natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Provádění operačních programů řídí a monitorují řídicí orgány, zprostředkující subjekty a certifikační orgány na celostátní, regionální a místní úrovni12. Řídicí orgány nebo zprostředkující subjekty vybírají jednotlivé projekty a sledují jejich realizaci. Na financování projektů se vztahují určitá pravidla a podmínky, stanovené částečně na úrovni EU13 a částečně na úrovni členských států (kritéria pro výběr projektů, posuzování projektových nákladů, přínosů a možných zisků a také posouzení hospodářských a sociálních dopadů a vlivu na životní prostředí se většinou provádějí v členských státech s výjimkou velkých projektů v období 2007–2013, u nichž rozhodnutí o spolufinancování přijímá Komise). 
7. the managing authorities, intermediate bodies and certifying authorities at the national, regional and local levels manage and monitor the implementation of the operational programmes12. the managing authorities or intermediate bodies select the projects and monitor their implementation. project funding is subject to certain rules and conditions laid down partly at Eu13 and partly at Member state level (the criteria for selecting projects, the assessment of costs, benefits and potential earnings of projects as well as economic, social and environmental impact assessments are usually made at Member state level with the exception of major projects in the 2007–13 period, where the commission adopts a decision to co-finance the projects).
12 Přehled právních předpisů EU týkajících se systémů řízení a kontroly podpory poskytované v rámci politiky soudržnosti je k dispozici na internetové adrese: http:// europa.eu/legislation_ summaries/regional_policy/ management/g24241_cs.htm 13 Nařízení (ES) č. 1083/2006. 
12 Eu legislative summary on management and control systems for assistance granted under the cohesion policy funds can be found on: http://europa.eu/legislation_ summaries/regional_ policy/management/ g24241_en.htm 13 regulation (Ec) no 1083/2006.
11 Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
11 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Hlavním cílem auditu bylo zjistit, zda jsou investice do energetické účinnosti financované v rámci politiky soudržnosti nákladově efektivní. Při hledání odpovědi na tuto otázku Účetní dvůr zkoumal, zda: — pro plánování a financování byly nastaveny vhodné podmínky tak, aby se zajistila nákladová efektivita investic do energetické účinnosti, a zda — spolufinancované projekty veřejných budov byly nákladově efektivní. 
12 audIt SCoPE aNd aPPRoaCh 8. the main audit question was whether the cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court examined whether: — the right conditions had been established in programming and financing to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether — the co-financed public buildings projects were cost-effective.
9. Posoudit plánování a financování obnášelo analýzu příslušných operačních programů, jejich hodnocení ex ante a vyhodnocení priorit stanovených pro politiku energetické účinnosti členského státu i jednotlivých hospodářských odvětví. 
9. answering the question on programming and financing involved analysing the relevant operational programmes, their ex ante evaluations and the prioritisation of the energy efficiency policy at national level and within individual economic sectors. it also required an analysis of the achievement of national energy efficiency targets and the impact of the cohesion policy funds on this achievement, the availability of national and private co-funding and a review of other national financial support mechanisms.
10. Výsledky auditu uvedené v této zvláštní zprávě jsou založeny na prověrce čtyř operačních programů v České republice, Itálii a Litvě, které byly financovány z Fondu soudržnosti nebo Evropského fondu pro regionální rozvoj. 
10. the audit results shown in this special report are based on an examination of four operational programmes financed through the cohesion fund or the European regional development fund in the czech republic, italy and Lithuania. three of the audited operational programmes are from the 2007–1314 programming period and one is from the 2000–06 programming period15.
Do konce roku 2011 přidělily uvedené státy v rámci svých operačních programů 1 199,3 milionu EUR na projekty energetické účinnosti (33 % celkové částky projektů vybraných v té době v rámci prostředků vyčleněných na energetickou účinnost z fondů politiky soudržnosti v programovém období 2007–2013, viz také příloha I). 
By the end of 2011, these countries had allocated 1 199,3 million euro to energy efficiency projects under their respective operational programmes 33 % of the total amount of projects selected at that time under the cohesion policy funds allocated to energy efficiency in the 2007–13 programming period, see also Annex I).
11. Co se týče nákladové efektivity projektů veřejných budov, auditoři prověřili 24 dokončených investičních projektů v sektoru veřejných budov. 
