natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Při posouzení dopadů revidované směrnice se dospělo k závěru, že do konce roku 2016 přispěly tyto systémy k úsporám energie (34 %) více než jakékoli jiné opatření (dobrovolné dohody, daňová opatření, režimy financování a finanční pobídky). 
The Impact Assessment of the revised Directive concluded that, by the end of 2016, they had contributed more energy savings (34 %) than any other single measure (voluntary agreements, taxation measures and financing schemes and incentives).
12 Směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 vyžadovala také, aby členské státy každé tři roky předložily národní akční plány energetické účinnosti (NAPEE), které budou zahrnovat významná opatření zaměřená na zvýšení energetické účinnosti a očekávané anebo dosažené úspory energie. 
12 The 2012 Energy Efficiency Directive also required Member States to submit, every three years, their National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) which shall cover significant energy efficiency improvement measures and expected and/or achieved energy savings.
Komise národní akční plány energetické účinnosti hodnotí a posuzuje, do jaké míry členské státy splnily stanovené vnitrostátní cíle. 
The Commission evaluates the NEEAPs and assesses the extent to which Member States have made progress towards achieving their national energy efficiency targets.
Své roční posouzení zasílá Evropskému parlamentu a Radě. 
The Commission sends its annual assessment to the European Parliament and the Council.
Komise může na základě posouzení zpráv a národních akčních plánů energetické účinnosti vydat pro členské státy doporučení. 
Based on its assessment of the reports and the NEEAPs, the Commission may issue recommendations to Member States.
13 Národní akční plány energetické účinnosti budou nahrazeny vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. 
13 The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace NEEAPs.
Členské státy je musí předložit do konce roku 2019 a budou pro ně klíčovým nástrojem plánování. 
Member States have to submit these by the end of 2019 and they will be a key planning instrument for them.
potřeb v oblasti energetické účinnosti. 
in the field of energy efficiency.
Do 31. ledna 2020 předložilo vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu 18 z 27 členských států. 
By 31 January 2020 18 out of 27 Member States had submitted their NECPs.
Sdílené řízení mezi Komisí a členskými státy 14 V rámci Komise vyvíjí a provádí energetickou politiku EU Generální ředitelství pro energetiku. 
Shared management between Commission and Member States 14 Within the Commission, the Directorate-General for Energy develops and implements the EU energy policy.
Vypracovává návrhy na podporu energetické účinnosti, dohlíží nad prováděním směrnic a sleduje pokrok členských států v dosahování cílů v oblasti energetiky za pomoci Společného výzkumného střediska a Evropské agentury pro životní prostředí. 
It formulates proposals to promote energy efficiency, supervises the implementation of the directives and monitors the Member States’ progress towards energy targets with the help of the Joint Research Centre and the European Environmental Agency.
15 Za řízení Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS) odpovídá Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku. 
15 The Directorate-General for Regional and Urban Policy is responsible for managing the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF).
Přispívá k energetické politice EU tím, že poskytuje finanční prostředky a sdílí s členskými státy odpovědnost za efektivnost a účinnost programů. 
It contributes to EU energy policy by providing funding and shares with Member States the responsibility for the efficiency and effectiveness of the programmes.
V období 2014–2020 stanovilo pokyny upravující obsah dohod o partnerství a operačních programů a po projednání s členskými státy je na začátku finančního období schválilo. 
In the 2014-2020 period it established guidelines for the content of partnership agreements and programmes and, after discussion with Member States, adopted them at the start of the financial period.
Po jejich zavedení je jeho hlavním úkolem sledovat provádění těchto programů, což činí jednak formou účasti v monitorovacích výborech a jednak přezkoumáváním obdržených výročních zpráv o provádění. 
Once they are in place, its main role is to monitor the implementation of these programmes, by participating in monitoring committees and receiving annual implementation reports.
Na výběru jednotlivých projektů se nepodílí. 
It is not involved in the selection of individual projects.
Nakonec hodnotí výsledky financování. 
Finally, it evaluates the results of the funding.
16 Členské státy stanoví priority energetické politiky ve vnitrostátních právních předpisech a v národních akčních plánech energetické účinnosti na základě posouzení svých potřeb. 
16 Member States set priorities in the energy efficiency field in the national legislation and in the NEEAPs based on their needs assessments.
