natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neopodstatněné velmi vysoké míry spolufinancování (kdy je veřejná finanční podpora vyšší, než je nutné pro to, aby byl projekt z finančního hlediska proveditelný) zvýšily riziko mrtvé váhy (tj. nahrazení soukromých, ale také vnitrostátních prostředků) a snížily počet podpořených projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů. 
Non-justified very high co-financing rates (public financial support to an amount higher than necessary for a project to be economically or financially viable) increased the risk of deadweight — i.e. replacing private funds, but also national funds — and reduced the number of supported RES generation projects.
Rámeček 7 uvádí případy vysoké míry spolufinancování. 
Box 7 illustrates cases of high co-financing.
Výběr projektu – případy v Rakousku, Finsku a Spojeném království V Rakousku je při žádosti o spolufinancování nutno splnit některá technická a ekonomická kritéria (hustota tepla na metr dálkového tepelného potrubí, dálkové vytápění a účinnost kotle). 
Project selection — cases in Austria, Finland and the United Kingdom In Austria, when applying for co-funding, certain technical and economic criteria have to be met (heat density per running meter of the district heating pipe, district heating and boiler’s efficiency).
Ve Finsku mají kritéria způsobilosti a možnost konzultace s poradcem či konzultantem na energetiku vyřadit projekty, které jsou nerentabilní: žadatelé měli uvést, jakou dobu návratnosti by projekty měly bez veřejné podpory, přičemž tato doba měla být minimálně tři roky (rentabilní) a ne delší než 12 let (nevyplatí se). 
In Finland, the eligibility criteria and possibility to have consultation with energy consultant/advisor intend to eliminate non-commercially viable projects: the project applicants were required to provide information about the payback-period of the applied project, which should not be less than 3 years (commercially profit-able) nor longer than 12 years (uneconomic), without the public aid.
Ve Spojeném království se navrhované projektové náklady porovnávaly s cílovými náklady na základě podob‐ ných projektů energie z biomasy v minulosti. 
In the United Kingdom, the proposed project costs were compared with target costs based on past similar biomass projects.
Rámeček 6 
Box 6
Připomínky 29 Vysoká míra spolufinancování z veřejných zdrojů – případy v Polsku a na Maltě V Polsku bylo na systémy malých fotovoltaických a solárních elektráren přiděleno z fondů EU 85 % prostředků, zatímco jednotliví vlastníci projektů (domácnosti) mohli dostat až 100% dotaci. 
Observations 29 High public co-financing — cases in Poland and Malta In Poland, the schemes for small PV and solar were allocated 85 % from EU funds, whereby individual project owners (households) could receive up to 100 % subsidy.
Většina velkých větrných farem dostala maximální veřejnou podporu, a to buď ve výši téměř 70 % celkových způsobilých investičních nákladů, nebo 10 milionů EUR (4 nebo 5 kontrolovaných projektů). 
Most large wind farms received maximum public support — either close to 70 % of total eligible investment costs or 10 million euro (4 of the 5 audited projects).
Uplatněna byla maximální míra spolufinancování, ale ve většině případů nebyla v programových dokumentech upravena nebo opodstatněna na základě posouzení nákladové efektivity. 
While the maximum co-financing rates were applied in most cases they were, however, not modulated or justified based on cost-effectiveness considerations in any programming document.
Čtyři z pěti příjemců, jejichž projekty se týkaly větrné energie, uznali, že svůj projekt mohli realizovat bez dotací nebo s nižšími dotacemi, a příspěvek EU hodlali použít na včasné splacení půjček. 
Four of five wind power project beneficiaries recognised that they could have implemented the projects without or with reduced grants and intended to use the EU grants for early repayment of loans.
Malta věnovala velkou část prostředků EU na podporu zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů ve ve‐ řejných institucích, čímž dostatečně nebyly využity zdroje soukromého financování. 
Malta devoted a large part of available EU funding for supporting RES installations of public institutions thereby not sufficiently leveraging private funding sources.
