natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise nicméně to, jak politiky EU a její rozpočet přispívají k Agendě 2030, nijak neměří. 
However, the Commission does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda.
55 Zpráva Eurostatu přináší informace o různých ukazatelích a o pokroku v otázkách týkajících se cílů udržitelného rozvoje a obsahuje údaje rozčleněné podle jednotlivých členských států. 
55 Eurostat’s report provides information on different indicators and progress on SDG-related issues, and includes data broken down by Member State.
Ukazatele, které Komise vybrala na základě konzultace se zainteresovanými stranami, tvoří především statistické informace shromažďované členskými státy. 
The indicators, selected by the Commission based on consultation with stakeholders consist mainly of statistical information collected by Member States.
Ukazatele se vyhodnocují na základě srovnání s cíli strategie EU 2020 nebo jinými politickými cíli, jsou-li k dispozici. 
Indicators are evaluated against EU 2020 targets or other policy targets where available.
Ve zprávě se rovněž upozorňuje na politická opatření EU v konkrétních oblastech, ale k měření úspěšnost politické činnost EU v dané oblasti se tyto ukazatele nepoužívají. 
The report also highlights EU policy action in a specific area, but the indicators do not measure the performance of this EU policy action.
Některé ukazatele zahrnují také určité problémové otázky (rámeček 6). Evropský parlament uvítal zprávu Eurostatu jako „ krok vpřed k vytvoření plně funkčního monitorovacího mechanismu EU“, ale zároveň poukázal na to, že „samotný Eurostat nemůže komplexně zachytit všechny rozměry pokroku v oblasti cílů udržitelného rozvoje“82. 
Some indicators include certain challenges (Box 6).The European Parliament has welcomed the Eurostat report as a “step forward towards the creation of a fully-fledged EU monitoring mechanism” but has also pointed out that “Eurostat alone cannot comprehensively capture all dimensions of SDG progress”82.
Již dříve jsme kriticky poukázali na to, že zpráva Eurostatu neměří pokrok při plnění závazku přijatého v rámci cílů udržitelného rozvoje, že do roku 2030 bude dosaženo neutrality z hlediska degradace půdy83. 27 
We have previously criticised the Eurostat report for not measuring the progress towards its SDG commitment to achieving land degradation neutrality by 203083. 27
28 Rámeček 6 Příklad ukazatelů Eurostatu týkajících se plnění cílů udržitelného rozvoje v roce 2019 Cíl č. 13 – Přijmout bezodkladná opatření pro boj se změnou klimatu a zvládání jejích dopadů Pokrok se měří na základě následujících ukazatelů84: 1) Emise skleníkových plynů z paliv z územního hlediska (měřené podle cílů stanovených do roku 2020); 2) Intenzita emisí skleníkových plynů ze spotřebované energie; 3) Střední odchylka povrchové teploty; 4) Hospodářské ztráty související s klimatem; 5) Podíl na mezinárodním závazku ve výši 100 miliard USD na výdajích souvisejících s klimatem. 
28 Box 6 Example of Eurostat 2019 SDG indicators SDG 13 – Take urgent action to combat climate change and its impacts Progress is measured based on the following indicators84: (1) Greenhouse gas emissions from a territorial perspective(measured against 2020 targets); (2) Greenhouse gas emissions intensity of energy consumption; (3) Mean near surface temperature deviation; (4) Climate related economic losses; (5) Contribution to the international $100 billion commitment on climate-related expending; Challenges relating to these indicators include the following: With regard to indicator No 1: (a) While this is an internationally agreed indicator, the Commission’s think tank and studies have pointed out that focusing solely on this measurement risks not taking into account spill-over effects which occur when developed countries reduce their greenhouse gas emissions by outsourcing emission-intensive sectors to other countries and then importing the products85; (b) 2020 targets are used for the reduction of greenhouse gas emissions despite the existence of 2030 targets and objectives for 205086.
Již dříve jsme dospěli k závěru, že dosažení dlouhodobějších cílů bude vyžadovat výrazně větší úsilí87. Se všemi vykazovanými ukazateli: c) V důsledku omezení na straně údajů nelze vypočítat žádné vývojové trendy88. 
We have previously found that achieving the longer term targets will require significantly more effort87; With regard to the reporting on all indicators: (c) No trend can be calculated due to data limitations88.
56 Komise má v úmyslu učinit zprávu Eurostatu a zprávu o dopadu vnější činnosti EU na plnění cílů udržitelného rozvoje89 obsahem zprávy, kterou bude v roce 2019 předkládat Organizaci spojených národů. 