Připravují operační programy, přičemž určené řídicí orgány by měly vybírat projekty na základě patřičných výběrových postupů a kritérií a s ohledem na nákladovou efektivnost. 
Member States prepare operational programmes and the designated managing authorities shall select projects using appropriate selection procedures and criteria, taking account of cost-effectiveness.
V období 2014–2020 Komise poskytovala řídicím orgánům při koncipování a realizaci programů rozsáhlou podporu (viz obrázek 6). 
In the 2014-2020 period, the Commission provided extensive guidance to managing authorities on how to design and implement their programmes (see Figure 6).
Řídicí orgány sledují výstupy a výsledky projektů podle ukazatelů výkonnosti a informují Komisi o úsporách energie a dalších přínosech, kterých operační programy dosáhly. 12 
Managing authorities monitor project outputs and results based on performance indicators and report to the Commission on energy savings and other benefits delivered by operational programmes. 12
Rozsah a koncepce auditu 17 S ohledem na zvýšené ambice EU týkající se cílů energetické účinnosti a na výhledové omezování rozpočtů je nákladová efektivnost výdajů důležitější než kdy dříve. 
Audit scope and approach 17 Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
Účelem této zprávy je posoudit, jak nákladově efektivní investice do energetické účinnosti budov spolufinancované EU pomáhají EU dosáhnout jejích cílů. 
This report aims to assess how cost-effectively EU co-funded energy efficiency investments in buildings are helping the EU to achieve its targets.
Naší snahou je vydat doporučení, která EU pomohou dosáhnout plánované energetické účinnosti do roku 2030 prostřednictvím zvýšení nákladové efektivnosti výdajů v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027. 
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
18 Hlavní auditní otázkou bylo, zda investice do energetické účinnosti budov spolufinancované EU byly vybrány na základě kritérií, která umožní dosáhnout co největší nákladové efektivnosti. 
18 The main audit question was whether EU co-funded energy efficiency investments in buildings were selected using criteria likely to maximise their cost-effectiveness.
Abychom na tuto otázku odpověděli, zjišťovali jsme, zda Komise a členské státy stanovily správné podmínky pro výběr nákladově efektivních investic (včetně posouzení potřeb, zacílení podpory, výkonnostního rámce) a zda členské státy uplatňovaly patřičná výběrová kritéria. 
To answer this question, we examined whether the Commission and Member States set the right conditions for the selection of cost-effective investments (including needs assessment, targeting of the aid, performance framework), and Member States applied appropriate selection criteria.
19 Navštívili jsme pět členských států (Bulharsko, Česko, Irsko, Itálii (Apulii) a Litvu), vybrané jednak podle objemu prostředků, které vynaložily na energetickou účinnost, a jednak abychom dosáhli zeměpisné vyváženosti. 
19 We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania), selected on the basis of the amount they spent on energy efficiency and the aim to have a geographical balance.
Tyto členské státy vyčlenily ze svého rozpočtu z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti na období 2014–2020 na tuto oblast přibližně 2,9 miliardy EUR. 
These Member States allocated some €2.9 billion of their 2014-2020 European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field.
20 Při auditu jsme přezkoumávali a hodnotili: a) posouzení potřeb vypracovaná na národní a regionální úrovni a národní akční plány energetické účinnosti, b) operační programy a postupy výběru projektů, c) monitorovací systémy a údaje o projektech v oblasti úspor energie. 
20 Our audit work involved reviewing and assessing: (a) national and regional needs assessments and national energy efficiency action plans, (b) operational programmes, and project selection procedures, (c) monitoring systems and project data on energy savings.
21 Zaměřili jsme se na investice do energetické účinnosti obytných budov spolufinancované z EFRR a FS. 
21 We focused on energy efficiency investments in residential buildings co-financed by the ERDF and CF.
Posuzovali jsme, nakolik jsou tyto investice v souladu s politikou EU v oblasti energetické účinnosti. 
We assessed how these investments fit with EU energy efficiency policy.
21/2012 o energetické účinnosti veřejných budov jsme také v Komisi a třech členských státech, které jsme při její přípravě navštívili (Česko, Itálie a Litva), provedli 13 
We also followed-up on our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings, at the Commission and in the three Member States we visited at the 13
14 kontrolu realizace našich tehdejších doporučení, abychom zjistili, do jaké míry je Komise a členské státy zavedly12. 