Na tyto projekty EU zpravi‐ dla financovala minimálně 85 % investičních nákladů. 
As a rule, the EU financed as much as 85 % of investment costs in those projects.
Dva velké dotační programy pro domácnosti a soukromé podniky dále financovaly zařízení na výrobu energie z 50 % (v prvním případě) a 60 % (ve druhém případě). 
Two large grant schemes, furthermore, for private households and enterprises financed RES installations by 50 % or 60 % respectively.
Při plánování programů se pro stanovení míry spolufinancování nerozlišovalo mezi odvětvími OZE, velikostí a typem investice, ostatními systémy motivace/ podpory v členských státech (výkupní ceny, prémiové příplatky), pravděpo‐ dobnou ziskovostí investic a typem použitých technologií. 
When planning the programmes the co-financing rates did not distinguish between the RES sectors, size and types of investments, other promotion/ support regimes in the Member States (feed-in tariffs, premiums), likely profitability of the investments and the type of RES technologies used.
Solární kolektory na střeše rodinného domu v Polsku Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 8 Rámeček 7 
Solar collectors mounted on the roof of a family house in Poland Source: European Court of Auditors.
V pří‐ slušných projektech spolufinancování z EFRR a FS napomohlo kapitálovému financování projektů a bylo vítaným dodatečným zdrojem investic, což přispělo k realizaci projektů. 
In those projects the ERDF/CF co-financing facilitated the cap-funding, the co-financing has been a welcome additional source of investment and thus contributed to the implementation of the projects.
V přípa‐ dě větších větrných farem se rovněž považovalo za znak kvality pro finanč‐ ní instituce, které poskytovaly finan‐ cování jako třetí strany. 
For the (larger) wind farms it was also regarded as a quality stamp for third-party financing institutions.
Je zřejmé, že v zemích s malým podílem OZE, které měly v tomto odvětví málo programů a méně administrativních zkušeností, přinášejí finanční prostředky EU větší přidanou hodnotu, protože napomá‐ hají dalšímu ekonomickému rozvoji, zvyšují kvalitu příslušných projektů a do jisté míry také působí jako kataly‐ zátor pro získání dalších zdrojů. 
It is clear that in countries with low RES penetration, which had few RES programmes and less administrative experience in this sector, the EU funds have had more value added in that they have helped to develop additional economic development, increase the quality of the relevant projects and also, to some extent, through acting as a catalyst and for leveraging other funds.
Navíc díky nim vzniká jistá „provozní přidaná hodnota“, protože v rámci projektů EU musely prováděcí orgány splnit určité povinnosti, díky nimž pak zapojené organizace získaly určité poznatky. 
Moreover, there has been an ‘operational value added’ to some extent as the EU projects imposed certain obligations on the implementing bodies through which some learning effects were assured for the organisations involved.
Tyto efekty zdůraznily zejména orga‐ nizace na Maltě, v Polsku a Spojeném království. 
Those effects were emphasised notably by organisations in Malta, Poland and the United Kingdom.
Připomínky 31 43 V roce 2012 Komise zdůraznila, že členské státy a regiony musejí zajis‐ tit, aby financování OZE doplňovalo a mobilizovalo soukromé investice, ale nenahrazovalo je28. 
Observations 31 43 In 2012, the Commission stressed that Member States and regions need to ensure that funding for RES complements private investment, leveraging it, and not crowding it out28.
Účetní dvůr zjistil, že některé projekty v oblasti OZE se mohly uskutečnit i bez veřejné podpo‐ ry. 
The Court found that some RES projects could have been implemented without public support.
Bylo zřejmé, že řada projektových žadatelů mohla instalovat zařízení na výrobu energie z obnovitelných zdrojů bez veřejné dotace nebo s menší dotací, což by uvolnilo peníze na další opatření v této oblasti. 
It was evident that multiple project applicants could have set up the RES installations without or with smaller public grants thus freeing up money for additional RES measures.