11. in order to answer the question on the cost-effectiveness of the public building projects, the audit examined 24 completed investment projects in the public buildings sector. the audit of the projects involved a review of project proposals and an examination of the project outputs and results to verify their cost-effectiveness.
14 OP Životní prostředí (Česká republika), Meziregionální OP Energie (Itálie) a OP na podporu soudržnosti (Litva). 
14 op Environment (czech republic), interregional op Energy (italy) and op for promotion of cohesion (Lithuania).
15 OP Basilicata (Itálie). 
15 op Basilicata (italy).
13 pŘIpomÍNky plánoVání a FInancoVání opErační proGramy nEjsou založEny na patřIčném posouzEní potřEb 12. Operační programy by měly vycházet z posouzení potřeb a opatření v oblasti energetické účinnosti by měla zohledňovat národní a regionální akční plány energetické účinnosti. Při posuzování potřeb by se měla hodnotit spotřeba energie konečnými uživateli ve všech sektorech, určit potenciál energetických úspor ekonomiky a stanovit cíle a vhodné metody pro hodnocení úspěšnosti plánu, tak jak to stanoví a prosazuje Mezinárodní energetická agentura16. 
13 oBSERvatIoNS plannInG and fInancInG opEratIonal proGrammEs wErE not basEd on propEr nEEds assEssmEnts 12. operational programmes should be based on needs assessments and, for energy efficiency measures, they should consider the national and regional energy efficiency action plans. such needs assessments should assess energy consumption by end-use in all sectors, identify the economy’s energy savings potentials and establish objectives and appropriate methods for evaluating the success of the plan as defined and promoted by the international Energy agency16. the energy savings potentials should be explored to the extent they are cost-effective.
13. Komise také vyzvala členské státy k tomu, aby zajistily plné začlenění příslušných investic v rámci politiky soudržnosti do vnitrostátních strategií energetické účinnosti a aby v případě potřeby konzultovaly příslušná opatření a jejich zahrnutí do národní akčních plánů energetické účinnosti (NEEAP) s řídicími orgány, zejména na regionální a místní úrovni17. 
13. the commission also encouraged the Member states to ensure that relevant cohesion policy investments were fully integrated into national energy efficiency strategies and, as appropriate, consult the managing authorities on relevant measures, particularly at regional and local level, for inclusion in the national Energy Efficiency action plans17.
14. Kontrolované operační programy obsahovaly různá opatření, která byla založena na strategických obecných zásadách Společenství, národních strategických referenčních rámcích a národních strategických plánech a prioritách. Prioritní osy v oblasti energetické účinnosti byly sice v souladu se strategickými obecnými zásadami Společenství i s národními strategickými referenčními rámci, ale obecné pokyny, které se k nim vztahovaly, nijak nepřispívaly k tomu, aby z operačních programů vznikly spolehlivé nástroje ekonomického rozvoje, jak se o tom píše dále. 
14. the audited operational programmes included a number of actions which were based on community strategic Guidelines, national strategic reference frameworks and national strategic plans and priorities. the energy efficiency priority axes were in line with both the community strategic Guidelines and the national strategic reference frameworks, but their broad guidelines did not help turn the operational programmes into solid economic development instruments as described below.
15. Vnitrostátní orgány nijak nepropojily operační programy s národními akčními plány energetické účinnosti. Patřičné posouzení potřeb, které by zahrnovalo podrobný popis a analýzu celkového potenciálu v oblasti energetických úspor hospodářství podle jednotlivých odvětví a regionů, uvádělo konkrétní možnosti úspor energie a stanovilo cíle programu a vhodné metody pro kontrolu jejich plnění, nebylo vypracováno ani před zahájením kontrolovaných operačních programů, ani nebylo jejich součástí. 
15. the national authorities had not established a link between the operational programmes and national Energy Efficiency action plans. none of the audited operational programmes was preceded by, or included, a proper needs assessment encompassing a detailed description and analysis of the overall energy savings potential of the economy, by sector and by region, identifying the economy’s energy savings potential and establishing objectives and adequate methods for monitoring the achievement of the objectives of the programme.