56 The Commission plans to use the Eurostat report, together with a report on the impact of the EU external action on achieving the SDGs89, for the purpose of reporting to the UN in 2019.
To znamená, že zpráva z roku 2019 nebude obsahovat informace o tom, jak se na plnění těchto cílů podílí EU svým rozpočtem a svými politikami s výjimkou vnější činnosti. 
This means that the 2019 report will not cover the contribution of the EU’s budget and policies, apart from external action.
Informace o udržitelnosti poskytované orgány a agenturami EU 57 Zjistili jsme, že zprávu o udržitelnosti uveřejňuje jeden orgán EU (Evropská investiční banka, EIB) a jedna agentura EU (Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví, EUIPO) (rámeček 7). 
Sustainability information provided by EU institutions and agencies 57 We found one EU institution (the European Investment Bank) and one EU agency (the European Intellectual Property Office) that publish a sustainability report (Box 7).
29 Rámeček 7 Zprávy o udržitelnosti, které podává EIB a EUIPO Zpráva EIB Evropská investiční banka (EIB) je orgánem EU se sídlem v Lucemburku. 
29 Box 7 The EIB’s and EUIPO’s sustainability report The EIB’s report The European Investment Bank (EIB) is an EU institution located in Luxembourg.
Je „finančně autonomní“ a má kapitál 243 miliardy EUR a více než 3 800 zaměstnanců90. 
It is “financially autonomous”, with capital of €243 billion and over 3 800 staff90.
EIB jakožto „banka EU“ financuje investice po celém světě a poskytuje v této oblasti poradenství91. 
As the “EU’s bank”, the EIB finances and advises on investments all over the world91.
Svou první zprávu o udržitelnosti uveřejnila v roce 200792 a od roku 200893 ji začala sestavovat v souladu s pokyny GRI pro podávání zpráv. 
The institution published its first sustainability report in 200792 and aligned it with the GRI reporting guidelines from 200893 onwards.
Její nejnovější zprávu (z roku 2018) tvoří dva dokumenty: zpráva o udržitelnosti94 a informace o podávání zpráv o udržitelnosti v roce 2018. 
Its latest report (2018) consists of two documents: the Sustainability Report94 and the Sustainability Reporting Disclosure 2018.
První zpráva se zabývá přístupem EIB k udržitelnému a inovativnímu financování a investování. 
The first report addresses the EIB’s approach towards sustainable and innovative finance and investment.
Ukazuje, jak jsou při posuzování projektů zohledňovány otázky udržitelnosti95, a uvádí příklady zapojení zainteresovaných stran a informace o tom, jak byla zajištěna odpovědnost v rámci organizace. 
It highlights how sustainability concerns have been incorporated in the assessment of projects95, and provides examples of stakeholder engagement and information on how it has ensured accountability within the organisation.
Druhá zpráva, která je určena odborníkům (analytikům, nevládním organizacím, akademické obci atd.), obsahuje ucelené a standardizované informace o environmentálních, sociálních a správních aspektech a o výkonnosti EIB. 
The second report, aimed at specialists (analysts, non-governmental organisations, academic community, etc.), presents comprehensive, standardised information on environmental, social and governance aspects and on the EIB’s performance.
Zpráva EUIPO Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví je decentralizovanou agenturou EU, která sídlí ve španělském Alicante. 
EUIPO’s report The European Intellectual Property Office is a decentralised EU agency located in Alicante (Spain).
Jedná se o plně samofinancovanou organizaci96, která má rozpočet 401 milionů EUR a celkem 995 zaměstnanců97. 
It is fully self-financed96, with a budget of €401 million and a total of 995 staff97.
Mezi úkoly tohoto úřadu patří registrování obchodních značek EU, průmyslové vzory Společenství, evropská a mezinárodní spolupráce a ochrana a prosazování práv duševního vlastnictví. 
Its tasks include registering EU trade marks, community designs, European and international cooperation and protecting and enforcing of intellectual property rights.
V roce 2016 agentura zavedla rámec pro udržitelnost podniků, vytvořila strategii sociální odpovědnosti podniků a předložila svou první zprávu o udržitelnosti (za rozpočtový rok 2016) vypracovanou na základě standardů GRI. 
In 2016, the agency implemented a corporate sustainability framework, developed a corporate social responsibility strategy and produced its first sustainability report (covering financial year 2016) based on GRI standards.
Stala se tak vůbec první agenturou EU, která takovou zprávu o udržitelnosti vypracovala. 
It was the first EU agency to produce such sustainability report.
Pro svou zprávu za rok 2017 se agentura rozhodla uvést svůj obsah dobrovolně do souladu se směrnicí EU o uvádění nefinančních informací a informací týkajících se rozmanitosti98. 