14 time (Czechia, Italy and Lithuania), to assess to what extent the Commission and Member States implemented our recommendations from this report12.
12 Viz zvláštní zpráva č. 21/2012: „Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti“: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_CS.PDF 
12 See special report 21/2012: “Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency”: www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/SR12_21/SR12_21_EN.PDF
Připomínky Lepší pokyny Komise k posuzování potřeb se na celkovém zacílení projevily málo 22 Dohody o partnerství a operační programy umožňují jasné zacílení investic, pokud vycházejí z řádného posouzení potřeb, které zahrnuje: a) posouzení spotřeby energie a potenciálu energetických úspor ve všech odvětvích, aby bylo možné určit cílové kategorie budov a příjemců; b) identifikaci překážek pro investice a oblastí vyžadujících další podporu, které členské státy uvedly ve svých národních akčních plánech energetické účinnosti; c) posouzení toho, jaká forma podpory (např. grant nebo finanční nástroj) je pro řešení zjištěných potřeb a stimulaci rozsáhlých renovací nejvhodnější. 
Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting 22 Partnership agreements and operational programmes allow a clear targeting of the investments when based on sound needs assessments, which include: (a) an assessment of the energy consumption and the potential for energy savings in all sectors to identify the target building categories and beneficiaries; (b) an identification of the barriers to investments and areas needing further support included in the Member States’ NEEAPs; (c) an assessment of which form of support (e.g. grants or financial instruments) is best suited to address the identified needs and stimulate deep renovation.
Navštívené členské státy nestanovily pro zacílení prostředků EU jasné východisko 23 Komise vydala pro členské státy obsáhlé pokyny k tomu, jak by měly posuzovat své potřeby a vypracovávat programy, z nichž se financují investice do energetické účinnosti budov. 
The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds 23 The Commission issued extensive guidance to Member States on how to assess their needs and design their programmes financing energy efficiency investments in buildings.
Plán klíčových kroků, které Komise doporučila řídicím orgánům, je uveden na obrázku 6. 15 
Figure 6 provides a roadmap of key steps the Commission recommended managing authorities to follow. 15
Monitorovat výkonnost jednotlivých projektů 11. Hodnotit výkonnost programů Zdroj: Evropská komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“, s. 14. 
Figure 6 – Roadmap to implement a programme for financing energy renovation of buildings using Cohesion policy funding 16 Source: European Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding”, p.
24 Všech pět navštívených členských států ve svých dohodách o partnerství a operačních programech formulovalo potřebu zvýšit energetickou účinnost svého fondu budov, a to zejména obytných. 
14. 24 All the five Member States we visited identified, in their partnership agreements and operational programmes, the need to increase the energy efficiency of their
posouzení potřeb obsažené v národních akčních plánech energetické účinnosti nebo jiných národních strategických dokumentech týkajících se energetiky. 
Most of these planning documents referred to needs assessment included in the NEEAPs or other national energy strategic documents.
25 Pět členských států nezahrnulo do svých národních akčních plánů energetické účinnosti všechny informace doporučované v pokynech a šabloně Komise13, jako například očekávané a dosažené úspory energie u každého opatření, včetně opatření financovaných z prostředků EU. 
25 The five Member States did not include in their NEEAPs all the information recommended in the Commission’s guidance note and template13, such as the expected and achieved energy savings for each measure, including EU-funded ones.
Směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 členským státům neukládá povinnost zavést opatření uvedená v jejich národních akčních plánech ani podávat zprávy o úsporách energie. 
The 2012 Energy Efficiency Directive did not require Member States to put in place the measures included in their NEEAPs or to report the energy savings.
26 Tabulka 1 uvádí přehled hlavních prvků posouzení potřeb u pěti operačních programů, které jsme prověřovali: Tabulka 1 – Hlavní prvky posouzení potřeb v pěti operačních programech, které jsme kontrolovali 17 Operační program Byla provedena klasifikace budov podle spotřeby energie? 
26 Table 1 provides an overview of the main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined: Table 1 – Main elements of the needs assessments for the five operational programmes we examined 17 Operational programme Was there a classification of buildings by energy consumption?
Byly vyčísleny potenciální úspory energie a investiční potřeby? 
Were potential energy savings and investments needs quantified?
Existovalo jasné zdůvodnění pro využití prostředků EU? 