Nebylo proto jasné, proč poskytnout finanční prostředky tomu kterému odvětví a do jaké míry lze energetických úspor dosáhnout prostřednictvím existujících tržních nástrojů a veřejných dotací včetně EFRR a FS. V důsledku toho operační programy neuváděly, ve kterých konkrétních odvětvích by bylo možné dosáhnout úspor energie, a možnosti, jak toho docílit, jimiž by se zdůvodnila zvolená opatření a jejich náklady. 
Hence, it was not clear why the various sectors should be funded and to what extent the energy savings potential could be achieved via existing market instruments and public subsidies, including the Erdf and cf. as a consequence, the operational programmes did not identify the specific sectors where energy savings could be achieved and the options for achieving those savings, thereby justifying the chosen measures and their cost.
16 OECD/IEA (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations (Doporučení pro politiku energetické účinnosti), Paříž. 
16 oEcd/iEa (2008) Energy Efficiency Policy Recommendations, paris.
17 SEK(2009) 889 v konečném znění ze dne 23. června 2009 – Shrnutí celkového posouzení všech 27 národních akčních plánů energetické účinnosti v souladu s požadavky směrnice 2006/32/ES o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách, s. 47. 
17 sEc(2009)889final of 23 June 2009 — synthesis of the complete assessment of all 27 national Energy Efficiency action plans as required by directive 2006/32/Ec on energy end-use efficiency and energy services, p. 47.
Komise při schvalování operačních programů od členských států nevyžadovala, aby při rozhodování o přidělení finančních prostředků na opatření energetické účinnosti vycházely z výsledků posouzení potřeb. tabulka 2 plánoVané přIspění Fondů polItIky soudržnostI kE splnění cílů Vybraných člEnských států V oblastI Úspor EnErGIE 14 Členský stát Operační program (prostředky přidělené na energetickou účinnost) Cílová úspora energie v členském státě do roku 2016 (v GJ) podle NEEAP (2007) Cílová úspora energie v rámci OP (v GJ) % Česká republika Životní prostředí 7 143 120 1 550 000 (v roce 2007, původně 430 000) 21,7 (6) Itálie Basilicata 45 477 720 Nebylo stanoveno – MOP Energie 52 500 0,1 Litva OP na podporu soudržnosti (renovace veřejných budov) 13 669 200 360 000 2,6 Zdroj: Operační programy, národní akční plány energetické účinnosti (2007), výpočty EÚD. Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
When approving operational programmes, the commission did not require the Member states to support their allocation of funds to energy efficiency measures with the results of needs assessments. tablE 2 plannEd contrIbutIon of cohEsIon polIcy funds to thE EnErGy saVInGs objEctIVEs of sElEctEd mEmbEr statEs 14 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the Member States by 2016 (in GJ) as stated in NEEAP (2007) Energy savings target for the operational programme (in GJ) % Czech Republic Environment 7 143 120 1 550 000 (in 2007, originally 430 000) 21,7 (6) Italy Basilicata 45 477 720 Not set N/A Energy IOP 52 500 0,1 Lithuania Promotion of Cohesion (renovation of public buildings) 13 669 200 360 000 2,6 Source: operational programmes, nEEaps (2007), calculations by Eca. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Nákladová efektivita by měla mít při rozhodování o veřejných výdajích určující význam18. Koncept nákladové efektivity by se měl uplatňovat zejména pro stanovení, které projekty energetické účinnosti mají prioritu. Komise zdůraznila, že dosáhnout 20 % snížení předpokládané spotřeby energie v EU do roku 2020 je možné zavedením nákladově efektivních opatření, tzn. takových, kdy se investované náklady díky nižší spotřebě energie vrátí během doby životnosti energeticky úsporného opatření a často i za dobu mnohem kratší19. 
cost-EffEctIVEnEss was not a dEtErmInInG factor whEn allocatInG fundInG to EnErGy EffIcIEncy mEasurEs 18. an analysis of cost-effectiveness compares costs (of investments or other types of spending) with the effects to be achieved. cost-effectiveness considerations should be a major determinant of public spending deci-sions18. the cost-effectiveness concept should be used especially when prioritising energy efficiency projects. the commission has emphasised that the objective of saving 20 % of the Eu’s projected energy consumption by 2020 can be achieved by introducing cost-effective measures, which means that the investments made will be paid back from the reduced energy bills within the lifetime of the energy savings measures, or often even much sooner19.