For its 2017 report, the agency decided to voluntarily align its content with the EU directive on non-financial and diversity disclosure98.
58 EIB a EUIPO ve svých zprávách o udržitelnosti analyzovaly a zveřejnily svá rizika týkající se udržitelnosti. 
58 As part of their sustainability reporting, the EIB and EUIPO analysed and published their sustainability risks.
Tato práce byla provedena na základě interních a externích rozhovorů. 
This work was based on internal and external interviews.
Obrázek 10 znázorňuje posouzení významnosti podle EIB. 
Figure 10 presents the EIB’s materiality assessment.
Obrázek 10 – Posouzení významnosti otázek udržitelnosti ze strany EIB 30 Transparentnost a odpovědnost Lidská práva a zranitelné skupiny Etika a bezúhonnost Environmentální a sociální normy Klima a životní prostředí: Infrastruktura Znečištění a emise MSP a tvorba pracovních míst Biologická rozmanitost a Inovace a dovednosti ekosystémy Boj proti korupci Zapojení obcí a zainteresovaných stran Rozmanitost a začleňování Zdraví a dobré životní podmínky Rozvoj a učení zaměstnanců Informace a kybernetická bezpečnost Významné hospodářské, environmentální a sociální dopady dané organizace Velmi vysoká Významné Důležité Výklad: Klima a životní prostředí považují za velmi důležité zainteresované strany i EIB, zatímco etice a bezúhonnosti přikládají větší význam zainteresované strany než EIB. 
Figure 10 – The EIB’s assessment of the materiality of sustainability issues 30 Transparencyand accountability Human rights and vulnerable groups Ethics and integrity Environmental and social standards Climate and environment Health and wellbeing Anti-corruption Community and stakeholder engagement Diversity and inclusion Infrastructure Pollutionand emissions SMEs and job creation Biodiversity and Innovation and skills ecosystems Staff development and learning Informationand cybersecurity Organisation's significant economic, environmental and social impacts Very high Material Important Interpretation: Climate and environment are ranked as a very high importance to stakeholders and to the EIB, whereas ethics and integrity are seen as more relevant for stakeholders compared to the EIBs view.
Zdroj: EIB (2019): Zpráva o udržitelnosti za rok 2018, s. 11. 
Source: EIB (2019): Sustainability Report 2018, p. 11.
59 Zprávy o udržitelnosti EIB i EUIPO obsahují informace o tom, jak tyto organizace zohledňují otázky udržitelnosti ve svých politikách a činnostech, i tom, jaký je dopad těchto organizací na udržitelnost. 
59 Both the EIB and EUIPO’s sustainability reports include information on how the organisations have considered sustainability issues in their policies and activities and on the organisational impact on sustainability.
Jak názorně dokládá příklad EIB (rámeček 8), dopad obchodní činnosti určité organizace na udržitelnost může být mnohem větší než její vlastní provoz. 
As the example from the EIB in Box 8 illustrates, the impact of an organisation’s business can be much greater than how the running of the organisation affects sustainability.
Relevance pro zainteresované strany Velmi relevantní 
Relevanceto stakeholders Very relevant
31 Rámeček 8 Uhlíková stopa vybraných úvěrových operací EIB ve srovnání s vlastním dopadem EIB EIB zveřejňuje informace o uhlíkové stopě projektů, které financuje Uhlíková stopa projektů EIB, 2015–2017 Počet projektů Celková hodnota kontraktů EIB (in mld. EUR) Absolutní množství emisí (v Mt CO2e/rok) Pohlcování uhlíku v lesnictví (v Mt CO2e/rok) Poměrné množství emisí (v Mt CO2e/rok) 2015 2016 2017 73 70 55 11,2 17,7 9,4 4,6 2,4 5,2 3,5 0,3 -3,1 -2,7 -2,9 Zdroj: Zpráva EIB o udržitelnosti za rok 2017. 
31 Box 8 Carbon footprint of selected EIB lending operations versus the EIB’s own impact The EIB publishes information on the carbon footprint of projects it finances Project carbon foot printing at the EIB, 2015-2017 Number of Projects Total EIB amount signed (in EUR billion) Absolute emissions (in Mt CO2e/year) Carbon sequestration from forestry (in Mt CO2e/year) Relative emissions (in Mt CO2e/year) 2015 2016 2017 73 70 55 11.2 17.7 9.4 4.6 2.4 5.2 3.5 0.3 -3.1 -2.7 -2.9 Source: EIB Sustainability Report 2017.