Was there a clear justification for using EU funds?
Bulharsko Růst regionů Ne Ne Ano Česko Integrovaný regionální Ne Ne Ano Irsko Jihovýchod regionální Ano Ano Ne (viz rámeček 1) Itálie (Apulie) Regionální Ne Ne Ano Litva Investice pro růst a pracovní místa Ano Ano Ano Zdroj: EÚD. 
Bulgaria Regions in Growth No No Yes Czechia Integrated Regional No No Yes Ireland Southern & Eastern Regional Yes Yes No (see Box 1) Italy (Puglia) Regional No No Yes Lithuania Investment for growth and jobs Yes Yes Yes Source: ECA.
13 COM(2013) 762 final: Provádění směrnice o energetické účinnosti – pokyny Komise a SWD (2013) 180 final: Pokyny pro národní akční plány energetické účinnosti, oddíl 3.2.4 a 3.2.5. 
13 COM(2013) 762 final: Implementing the Energy Efficiency Directive – Commission Guidance and SWD(2013) 180 final: Guidance for National Energy Efficiency Action Plans, sections 3.2.4 and 3.2.5.
18 Rámeček 1 V Irsku nevedlo využití prostředků EU pro program dříve financovaný státem ke zlepšení energetické účinnosti Irsko v roce 2000 zavedlo program „Lepší energie, teplejší domovy“, financovaný z vnitrostátního rozpočtu a zaměřený na nízkopříjmové domácnosti, které jsou ohroženy energetickou chudobou, tzn. nemohou si dovolit řádné vytápění. 
18 Box 1 In Ireland the use of EU funds on a previously nationally funded scheme did not lead to a scale-up in energy efficiency Since 2000 Ireland has had in place a nationally-funded “Better Energy Warmer Homes Scheme”, targeting low-income households at risk of energy poverty, i.e. unable to afford proper heating.
Když v roce 2014 začala tento program spolufinancovat EU, Irsko vnitrostátní částku snížilo a celkové finanční příděly na tento program se nyní stabilně pohybují kolem 20 milionů EUR ročně (viz obrázek 7). 
When in 2014, EU funds started to co-finance this scheme, Ireland reduced national funding for the scheme so that the total funding allocated to the scheme remains stable at around €20 million per year (see Figure 7).
Tento způsob využití finančních prostředků EU nevede k výraznému zvýšení nebo urychlení investic do energetické účinnosti a v daném případě v zásadě jen nahradil vnitrostátní financování. 
This use of EU funds is not consistent with a significant scale-up or acceleration of investments in energy efficiency, but essentially substituted national funding.
Obrázek 7 – Vývoj financování programu „Lepší energie, teplejší domovy“ v Irsku (období 2011–2017) Zdroj: EÚD. 
Figure 7 – Funding allocation to the Better Energy Warmer Homes Scheme in Ireland over time (2011-2017 period) Source: ECA.
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Prostředky celkem 2014 2015 Vnitrostátní prostředky 2016 2017 Prostředky EU 27 Zjištění týkající se Česka a Itálie (Apulie) jsou podobná zjištěním z naší zvláštní zprávy č. 21/2012, kdy jsme upozorňovali, že v operačních programech v období 2007– 2013 nebylo provedeno řádné posouzení potřeb. 
25 20 15 10 5 0 2011 2012 2013 Total funds 2014 National funds 2015 2016 2017 EU funds 27 For Czechia and Italy (Puglia) these findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we observed that 2007-2013 operational programmes had not benefited from proper needs assessments.
Tato posouzení neurčila konkrétní odvětví s potenciálem úspor energie ani možnosti, jak jich dosáhnout nákladově efektivním způsobem, aby se tak odůvodnila zvolená opatření a náklady na ně. 
Those assessments did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings in a cost-effective manner, thereby justifying the chosen measures and their cost.
28 Na základě toho jsme Komisi doporučili podmínit financování politiky soudržnosti v období 2014–2020 řádným posouzením potřeb na úrovni programů. 
28 On this basis, we recommended the Commission make 2014-2020 Cohesion policy funding subject to the establishment of a proper needs assessment at million euro programme level.