Členské státy by měly zajistit, aby veřejný sektor přijímal opatření ke zvýšení energetické účinnosti, která se zaměřují na nákladově efektivní opatření vytvářející nejvyšší míru úspor energie v nejkratším čase20. 
Member states are required to ensure that energy efficiency improvement measures are taken by the public sector, focusing on cost-effective measures which generate the largest energy savings in the shortest span of time20.
Jelikož se očekává, že 20 % cíl bude splněn jen v malém rozsahu (viz bod 4), mělo by se při přidělování prostředků a výběru projektů usilovat o maximální nákladovou efektivitu (rámeček uvádí příklady z praxe v Belgii a Dánsku). 
Given the low level of the projected achievement of the 20 % target (see paragraph 4), the allocation of funding and selection of projects should aim at maximising cost-effectiveness (see the Box for actual practice reported in Belgium and denmark).
2 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). 
18 article 27(1) and article 27(2) of the council regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 of 25 June 2002 on the financial regulation applicable to the general budget of the European communities (oJ L 248, 16.9.2002, p.
19 SEK(2011) 277 v konečném znění. 
19 sEc(2011) 277 final.
20 Článek 5 směrnice 2006/32/ES Evropského parlamentu a Rady ze dne 5. dubna 2006 o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách a o zrušení směrnice Rady 93/76/EHS (Úř. věst. L 114, 27.4.2006, s. 64). 
20 article 5 of directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council of 5 april 2006 on energy end-use efficiency and energy services and repealing council directive 93/76/EEc (oJ L 114, 27.4.2006, p. 64).
15 rámEčEk Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti příklady uplatnění koncEptu nákladoVé EFEktIVIty VE dVou člEnských státEch V Belgii se v rámci vlámského akčního plánu „Hospodaření s energií v budovách vlámské vlády“ musí všechny regionální investice s dobou návratnosti sedm let nebo kratší realizovat do tří let. 
15 box Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency ExamplEs of thE usE of thE cost-EffEctIVEnEss concEpt In two mEmbEr statEs in Belgium, under the flemish region’s ‘Energy management in flemish government buildings’ action plan, all regional investments with a payback period of seven years or less must be implemented within three years. the first phase must be assessed within five years to decide whether, and if so how, a second phase of investments with a payback period of 10 years or less can be implemented. in denmark, government institutions are required to implement energy savings measures with payback times of up to five years21.
21 Vlámský akční plán energetické účinnosti (2007) a Akční plán na obnovené úspory energie (2005), Dánsko (www.ec.europa.eu/energy). 
21 flemish Energy Efficiency action plan (2007) and action plan for renewed Energy conservation (2005), denmark (www.ec.europa.eu/ energy).
20. Nákladová efektivita nebyla u žádného z kontrolovaných operačních programů rozhodujícím kritériem pro přidělení finančních prostředků na investice do energetické účinnosti. Řídicí orgány uvedly, že při financování projektů energetické účinnosti z fondů politiky soudržnosti se vycházelo z vládních odhadů spotřeby energie a jejího plánovaného snížení a do jisté míry také z vývoje čerpání prostředků v regionech v předchozím programovém období. 
20. in none of the operational programmes audited was cost-effectiveness a determining factor for the allocation of funds to investments in energy efficiency. the managing authorities explained that the allocation of cohesion policy funds to energy efficiency projects was decided on the basis of the governments’ estimates of energy consumption and its planned reduction made by the government and also, to a certain extent, on the pattern of the absorption of appropriations in the regions in the previous programming period.
Prognózy investičních nákladů na uvedené snížení se však neprovedly. Kontrolované operační programy neobsahovaly analýzu, z níž by bylo zřejmé, jakým způsobem se vyčleňovaly prostředky na jednotlivé priority nebo opatření. 
However, it did not include investment cost projections of such reductions. the audited operational programmes did not provide any analysis which would have clarified how the funds had been allocated to each priority or measure.
Při posuzování operačních programů Komise od členských států nevyžadovala, aby prostředky, které přidělily na opatření energetické účinnosti, odůvodnily nákladovou efektivitou těchto opatření, a nezohledňovala tento požadavek ani při meziútvarových konzultacích a ve svých připomínkách k návrhu operačních programů, které jí ke schválení předložily řídicí orgány. 
