natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obsah Shrnutí Úvod Schengenský prostor Body I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 Informační systémy používané pro ochranu vnějších hranic schengenského prostoru Rozsah a koncepce auditu Připomínky Koncepce informačních systémů usnadňuje efektivní hraniční kontroly, ale řešení nedostatků trvá dlouho Informační systémy byly obecně v souladu s požadavky EU, ale nefungovaly všechny se stejnou efektivností V důsledku zpoždění při zavádění systému Eurosur a PNR nemohly pohraniční orgány mezi sebou sdílet důležité informace Schengenská hodnocení posuzují národní kontroly na hranicích, ale řešení nedostatků trvá dlouho Členské státy EU využívají dostupné finanční prostředky EU na zkvalitňování systémů pro ochranu hranic jen omezeně Příslušníci pohraniční stráže ne vždy dostávají ze systémů úplné údaje, což narušuje efektivnost kontrol Členské státy systémy stále víc využívají na sdílení informací, ale kontroly by mohly být systematičtější V některých systémech nebyly informace úplné Události nejsou v systémech vždy zaznamenávány včas Závěry a doporučení Příloha Stručný popis vybraných informačních systémů Zkratková slova a zkratky 2 
Contents Executive summary Introduction The Schengen area The information systems used to control the Schengen area external borders Audit scope and approach Observations The information systems’ design facilitates efficient border checks, but resolving weaknesses takes a long time Information systems were generally in line with EU requirements but did not operate with equal efficiency Delays in the implementation of Eurosur and PNR prevented border authorities from sharing important information Schengen evaluations assess national border checks, but resolving weaknesses takes a long time EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic Information was not complete in some of the systems Events are not always recorded promptly in the systems Conclusions and recommendations Annex Brief description of the information systems selected Paragraph I-XII 01-08 01-08 03-08 09-15 16-82 16-82 17-23 24-32 33-43 44-46 47 48-62 63-76 77-82 83-95 2
Glosář Odpovědi Komise Auditní tým Harmonogram 3 
Acronyms and abbreviations Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3
Shrnutí I Vytvořením schengenského prostoru byly zrušeny hraniční kontroly mezi účastnickými zeměmi. Těmi je 22 členských států EU a čtyři další evropské země. 
Executive summary I The creation of the Schengen area abolished border checks between participating countries comprising 22 EU Member States and four other European countries.
Zrušení vnitřních hranic však zároveň zvýšilo důležitost účinné ochrany a ostrahy vnějších hranic schengenského prostoru. 
However, abolishing internal borders reinforces the importance of effective control and surveillance of the Schengen area’s external borders.
Ochrana vnějších hranic je zároveň vysoce důležitou otázkou jak pro občany EU, tak pro další zainteresované strany. 
Control of the external borders is of high interest to EU citizens and other stakeholders.
II Aby EU napomohla pohraniční stráži chránit vnější hranice schengenského prostoru, zavedla tyto informační systémy nebo společné rámce pro výměnu informací: Schengenský informační systém (SIS II), Vízový informační systém (VIS) a Eurodac (databáze evropského systému pro porovnávání otisků prstů žadatelů o azyl). 
II To help border guards control the Schengen area’s external borders, the EU has set up the following information systems or common frameworks for exchange of information: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system).
Další podporu pohraničním orgánům poskytují také Evropský systém ostrahy hranic (Eurosur) a systémy jmenné evidence cestujících (PNR). 
In addition, the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) provide further support to border authorities.
III Zavedení a údržba těchto systémů si vyžádaly významné investice jak ze strany EU, tak účastnických států schengenského prostoru. 
III Setting-up and maintaining these systems required substantial investment from both the EU and the participating Schengen states.
Na základě dostupných informací odhadujeme, že EU na zřízení daných systémů poskytla přes 600 milionů EUR. 
Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million to set up these systems.
Vzhledem k rostoucímu tlaku na vnější hranice EU způsobenému bezpečnostní situací a migrací v posledních letech se náš audit zaměřil na určení těch prvků koncepce a používání těchto systémů, které mohou napomoci pracovníkům pohraniční stráže efektivněji provádět své úkoly. 