Jak je patrné z výše uvedené tabulky, CO2 se měří v milionech tun (Mt) a celková absolutní hmotnost emisí činila 5,2 Mt CO2e. 
The table above shows that CO2 is measured in millions of tonnes (Mt) Units and shows that total absolute emissions were 5.2 Mt CO2e.
V poměrných hodnotách umožnily financované projekty snížit emise v porovnání s alternativními možnostmi o 2,9 Mt CO2e. 
In relative terms, the funded projects represent a reduction of 2.9 Mt CO2e compared to alternatives.
Vlastní uhlíková stopa EIB dosahovala hodnoty 22 024 tun CO2e. 
The EIB ́s own organisational carbon footprint was 22 024 tonnes of CO2e.
Z toho je názorně vidět, že analyzování a vykazování dopadu obchodní činnosti určité organizace může být mnohem významnější než vykazování vlastního dopadu samotné organizace. 
This illustrates that analysing and reporting on the impact of an organisation’s business operations can be significantly more material than reporting only on the impact of the organisation itself.
60 Ostatní orgány a agentury EU sice zprávy o udržitelnosti nezveřejňují, shromažďují však a někdy i zveřejňují informace, které se udržitelnosti týkají, byť jsou to často informace kusé, které nepokrývají všechny významné aspekty udržitelnosti. 
60 While they do not publish sustainability reports, other EU institutions and agencies do collect and sometimes publish information related to sustainability, albeit in a piece-meal manner and without ensuring that all material aspects of sustainability are covered.
Náš průzkum provedený u všech orgánů a agentur EU tento stav potvrdil. 
Our survey of all EU institutions and agencies confirms this.
61 Shromažďované či zveřejňované informace se týkají především toho, jaké dopady má na udržitelnost provozní činnost jednotlivých organizací (například informace o spotřebě papíru či vody), a méně pak toho, jak udržitelnost zohledňují ve své celkové strategii a ve svých činnostech. 
61 The information collected or published mainly relates to how the running of the organisation affects sustainability (such as their internal use of paper or water) rather than on how they have considered sustainability in their overall strategy and operations.
62 Informace zveřejňované orgány a institucemi EU se týkají jejich správy, náboru zaměstnanců a dopadu organizace na životní prostředí. 
62 The information disclosed by EU institutions and agencies concerns their governance, recruitment and organisational environmental impact.
Informace zveřejňují v různých zprávách (např. ve zprávách vypracovaných pro systém environmentálního řízení a auditu (EMAS)) a/nebo na internetu. 
They publish information in different reports (e.g. reports done for the Eco-Management and Audit Scheme (EMAS)) and/or online.
Shromažďují se i další informace, ale nejsou zveřejňovány (příloha II). 
Other information is collected but not published (Annex II).
63 Orgány a agentury EU jsme také oslovili s dotazem, zda mají zavedeny nějaké systémy řízení, které by jim podávání zpráv o udržitelnosti alespoň částečně usnadňovaly (obrázek 11). 
63 We also asked EU Institutions and agencies whether they have implemented certain management systems, to support sustainability reporting or elements thereof (Figure 11).
Takové systémy řízení slouží organizacím, které chtějí zlepšit svůj dopad na životní prostředí (EMAS, ISO 14001) nebo na zdraví a bezpečnost svých zaměstnanců (Řada OHSAS: Posuzování bezpečnosti a ochrany zdraví při práci, 18001, ISO 45001). 
Such management systems support organisations that want to improve their impact on the environment (EMAS, ISO 14001) or on the health and safety of their employees (Occupational Health-and Safety Assessment Series (OHSAS) 18001, ISO 45001).
Obrázek 11 – Systémy řízení zavedené orgány a agenturami EU 32 Zavedené systémy řízení EMAS (Environmentální řízení) ISO 14001 (Environmentální řízení) Ostatní ISO 50001 (Hospodaření s energií) OSHAS 18001 (Zdraví a bezpečnost) ISO 45001 (Zdraví a bezpečnost) Žádné 7 9 9 1 1 1 1 2 1 1 3 3 2 1 1 1 1 1 1 2 9 0 5 10 15 20 25 Orgány EU Agentury EU: méně než 100 zaměstnanců Agentury EU: 100–250 zaměstnanců Agentury EU: 250–500 zaměstnanců Agentury EU: více než 500 zaměstnanců 4 3 2 Zdroj: Evropský účetní dvůr. 64 Zavedené systémy řízení se týkají především environmentálních aspektů. 