When assessing the operational programmes, the commission did not require the Member states to justify their allocation of funds to energy efficiency measures on the basis of their cost-effectiveness, nor did it take this requirement into consideration in its inter-service consultations and commission’s comments on draft operational programmes submitted by the managing authorities for approval.
22 Pro srovnání: roční státní program na podporu úspor energie a využití obnovitelných zdrojů energie v České republice, nyní program EFEKT, funguje od roku 1991. Prostá doba návratnosti investic se v něm pohybovala mezi pěti lety (průmysl), sedmi lety (terciární sektor) a 21 lety (domácnosti), přičemž průměrný náklad na 1 GJ uspořené energie v období 2005–2007 byl 74 EUR. 
22 for comparison, the annual czech state programme for support of Energy savings and use of rEs, now programme EfEKt has operated since 1991. the simple payback period for the investments varied between five years (industry), seven years (tertiary sector) and 21 years (households) with the average cost of 1 GJ saved of 74 euro in the 2005–07period.
16 Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
16 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
24. Řídicí orgány se nijak nesnažily přesvědčit se o tom, že vybrané projekty nabízejí nejlepší poměr mezi snížením spotřeby energie a vloženými prostředky. 
24. the managing authorities did not seek to ensure that the projects selected provided the best ratio between energy consumption reduction and the investment made. the selection criteria used showed a number of weaknesses as explained in the following paragraphs.
25. V případě OP Životní prostředí (Česká republika) byla výběrová kritéria objektivní a transparentní a umožňovala potenciálním příjemcům odhadnout, zda mají při výběru naději na úspěch. 
25. in the Environment op (czech republic), the selection criteria were objective and transparent and helped the potential beneficiaries predict whether they would be successful.
Každý projektový návrh se posuzoval podle dvou ekologických kritérií (náklady na 1 GJ uspořené energie a roční náklady na snížení emisí CO2) a tří technických kritérií (procentuální snížení spotřeby energie v porovnání s výchozím stavem, náklady na renovaci a energetický standard dosažený po skončení projektu). Dále se od celkových způsobilých nákladů projektu odečítaly odhadované úspory energie za pět let. 
Each project proposal was checked against two ecological criteria (cost of 1GJ saved and annual cost of co2 emissions reduction) and three technical criteria (percentage of energy saved against the original situation, cost of the renovation and energy standard achieved after project completion). in addition, projected five-year energy savings were deducted from the total eligible project cost.
To je mnohem delší návratnost, než s jakou počítají státní programy (viz poznámka pod čarou č. 22). tabulka 3 náklady na jEdEn GIGajoulE uspořEné EnErGIE VE čtyřEch kontroloVaných opEračních proGramEch 17 Členský stát Operační program (prostředky přidělené na energetickou účinnost) Cílová úspora energie stanovená v OP (v GJ) Rozpočet (v mil. EUR) Náklady na úsporu 1 GJ (EUR) Návratnost (v letech) Česká republika Životní prostředí 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Itálie Basilicata Nebylo stanoveno 26 (17)1 – – MOP Energie 52 500 764 14 560 288–444 Litva OP na podporu soudržnosti 360 000 310 861 72–96 1 Po přerozdělení finančních prostředků. 
However, even though the project selection criteria were objective and included the cost per 1 GJ saved, the acceptable value was between 200 and 560 euro per GJ, indicating a payback period of 17 to 47 years, much longer than for the state programmes (see footnote 22). tablE 3 cost of 1 Gj saVEd In four audItEd opEratIonal proGrammEs 17 Member States Operational Programme (allocations to energy efficiency) Energy savings target of the operational programme (in GJ) Budget (in million euro) Cost of 1 GJ saved (in euro) Payback (in years) Czech Republic Environment 1 550 000 (430 000)1 525 (310)1 339 (722)1 28 (61)1 Italy Basilicata Not set 26 (17)1 N/A N/A Energy IOP 52 500 764 14 560 288–444 Lithuania Promotion of Cohesion 360 000 310 861 72–96 1 after the reallocation of funds.
Zdroj: operační programy, výpočty EÚD. 
Source: operational programmes, calculations by Eca.