Rozhodnutí o udělení dotace byla nicméně důle‐ žitá z hlediska financování projektů prostřednictvím bank: ο Příslušné rakouské projekty byly všechny schváleny po dokončení stavebních prací, což svědčí o tom, že dotace nebyla podmínkou investice. ο Čtyři z pěti kontrolovaných projek‐ tů ve Finsku mohly být realizovány bez dotací (bez veřejné podpory by se nemohl uskutečnit pouze jeden projekt). ο Někteří vlastníci projektů větrné energie uvedli, že realizovali své projekty bez veřejných dotací, protože výnosy větrné energie a ze‐ lené certifikáty byly dostatečnou motivací. Bez dotací bylo skutečně postaveno několik podobných větr‐ ných farem. 
However, the grant decisions were nonetheless important in view of bankable project financing: ο The Austrian projects in question were all endorsed after completion of the construction works signalling that the subsidy was not a condition for investment. ο Four of the five audited projects in Finland could have been realised without subsidies (only one project would not have been implemented without support by public funds). ο Several wind energy project owners said they would have carried out their projects without public subsidies as the economic incentive through the wind yields and the ‘green certificates’ had been sufficient.
44 Investice do OZE měly jen omezený do‐ pad na tvorbu řídicích kapacit. 
44 The RES investments had only a limited effect on building managerial capacities.
Jedním ze zamýšlených efektů přidané hodno‐ ty EU jsou lepší administrativní nebo řídicí kapacity v členských státech. Přestože různé zainteresované stra‐ ny na Maltě, v Polsku a ve Spojeném království tvrdily, že během projektů EU získaly cenné poznatky, většinou nebylo možné prokázat žádné větší přispění takových poznatků k plánová‐ ní, implementaci a provozu projektů. 
One of the intended effects of EU added value is improved administrative or managerial capacities in the Member States.
V Rakousku a Fin‐ sku bylo spolufinancování EU pouze součástí vnitrostátních mechanismů podpory bez konkrétních inovačních aspektů (viz také bod 42). 
In Austria and Finland, the EU co-financing was merely made part of the national support mechanisms without particular innovation aspects (see as well paragraph 42).
Zkušenosti získané během provádění projektů ne‐ byly v těchto dvou členských státech nebo sousedních regionech šířeny. 
The experience gained during the implementation of the projects was not disseminated in these two Member States or neighbouring regions.
45 Projekty v oblasti OZE byly často provozovány v křehkém regulatorním prostředí. 
45 The RES projects were often operating in fragile regulatory environments.
Příspěvky EU věnované na výrobu energie z obnovitelných zdrojů sice nebyly zaměřeny na reformování regulatorních rámců, ale i přesto moh‐ ly být stimulem pro jejich zlepšení. 
Although the EU funds devoted to RES generation were indeed not aimed at reforming regulatory frameworks, they could nevertheless have triggered improvements to those.
Povolovací postupy jsou často složité a demotivující nebo se neuplatňují konzistentně a spolu s ne‐ jistotou na trhu a kolísáním cen energií ohrožují důvěru investorů v tomto odvětví. 
Permitting procedures are often complex and discouraging or not applied consistently and, together with market uncertainty and volatility in energy prices, jeopardise investor confidence in the sector.
28 KOM(2012) 663 v konečném znění ze dne 15. listopadu 2012 „Zajistit fungování vnitřního trhu s energií“. 
28 COM(2012) 663 final of 15 November 2012 ‘Making the internal energy market work’.
Připomínky 32 46 Fondy politiky soudržnosti byly pro projekty energie z obnovitelných zdrojů v členských státech využívá‐ ny v různé míře, ale celkově málo. 
Observations 32 46 There has been variable but overall low use of Cohesion Funds for RES in the Member States.
Přestože prostředky EU přidělené na obnovitelné zdroje energie stouply z 0,6 miliardy EUR v programovém období 2000–2006 na 4,7 miliardy EUR v programovém období 2007–2013, jde o pouze 1,7 % z celkových výda‐ jů EFRR a FS. 