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently.
Naše zjištění a doporučení také mohou pomoci při zacílení financování EU, které bude na podporu těchto systémů k dispozici v příštím víceletém finančním rámci. 
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems.
IV Naší hlavní auditní otázkou bylo: „Poskytují hlavní informační systémy EU pro vnitřní bezpečnost efektivním způsobem podporu ochraně hranic?“ Dospěli jsme k závěru, že příslušníci pohraniční stráže tyto systémy při provádění hraničních kontrol používají stále více a že se na ně v rostoucí míře také spoléhají. 
IV Our main audit question was “Are the main EU information systems for internal security supporting border controls efficiently?” We conclude that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks.
Některé údaje však v současnosti nejsou v systémech obsaženy, zatímco jiné údaje nejsou buď úplné, nebo nejsou do systémů zadávány včas. 
However, some data is currently not included in the systems, while other data is either not complete or not entered in a timely manner.
To snižuje efektivnost některých hraničních kontrol. 
This reduces the efficiency of some border checks.
V Zjistili jsme, že tyto systémy mají obecně dobrou koncepci na to, aby usnadňovaly pohraniční kontroly, a že členské státy, které jsme navštívili (Finsko, Francie, Itálie, Lucembursko a Polsko), postupovaly obecně v souladu s příslušným právním rámcem. 
V We found that the systems are generally well designed to facilitate border checks and that the Member States (Finland, France, Italy, Luxembourg and Poland) we visited generally complied with the applicable legal framework.
V některých zemích však národní prvky systémů SIS II a VIS umožňují efektivnější hraniční kontroly než v jiných. 4 
Nevertheless, some countries’ national SIS II and VIS components facilitate more efficient border checks than others. 4
VI Při zavádění řešení v oblasti IT byla u systémů Eurosur a PNR dlouhá zpoždění, a to jak na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých států. 
VI There were long delays in the implementation of IT solutions for Eurosur and PNR, both at EU and national level.
V důsledku toho nemohli příslušníci pohraničních stráží a další orgány plně využít očekávané přínosy těchto systémů. 
This prevented border guards and other authorities of the intended benefits of these systems.
VII Schengenský hodnoticí mechanismus hraje při ochraně vnějších hranic EU důležitou roli. 
VII The Schengen evaluation mechanism plays an important role in securing EU external borders.
Hodnocení jsou zpravidla podrobná a metodická a zabývají se klíčovými aspekty systémů. 
Evaluations are generally thorough and methodical, and address key aspects of the systems.
Státům schengenského prostoru však trvá dlouho odstraňovat nedostatky. 
However, it takes a long time for the Member States to remedy weaknesses identified.
Je to zapříčiněno neexistencí závazných lhůt pro schválení hodnoticích zpráv a realizaci nápravných akčních plánů. 
This is due to a lack of binding deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective actions.
VIII Ačkoli členské státy informační systémy využívají ve stále rostoucí míře, mohly by tak činit systematičtěji. 
VIII Although the Member States are making increasing use of the information systems, this use could be more systematic.
Realizovali jsme průzkum mezi příslušníky pohraniční stráže a zjistili, že více než polovina z nich někdy umožnila osobám překročit hranice, aniž by nahlédli do příslušných systémů. 
We carried out a survey of border guards and found that more than half of them had at some point allowed people to cross borders without consulting the systems.
Kromě toho jsme zjistili i nesoulad mezi počtem vystavených a kontrolovaných víz. 
Furthermore, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked.
IX Příslušníci pohraniční stráže používají údaje v systémech jako základ pro rozhodnutí, která mohou mít dopad na bezpečnost evropských občanů. 
IX Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens.
Kvalita těchto údajů má tedy zásadní důležitost. 
The quality of this data is therefore of the utmost importance.
Podle právních předpisů EU za ni mají odpovědnost členské státy. 
In accordance with EU legislation, the responsibility for data quality is with the Member States.
V právních aktech, jimiž se řídí dané evropské informační systémy, jsme našli jen málo odkazů na problematiku kontroly kvality údajů. 
We found little reference to data quality control in the legal acts governing the European information systems.
