Program FISP11 byl zahájen v roce 2005 a jedná se o největší program v zemi. 
The FISP11 was launched in 2005 and is the largest programme in the country.
Je součástí národní strategie záchranné sítě12 a poskytuje drobným a samozásobitelským zemědělcům dotovaná hnojiva a kvalitnější osiva kukuřice, která v kombinaci s dobrými dešťovými srážkami zvýšila produkci kukuřice, takže země se stala v posledních čtyřech letech v produkci kukuřice soběstačnou13. 
It is part of the National Safety-Net Strategy12 (NSNS) and provides smallholder and subsistence farmers with subsidised fertiliser and improved maize seeds which, combined with good rains, have increased maize production, making the country maize sufficient for the last four years13.
Vláda Malawi ve své národní strategii a politice pro výživu přijaté v roce 200714 uznala, že této otázce dosud nebyla věnována dostatečná pozornost. 
In its national nutrition policy and strategy adopted in 200714, the government of Malawi recognised that this issue had so far received insufficient attention.
Cílem této politiky je zlepšit reakci na podvýživu se zaměřením na tyto tři oblasti: i) prevenci a kontrolu nejběžnějších poruch výživy u žen, mužů, chlapců a dívek v Malawi do roku 2012, ii) zvýšený přístup k včasnému a efektivnímu řešení nejběžnějších poruch výživy a iii) prostředí umožňující účelné provádění služeb a programů v oblasti výživy. 
This policy seeks to enhance the response to malnutrition with a focus in the following three areas: (i) prevention and control of the most common nutrition disorders among women, men, boys and girls in Malawi by 2012; (ii) increased access to timely and effective management of the most common nutrition disorders; and (iii) an enabling environment for the effective implementation of nutrition services and programmes.
12 Národní strategie záchranné sítě byla přijata v roce 2002 a má čtyři hlavní složky: program stavebních prací, cílený program pro vstupy, cílený program pro výživu a program přímých převodů. 
12 The NSNS was adopted in 2002 and has four main components: public works programme; targeted input programme; targeted nutrition programme and direct transfers programme.
Úroveň soběstačnosti je stanovena na 2,3 milionu tun. 14 Národní politika a strategický plán pro výživu, 2007–2012. Zvláštní zpráva č. 
13 UNSystemHigh-LevelTaskForcefortheGlobalFoodSecurityCrisis,countryreport23Februaryto4March2010.Theself-sufficiency level is set at 2,3 million tonnes. 14 Thenationalnutritionpolicyandstrategicplan,2007–12. Special Report No 1 / 2012 – Effectiveness of European Union development aid for food security in sub-Saharan Africa
49 PŘÍLOHA IV PŘEHLED STAVU ZAJIŠTĚNÍ POTRAVIN VE RWANDĚ Rwanda velmi utrpěla v důsledku genocidy v roce 1994. 
49 ANNEX IV OVERVIEW OF THE FOOD SECURITY SITUATION IN RWANDA Rwanda suffered greatly from the 1994 genocide.
Po období obnovy země učinila důležité kroky na cestě k oživení. 
After a rehabilitation period, the country has undertaken major steps on the path to recovery.
Priority Rwandy jsou zakotveny v dokumentu Vize Rwandy 2020, který byl vydán v červenci 2000 po procesu národní konzultace, který trval dva roky. 
Rwanda’s priorities are embodied in Rwanda Vision 2020, which was issued in July 2000 after a national consultation process which lasted two years.
Odvětví zemědělství zaměstnává 80 % obyvatel, zejména v samozásobitelském zemědělství, a připadá na něj 42 % HDP. 
The agricultural sector employs 80 % of the population, mainly in subsistence agriculture, and accounts for 42 % of GDP.
Cílem Vize 2020 je transformovat Rwandu ze samozásobitelského zemědělského hospodářství na znalostní společnost a současně bojovat s hladem a chudobou zaměřením na chudé obyvatelstvo. 
Vision 2020’s aim is to transform Rwanda from a subsistence agriculture economy to a knowledge-based society, adopting a ‘pro-poor’ approach to combat hunger and poverty.
První rwandská strategie pro snížení chudoby (Poverty Reduction Strategy Paper, PRSP) na období 2002–2005 se zaměřila na oživení a obnovu. 
Rwanda’s first Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP) (2002–05) focused on reconstruction and rehabilitation.