Although the EU funds allocated to RES increased from 0,6 in the 2000–06 programming period to 4,7 billion euro in the 2007–13 programming period, this represents only 1,7 % of total ERDF and CF spending.
Členské státy přidělily mezi 0 % (nejnižší hodnota) a 10,7 % (nejvyšší hodnota) z fondů EFRR a FS. 
The Member States allocated between 0 % (the lowest value) and 10,7 % (the highest value) of total ERDF and CF funds.
Dokonce i 10 % přidělených Maltou na OZE není z hlediska dosažení jejího národního cíle ve výši 10 % do roku 2020 význam‐ né, uvážíme‐li, že v roce 2007 Malta prakticky neměla žádné OZE a jejich podíl na celkové spotřebě energie do roku 2012 nedosahoval 2 % (viz příloha I). 
Even the 10 % allocated by Malta for RES is not significant to reaching its national RES target of 10 % by 2020 when considering that the country had practically no RES in 2007 and attained less than 2 % of RES in final energy consumption by 2012 (see Annex I).
Pokud jde o členské státy, kde proběhl audit, Malta nedosáhla prv‐ ního střednědobého cíle a Rakousko, Finsko a Polsko transponovaly směrnici o energii z obnovitelných zdrojů do vnitrostátní legislativy až v říjnu 2013 (termínem byl přitom 5. prosinec 2010). 
Of the Member States covered by the audit, Malta had failed to reach the first mid-term objective and Austria, Finland and Poland had not transposed the RES directive in national legislation by the end of October 2013 (the deadline was 5 December 2010).
47 Čerpání finančních prostředků přidě‐ lených na OZE bylo pomalé. 
47 The uptake of the funds allocated to RES has been slow.
Do konce roku 201230 byla absorpce prostředků EFRR a FS vyčleněných na OZE na ob‐ dobí 2007–2013 (pouze 58 %) mnohem nižší než průměrné čerpání celko‐ vých prostředků z EFRR a FS (88 %) a také ostatních opatření energetické účinnosti (84 %). 
By the end of 201230, the absorption of the available ERDF and CF funds for RES for 2007–13 (only 58 %) has been much lower than the average for the total ERDF and CF funds (88 %) and also lower than for energy efficiency measures (84 %).
Přestože selhání trhu a překážky jeho fungování mají v odvětví energetické účinnosti jinou povahu, projekty spolufinancované EU byly téměř ve všech členských státech řízeny stejnými řídicími orgány, viz tabulka 4. 
Although the market failures and barriers are of a different nature in this sector the EU co-financed projects in almost all Member States have been managed by the same managing authorities, see Table 4.
Relativně vysoká složitost projektů výroby energie z obnovitel‐ ných zdrojů a chybějící administrativní kapacity na řízení investičních opatření v tomto odvětví jednoznačně ovlivnily nižší míry vyplácení prostředků z EFRR a FS. 
Relatively high complexity of the RES projects and a lack of administrative capacity to manage investment measures in this sector, clearly, had an impact on the lower ERDF and CF disbursement rates.
Z hlediska dosahování cíle EU pro podíl energie z obnovitelných zdrojů měly proto fondy soudržnosti celkově malý význam. 
Thus, overall, the Cohesion Funds were of a modest significance for achieving the EU RES target.
29 SEK(2011) 131 v konečném znění ze dne 31. ledna 2011. 
29 SEC(2011) 131 final of 31 January 2011.
30 Částky vybrané řídicími orgány na vybrané projekty. 
30 The amounts allocated by the managing authorities to selected projects.
Poslední údaje k dispozici jsou z konce roku 2012. 
The last available data is from the end of 2012.