Ačkoli agentura eu-LISA provádí automatické měsíční kontroly kvality údajů v systému SIS II, výsledky kontrol jsou k dispozici jen příslušným členským státům. Agentura ani Komise tedy nemohou posoudit pokrok jednotlivých zemí při řešení problémů s kvalitou údajů. 
Although eu-LISA performs automated monthly quality checks of the data in SIS II, the results are available only to the Member States concerned and therefore, it is not possible for the agency or the Commission, to evaluate the progress individual countries have made in addressing data quality issues.
Ani agentura eu-LISA, ani Komise nemá také žádné vymáhací pravomoci, jimiž by se zajistilo, aby členské státy včas řešily problémy s kvalitou údajů. 
Neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Member States correct data quality issues in a timely manner.
X Příslušníci pohraniční stráže ne vždy dostávají z informačních systémů včasné a úplné údaje. 
X Border guards do not always get timely and complete data from the information systems.
Může tak například dojít k situaci, že příslušníci pohraniční stráže při kontrole určitého jména v systému SIS II obdrží stovky výsledků (většinou falešně pozitivních), které pak musí, jak jim to ukládají právní předpisy, zkontrolovat ručně. 
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they are legally required to check manually.
V důsledku toho jsou nejen hraniční kontroly méně efektivní, ale zvyšuje se riziko, že budou přehlédnuty skutečné shody. 
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of overlooking real hits.
Neúplné záznamy v systému SIS II mají rovněž dopad na další systémy, které jsou na něj napojeny. 
Incomplete records in SIS II also affect other systems linked to it.
XI S výjimkou systému Eurodac neexistují obecně žádné závazné lhůty pro vkládání údajů do systémů. 
XI Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data.
Například systém Eurosur má poskytovat informace v reálném čase o situaci na hranicích. 
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the borders.
Ačkoli některé ze zemí, které byly předmětem našeho auditu, informace do systému Eurosur skutečně zadávají v reálném čase, jiné toto provádějí 5 pouze jednou za týden. 
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week. Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in 5
Zpožděné předání údajů může zapříčinit, že jako odpovědný za zpracování žádosti o azyl bude označen nesprávný členský stát. 
which all Member States have transmitted the required information on time. Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing the asylum application.
XII Komisi předkládáme tato doporučení: o prosazovat využívání školicího prostředí systému SIS II a VIS, o urychlit nápravu nedostatků zjištěných v průběhu schengenských hodnocení, o analyzovat nesoulad v kontrolách víz, o zkvalitnit postupy na kontrolu kvality údajů, o omezit zpoždění při zadávání údajů. 6 
XII We make the following recommendations to the Commission: o Promote the use of SIS II and VIS training environments o Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations o Analyse discrepancies in visa checks o Improve data quality control procedures o Reduce delays in data entry 6
Úvod Schengenský prostor 01 Vytvoření schengenského prostoru, který v současné době zahrnuje 26 států (viz obrázek 1), umožnilo všem cestujícím překračovat vnitřní hranice, aniž by byli podrobováni hraničním kontrolám. Kromě zrušení hraničních kontrol se účastnické státy dohodly na společné vízové politice a formálně schválily policejní a justiční spolupráci. 
Introduction The Schengen area 01 The creation of the Schengen area, currently encompassing 26 Schengen States, (see Figure 1), enabled all travellers to cross internal borders without being subject to border checks. In addition to abolishing border checks, the participating countries agreed to a common visa policy and formalised police and judicial cooperation.
Obrázek 1 – Mapa stávajícího schengenského prostoru Azorské ostrovy (Portugalsko), Madeira (Portugalsko) Kanárské ostrovy(Španělsko) Malta Lichtenštejnsko Zdroj: Evropský parlament. 
Figure 1 – Current map of the Schengen area Source: European Parliament.
02 Dvě třetiny občanů EU považují schengenský prostor za jeden z největších úspěchů EU. 
02 Two thirds of EU citizens see the Schengen area as one of the EU’s main achievements.
Téměř 70 % si však zároveň přeje, aby EU vyvíjela na ochranu svých vnějších hranic větší úsilí1. 