Ve třech z pěti členských států, které jsme navštívili v roce 2019 (v Bulharsku, Česku a Itálii (Apulii)), mil. EUR 
However, three (Bulgaria, Czechia and Italy (Puglia)) of the five Member States we visited in 2019 still did not base their operational programmes on a robust assessment of energy consumption nor quantify potential energy savings and corresponding investments needs.
V Litvě se situace zlepšila – vnitrostátní orgány nyní vyčíslují jak investiční potřeby, tak potenciální úspory energie. 
In Lithuania the situation has improved as national authorities now quantify investment needs and potential energy savings.
Členské státy si jsou vědomy překážek investování, které zatím nebyly vyřešeny 29 Zlepšení v oblasti energetické účinnosti vedou k významnému snížení plateb za energii, ale řada investic do energetické účinnosti budov se nerealizuje z důvodu překážek na trhu14. 
Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed 29 Energy efficiency improvements generate significant reductions in energy bills but many energy efficiency investments in buildings do not happen due to market barriers14.
Patří k nim nedostatečná informovanost a odborné znalosti o financování a přínosech energetické účinnosti, vysoké počáteční náklady, regulační překážky v budovách s více vlastníky (v bytových sdruženích často vyžadující jednomyslné schválení) a problém rozdílné motivace mezi vlastníky a nájemci15. 
These include lack of awareness and expertise on energy efficiency financing and benefits, high initial costs, regulatory barriers in multi-ownership buildings (often requiring unanimity for housing associations), and the split incentive or owner/tenant dilemma15.
Jedná se o situaci, kdy vlastník budovy hradí náklady na energetickou modernizaci, ale výsledné úspory ze snížení nákladů na energii plynou nájemci. 
This refers to a situation where the building owner pays for the energy efficiency upgrades but is unable to recover savings from reduced energy use that accrue to the tenant.
V důsledku toho má vlastník malou motivaci investovat do zlepšení energetické účinnosti. 
As a result, the owner may have little incentive to invest in energy efficiency improvements.
30 V Bulharsku, Česku a Litvě nám řídící orgány a příjemci u projektů sdělili, že zlepšení energetické účinnosti brání především problém, jak dosáhnout dohody v budovách s více vlastníky. 
30 In Bulgaria, Czechia and Lithuania, managing authorities and project beneficiaries told us that difficulty in reaching agreement in multi-ownership buildings was a key obstacle to improving energy efficiency.
31 Další překážky, zejména pro zavedení smluvních mechanismů o energetických službách, souvisí s pravidly pro zadávání veřejných zakázek, protože z právního hlediska není jasné, které zásadní prvky by tyto smlouvy měly obsahovat, a problémům s rozlišováním mezi stavebními pracemi, dodávkami a službami16 a zaznamenáváním těchto smluv v národních účtech veřejného sektoru. 
31 Other barriers, hindering in particular the take up of Energy Performance Contracting mechanisms, relate to public procurement rules, as there is legal uncertainty on the essential elements of such contracts and difficulties in distinguishing between works, supply and services16, and on recording these contracts in public sectors’ national accounts.
Komise pracuje na odstranění těchto překážek: v roce 2017 Eurostat zveřejnil písemný pokyn17 k tomu, jak takové smlouvy zaznamenávat v národních účtech. Tento pokyn byl v roce 2018 doplněn o další pokyny vypracované společně s EIB18. 
The Commission is working on lifting these barriers: in 2017 Eurostat published a guidance note17 clarifying how to record these contracts in national accounts. This note was complemented in 2018 by further guidance prepared together with the EIB18.
14 Komise (2017): „Osvědčené postupy v oblasti energetické účinnosti“, s. 15. 
14 Commission (2017): “Good practice in energy efficiency” p. 15.
15 Zpráva Společného výzkumného střediska (2014), „Překonání problému rozdílné motivace v oblasti výstavby budov“. 
15 JRC report (2014), “Overcoming the split incentive barrier in the building sector”.
16 Italská národní energetická agentura: ENEA (2017): „Smlouvy o energetických službách“. 
16 Italian Energy National Agency: ENEA (2017): “The Energy Performance Contracts”.
17 Komise (2017) „Pokyn Eurostatu: zaznamenávání smluv o energetických službách na účtech vládních institucí“. 
17 Commission (2017) “Eurostat Guidance note: the recording of energy performance contracts in government accounts”.
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 19 
18 https://www.eib.org/attachments/pj/guide_to_statistical_treatment_of_epcs_en.pdf 19