Čerpání fondů politiky soudržnosti na projekty energie z obnovitelných zdrojů v kontrolovaných členských státech („vybrané projekty“ na konci roku 2012) Rakousko 50,6 Finsko 30,6 Malta 43,3 Polsko 57,8 Spojené království 49,9 Členské státy EU Celkem prostředky z fondů soudržnosti u vybraných projektů (%) Prostředky z fondů politiky soudržnosti u vybraných projektů energetické účinnosti (%) Prostředky z fondů politiky soudržnosti u vybraných projektů OZE (%) 75,6 90,8 88,1 85,4 84,7 287,3 34,5 37,9 112,2 73,6 Průměr za všechny členské státy 87,7 84,5 58,0 Zdroj: Databáze GŘ pro regionální politiku SFC 2007. 
Absorption of cohesion policy funds for RES projects in the audited Member States (‘selected projects’ as at end of 2012) Austria 50,6 Finland 30,6 Malta 43,3 Poland 57,8 United Kingdom 49,9 EU Member State Total cohesion policy funds selected projects (%) Cohesion policy funds selected Energy Efficiency projects (%) Cohesion policy funds selected RES projects (%) 75,6 90,8 88,1 85,4 84,7 287,3 34,5 37,9 112,2 73,6 Average all Member States 87,7 84,5 58,0 Source: DG Regional Policy database SFC 2007.
Závěry a doporučení 48 Celkově Účetní dvůr dospěl k závě‐ ru, že celková hodnota získaná za peníze z fondů politiky soudržnosti na podporu projektů výroby energie z obnovitelných zdrojů přispívala k do‐ sažení cíle EU pro rok 2020 týkajícího se obnovitelných zdrojů jen v omezené míře. 
Conclusions and 33 recommendations 48 Overall, the Court concludes that value for money of cohesion policy funds support to RES generation projects has been limited in helping achieve the EU RES 2020 target.
49 Kontrolované projekty výroby energie z obnovitelných zdrojů dosáhly plá‐ novaných výstupů: většina z nich byla v době výběru dostatečně propraco‐ vaná a připravena k realizaci, nedošlo u nich k většímu překročení nákladů ani zpožděním a kapacity pro výrobu energie byly instalovány podle plánu (body 14–16). 
49 The audited projects delivered outputs as planned: Most of the audited RES projects were sufficiently mature and ready for implementation when selected, there have been no major cost overruns and time delays in the projects and the RES generation capacities, generally, were installed as planned (paragraphs 14 to 16).
50 Účetní dvůr však zjistil v realizaci projektů nedostatky týkající se ukaza‐ telů výkonnosti, měření a vykazování výsledků projektů a také postupů a výsledků při zadávání veřejných zakázek. 
50 However, the Court found also that there were weaknesses in implementation: In particular concerning performance indicators, measuring and reporting of project results as well as procurement procedures and outcomes.
Obecně byly za hlavní brzdu rozvoje obnovitelných zdrojů energie v EU označeny problémy s integrací elektřiny z obnovitelných zdrojů do rozvodných sítí (body 17–21). 
In general, difficulties of integrating RES electricity into the grids have been identified as a major impediment to the development of RES in the EU (paragraphs 17 to 21).
51 V asi dvou třetinách kontrolovaných projektů dále nebyly splněny cíle pro výrobu energie nebo nebyly náležitě změřeny. 
51 Moreover, the energy generation targets were not achieved or the results not properly measured in around two thirds of the audited RES projects.
Ve většině těchto případů nebyly k dispozici dostatečné nebo měřené údaje o skutečně vyrobeném množství energie. 
In most of these cases, insufficient or non-measured data about actual generated energy was available.
Nedosažení plá‐ novaných výsledků bylo způsobeno především nepřesnými předpověďmi nebo technickými problémy. 
The non-achievement of planned results was mostly due to imprecise forecasts or technical problems.
Celko‐ vě byly výsledky projektů smíšené (body 22–25). 
Overall, the project outcomes have been mixed (paragraphs 22 to 25).