However, nearly 70 % expect the EU to do more to protect its external borders1. 7 1 Eurobarometer 89.2, 2018.
Informační systémy používané pro ochranu vnějších hranic schengenského prostoru 03 Zrušení vnitřních hranic vyžaduje účinnou ochranu a ostrahu vnějších hranic, aby se zabránilo trestné činnosti a terorismu a aby mohla být pod kontrolou migrace. 
The information systems used to control the Schengen area external borders 03 Abolishing internal borders requires effective control and surveillance of external borders in order to prevent crime and terrorism and to control migration.
Aby EU podpořila ochranu vnějších hranic schengenského prostoru pohraniční stráží, zavedla řadu informačních systémů nebo společných rámců na výměnu informací. 
To help border guards control the Schengen area external borders, the EU set up a number of information systems or common frameworks for exchange of information.
Nejběžněji používanými systémy jsou Schengenský informační systém (SIS II), Vízový informační systém (VIS), Eurodac (databáze evropského systému pro porovnávání otisků prstů žadatelů o azyl), Evropský systém ostrahy hranic (Eurosur) a systémy jmenné evidence cestujících (PNR) (viz obrázek 2). 
The systems most commonly used are: the Schengen Information System (SIS II); the Visa Information System (VIS); Eurodac (European Asylum Dactyloscopy Database - Fingerprint comparison system); the European Border Surveillance System (Eurosur) and the Passenger Name Record systems (PNR) (see Figure 2).
EU kromě toho vyvíjí dva další informační systémy pro oblast bezpečnosti hranic. 
In addition, the EU is developing two additional information systems relevant for border security, the Entry/Exit System, the European Travel Information and Authorisation System, which should be operational in 2020 and 2021 respectively.
Pro získání informací o událostech, ke kterým dochází na vnější hranici EU a mimo ni, a o cestujících v leteckých spojích přilétajících na hranice se pak používají systémy Eurosur a PNR. 
Eurosur and PNR are used to obtain information about events occurring at and beyond the EU’s external borders and about passengers on flights arriving at the borders.
Tyto systémy pomáhají předvídat situace, které jsou relevantní z hlediska bezpečnosti hranic. 
They help to anticipate events relevant to border security.
Obrázek 3 ilustruje, jak mají příslušníci pohraniční stráže tyto systémy při hraničních kontrolách používat. 
Figure 3 shows how border guards are meant to use these systems during border checks, with a more detailed description, including which of the information systems are available to which countries, provided in the Annex.
05 Uživateli systémů jsou i různé národní donucovací orgány a také celní, vízové a justiční orgány. 
05 Different national law enforcement agencies, as well as customs, visa and judicial authorities are also users of the system.
Tyto orgány jsou zároveň odpovědné za zadávání relevantních údajů do těchto systémů. 
At the same time, they are responsible for entering the relevant data in these systems.
V případě systému PNR informace poskytují aerolinie. 
In the case of PNR, the information is provided by airlines.
06 Příslušníci pohraniční stráže (a další orgány), používající systémy v jednotlivých členských státech, mají přístup do centrálních systémů EU prostřednictvím svých vlastních národních systémů, které byly vytvořeny speciálně pro tento účel. 
06 The border guards (and other authorities) using the systems in the Member States have access to the EU central systems via their own national systems, which are specifically developed for this purpose.
Pro zavedení národních informačních systémů stanovili tvůrci právních předpisů EU v unijním právu minimální požadavky2. 
EU lawmakers have set minimum requirements for the implementation of these national information systems in EU law2.
07 Na úrovni EU má celkovou odpovědnost za vývoj a financování daných informačních systémů Evropská komise, konkrétně Generální ředitelství pro migraci a vnitřní věci (GŘ HOME), s výjimkou systému PNR, který nemá centrální prvek na úrovni EU (ale který může využívat financování EU). 
07 At EU level, the European Commission, specifically the Directorate General for Migration and Home Affairs (DG HOME), has overall responsibility for the development and funding of the information systems, except PNR which does not have an EU-level central component (but can benefit from EU funding).