I přes rychlý a trvalý hospodářský růst v tomto přechodném období bylo při snižování chudoby a nerovnosti dosaženo jen omezeného pokroku. 
Despite rapid and sustained economic growth during this transition period, limited progress in poverty and inequality reduction was achieved.
Proto byly v rámci druhé strategie hospodářského rozvoje a snižování chudoby (Economic Development and Poverty Reduction Strategy, EDPRS), která se vztahuje na období 2008–2012, priority stanoveny nově. 
This led to a redefinition of priorities under the second Economic Development and Poverty Reduction Strategy (EDPRS) which covers the period 2008–12.
Prioritou v rámci „zemědělství“ je vypracovat strategii zajištění potravin. 
One priority under ‘Agriculture’ is to develop a food security strategy.
Navzdory silné politické vůli a působivým výsledkům je Rwanda z hlediska zajištění potravin stále v obtížné situaci a podle indexu globálního hladu 2010 je na 64. místě z 84 zemí. 
Despite strong political will and impressive results, Rwanda is still in a difficult situation regarding food insecurity, ranked 64 out of 84 countries in the 2010 Global Hunger Index.
Země se stále nachází ve stavu potravinového deficitu15 a obyvatelstvo je velmi ohroženo nedostatečným zajištěním potravin, přičemž 40 % lidí trpí podvýživou. 
The country is in a food deficit15 situation and the population is highly vulnerable to food insecurity with 40 % of people undernourished.
Není pravděpodobné, že by Rwanda splnila cíle RCT 1 v oblasti chudoby a podvýživy. 
Rwanda is unlikely to achieve the MDG1 targets for poverty and undernour-ishment.
Ukazatel chudoby RCT 1 (procento obyvatelstva pod národní hranicí chudoby) sice klesl z 60,4 % (výchozí hodnota v roce 2000) na 56,9 % v roce 2006, ale země se dále potýká s obtížemi při plnění cíle pro rok 2015 ve výši 30,2 %. 
Indeed, the MDG1 poverty indicator (percentage of population below the national poverty line) decreased from 60,4 % (baseline in 2000) to 56,9 % in 2006, struggling to achieve the 2015 target of 30,2 %.
Podobně ukazatel RCT 1 pro dětskou podvýživu (procento dětí mladších pěti let s podváhou) činil 22,5 % v roce 2006, což byl lepší výsledek než výchozí hodnota 24,5 % v roce 2000, stále však zaostává za cílem pro rok 2015, který je 14,5 %. 
Similarly, the MDG1 child malnutrition indicator (percentage of underweight children under five) was 22,5 % in 2006, better than the 2000 baseline rate of 24,5 %, but lagging behind the 2015 target of 14,5 %.
Dostupnost potravin od roku 2006 značně vzrostla, zejména v důsledku lepších výnosů i příznivých klimatických podmínek. 
Food availability has significantly increased since 2006 mainly due to improved yields for the main crops as well as favourable climatic conditions.
V rámci Vize 2020 byly vedle strategií snižování chudoby přijaty také strategické plány transformace zemědělství (Strategic Plans for the Transformation of Agriculture, SPTA I a II), přičemž program intenzifikace plodin (Crop Intensification Programme, CIP) je klíčovým programem, který má zvýšit zemědělskou produktivitu potravinových plodin s vysokým potenciálem a zabezpečit potraviny a soběstačnost. 
Under Vision 2020, alongside the poverty reduction strategies, Strategic Plans for the Transformation of Agriculture (SPTA I and II) were adopted with the Crop Intensification Programme (CIP) being a key programme aiming to increase agricultural productivity in high-potential food crops and ensure food security and self-sufficiency.
Celková dostupnost potravin se zlepšila, existují však obavy ohledně produkce plodin klíčových pro zajištění potravin. 
Food availability as a whole has improved, but there are concerns about the production of key food security crops.
Zatímco výnos se u několika hlavních plodin (kukuřice, rýže a pšenice) zvýšil, produkce několika plodin se zásadním významem pro zajištění potravin (sladké brambory, fazole, banány, maniok a čirok) od roku 2000 klesá. 
While yield had increased for several main crops (maize, rice and wheat), the production of several other key food security crops (sweet potatoes, beans, bananas, cassava and sorghum) had been declining since 2000.