33 52 Nákladová efektivita nebyla při plá‐ nování projektů určujícím faktorem. Příslušné operační programy byly kon‐ cipovány, aniž by se stanovila priorita jednotlivých odvětví obnovitelných zdrojů energie a posoudilo přispění finančních prostředků ke splnění cílů pro podíl energie z obnovitelných zdrojů. 
52 Furthermore, cost-effectiveness has not been the guiding principle in planning the projects. The underlying operational programmes were designed without prioritisation of the RES sectors and without assessments of the funds’ contributions to the RES objectives.
Finanční příděly zpravidla vycházely z hrubého odhadu regio‐ nálního potenciálu a kapacity čerpat prostředky, nikoliv ze systematické analýzy situace v regionu a srovnání možných alternativ z hlediska typů obnovitelných zdrojů nebo technologií výroby energie z těchto zdrojů. 
Fund allocations were, in general, based on rough estimation of the regional potential and fund absorption capacities rather than systematic analysis of the regional situation and comparison between potential alternatives in terms of types of RES or RES technologies.
Nákla‐ dová efektivita opatření se při přidě‐ lování finančních prostředků opomí‐ jela. 
The cost-effectiveness of the measures was neglected when they were allocated the budgets.
Některé projekty neměly dobře nastavené racionální energetické cíle a ukazatele výkonnosti pro výrobu energie. 
Rational energy objectives and performance indicators for energy generation had not been set well in all projects.
Výběrová kritéria a postupy často nepřispívaly k výběru nákladově nejefektivnější projektů. 
The selection criteria and procedures were frequently not conducive to selecting the most cost-effective RES projects.
Z hlediska nákladové efektivity byly výsledky projektů smíšené, přičemž v některých členských státech nebyly vysoké míry spolufinancování v dokumentaci nijak zdůvodněny uvedením ziskovosti pro‐ jektu (body 26–40). 
Project results were mixed in regard to cost-effectiveness whereby in some Member States the high co-financing rates were not justified in the documents in relation to the projects’ profitability (paragraphs 26 to 40).
53 Při auditu bylo také zjištěno, že pro‐ středky v rámci politiky soudržnosti přidělené na obnovitelné zdroje ener‐ gie mají omezenou přidanou hodnotu EU. 
53 The audit also found that the cohesion policy funds for RES had a limited EU added value.
Ve státech, které využily prostřed‐ ky EU pouze jako doplněk k vlastním dotacím, existovalo riziko nahrazení financování z veřejných zdrojů a také riziko efektu mrtvé váhy. 
There has been a risk of public funding replacement in those Member States which simply used the EU funds to complement their national grants for RES as well as a risk of deadweight.
Spolufinanco‐ vání EU sice mělo jistou „provozní při‐ danou hodnotu“, ale investiční projek‐ ty nijak významně nepomohly vytvořit řídicí kapacity. 
While the EU co-financing had some ‘operational value added’ the investment projects have not, however, helped build up managerial capacities in a significant way.
S ohledem na potřebu zvýšit úsilí pro dosažení cílů EU bylo celkově využití EFRR a FS pro projekty výroby energie z obnovitelných zdrojů skromné (body 41–47). 
Overall the use of ERDF and CF for RES has been modest in relation to the need for increased efforts to reach the EU objectives (paragraphs 41 to 47).
Závěry a doporučení 34 54 Účetní dvůr zdůrazňuje, že má‐li fi‐ nancování v rámci politiky soudržnosti maximálně přispět k dosažení ener‐ getických cílů31, jsou potřebná určitá zlepšení. 
Conclusions and recommendations 34 54 The Court emphasises the need for improvements if cohesion policy funding is to make the maximum possible contribution to achieving the energy targets31.
Výdaje politiky soudržnosti obecně mají širší ekonomické přínosy, včetně ekonomického růstu a tvorby pracovních míst, což jsou zastřešující cíle politiky soudržnosti. 
Furthermore, cohesion policy spending, in general, brings benefits to the broader economy, including economic growth and job creation which are overarching aims of cohesion policy.