Od roku 2012 Komise pověřuje uchováváním údajů a údržbou systémů SIS II, Eurodac a VIS Evropskou agenturu pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva („eu-LISA“). 
Since 2012, the Commission has tasked the European Union Agency for the Operational Management of Large-Scale Information systems in the Area of Freedom, Security and Justice (“eu-LISA”) with storing data and maintaining SIS II, Eurodac, and VIS.
Systém Eurosur potom spravují Evropská agentura pro pohraniční a pobřežní stráž (EBCGA), známá pod názvem Frontex, a členské státy. 
Eurosur, meanwhile, is managed by the European Border and Coast Guard Agency (EBCGA), known as Frontex, and the Member States.
08 Na základě dostupných informací odhadujeme, že z rozpočtu EU bylo na pokrytí nákladů na zavedení prvků na úrovni EU pro systémy, kterých se náš audit týkal, poskytnuto přes 600 milionů EUR3. 
08 Based on available information, we estimate that the EU budget provided over €600 million3 to cover the cost of setting up the EU level components for the systems covered by our audit.
Celkové roční náklady na provoz systémů činily přibližně 61,5 milionu EUR4. 
The total annual cost of operating the systems was approximately €61.5 million4.
Členské státy navíc přispívají ze svých vlastních rozpočtů na vývoj a údržbu národních systémů. 
In addition, Member States contribute towards the cost of developing and maintaining the national systems from their own budgets.
Ačkoli informace o nákladech členských států na jejich vnitrostátní systémy nejsou vždy k dispozici, určité skutečnosti naznačují, že jsou Nařízení (EU) č. 
Although information on Member States’ spending on their national systems is not always available, there are indications that these amounts are significant.
Tato částka vychází z informací obsažených v dokumentech zveřejněných Komisí nebo získaných z jejích účetních systémů (pro systémy SIS II a VIS). 
3 4 5 The amount is based on information included in documents published by the Commission or information obtained from their accounting system (for SIS II and VIS).
Částka nezahrnuje náklady na vývoj systému Eurodac, pro nějž nebyly k dispozici žádné souhrnné údaje. 
This amount does not include the cost of developing Eurodac, for which no aggregated figures were available.
Toto zahrnuje závazky agentury eu-LISA z roku 2017 související přímo s informačními systémy, které byly předmětem tohoto auditu, závazky Frontexu z roku 2017 týkající se systému Eurosur a prostředky na platby GŘ Home z roku 2017 týkající se zavedení systémů SIS/VIS/Eurodac. 
This includes eu-LISA’s 2017 commitments directly related to the information systems covered by the audit and Frontex’s 2017 commitments related to Eurosur, and SIS/VIS/Eurodac implementation of payments appropriations from DG Home 2017.
5 Evropský účetní dvůr, zvláštní zpráva č. 
European Court of Auditors, Special Report 03/2014, “Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen Information System (SIS II)”.
Rozsah a koncepce auditu 09 Evropská unie se snaží neustále zvyšovat bezpečnost hranic EU, což je pro občany EU důležité téma. 
Audit scope and approach 09 The EU is continuously working to improve the security of EU borders, which is an important topic for EU citizens.
Vzhledem k rostoucímu tlaku na vnější hranice Unie, způsobenému situacemi v oblasti bezpečnosti a migrace v posledních letech, se náš audit zaměřil na identifikování těch aspektů v koncepci a používáni těchto systémů, které mohou napomoci pracovníkům pohraniční stráže provádět efektivněji své úkoly. 
Considering the increasing pressure at the EU external borders caused by recent security and migratory situations, our audit aimed at identifying aspects in the design and use of these systems that can help border guards do their job more efficiently.
Naše zjištění a doporučení také mohou pomoci při zacílení financování EU, jež bude na podporu těchto systémů k dispozici v příštím víceletém finančním rámci. 
Furthermore, our observations and recommendations can help target the EU funding that will be made available in the next multi annual financial framework in support of these systems.
10 Hlavní auditní otázka zněla: • Poskytují hlavní informační systémy EU pro vnitřní bezpečnost efektivním způsobem podporu ochraně hranic? 
6 The main audit question was: Are the main EU information systems for internal security supporting border control efficiently?