Figure 11 – Management systems implemented by EU institutions and agencies 32 Management systems implemented EMAS (Environmental Management) ISO 14001 (Environmental Management) Other ISO 50001 (Energy Management OSHAS 18001 (Health and Safety) ISO 45001 (Health and Safety) No management systems implemented 1 1 3 2 7 9 9 9 1 1 1 3 1 2 2 1 1 1 1 1 1 0 5 10 15 20 25 EU Institutions EU Agencies: staff <100 EU Agencies: staff between 100-250 EU Agencies: staff between 250-500 EU Agencies: staff >500 4 3 2 Source: ECA.
Nějaký systém řízení, například EMAS a/nebo ISO 14001, mají zavedeny už tři čtvrtiny orgánů EU99 a 10 % agentur EU. 
Three quarters of the EU institutions99 and 10 % of the EU agencies have implemented a management system such as EMAS and/or ISO 14001.
Oba tyto systémy umožňují organizacím zjišťovat a sledovat dopad svých činností, výrobků a služeb na životní prostředí. 
Both of these systems enable organisations to identify and monitor the environmental impact of their activities, products and services.
Systém EMAS vyžaduje na rozdíl od normy ISO14001, aby veřejná zpráva uplatňovala soubor základních ukazatelů týkajících se energetické účinnosti, materiálové účinnosti, odpadu, biologické rozmanitosti a emisí. 
Unlike ISO14001, EMAS requires a public report using a set of core indicators – energy efficiency, material efficiency, waste, biodiversity and emissions.
Pokud jde o další mezinárodní systémy řízení, které připadají v úvahu, jako jsou systémy pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci (OHSAS 18001) nebo systémy týkající se hospodaření s energií (ISO 5001), míra jejich implementace je velmi nízká. 
As far as other relevant international management systems like those for health and safety (OHSAS 18001) or energy (ISO 5001) are concerned, implementation is very low.
65 Na otázku, proč nezveřejňují samostatnou zprávu o udržitelnosti, většina orgánů a agentur EU odpověděla, že o tom dosud neuvažovaly; druhou nejčastější odpovědí bylo to, že jim chybí potřebné metodické znalosti (obrázek 12). 
65 When asked why they do not publish a separate sustainability report, most EU institutions and agencies responded that they had not yet considered doing it; the second most common reply was that they lacked the necessary know-how (Figure 12).
Obrázek 12 – Hlavní důvody nevydávání zpráv o udržitelnosti Zdroj: Evropský účetní dvůr. 66 Podle našeho průzkumu se respondenti domnívají, že podávání zpráv o udržitelnosti může mít své přínosy, spočívající zejména v tom, že se zvýšit důvěryhodnost a transparentnost. 
Figure 12 – Key reasons for not publishing a sustainability report Source: ECA. 66 According to our survey, respondents see the potential benefits of sustainability reporting especially to enhance credibility and transparency.
Respondenti byli rovněž toho názoru, že podávání zpráv o udržitelnosti by zvýšilo jejich pracovní zatížení. (obrázek 13). 
Respondents also considered that sustainability reporting would increase their workload. (Figure 13).
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % Nebylo dosud zvažováno Podávají zprávy jiným způsobem (výkazy EMAS, výroční zpráva o činnosti, zpráva o lidských zdrojích aj.) 
33 75 % 58 % 50 % 25 % 0% 46 % 25 % 25 % 7% Not considered yet No necessary know-Other reports used 17% 17% 8% 10% how (EMAS Statement, AAR, HR Report, etc.)
Orgány EU Agentury EU Chybí ukazatele 25 % Chybí potřebné metodické znalosti 25 % 15 % 7% 8% 17 % 17 % 10 % Příliš velké pracovní zatížení 
EU Institutions EU Agencies No indicators available Too much work 15 %
Obrázek 13 – Možné přínosy a nevýhody podávání zpráv o udržitelnosti 34 Podávání zpráv o udržitelnosti ... 
Figure 13 – Potential benefits and disadvantages of sustainability reporting 34 Sustainability reporting...
Zvyšuje důvěryhodnost Zvyšuje transparentnost Umožňuje lépe odhalovat rizika a příležitosti Zvyšuje povědomí o vnitřních procesech dané organizace Zlepšuje strategii řízení a politiku Zvyšuje pracovní zatížení Orgány EU 73 % 75 % 63 % 75 % 67 % 58 % 51 % 0 % 20 % Agentury EU 40 % 60 % 75 % 80 % 54 % 50 % 49 % 61 % Zdroj: Evropský účetní dvůr. 
Improves credibility 73% 75% 63% 75% 67% 58% 51% Improves transparency Helps to identify risk and oportunities Increases awareness on internal processes of the organisation Improves management strategy and policy Brings additional work load EU Institutions 61% 0% 20% 40% EU Agencies 60% 75% 80% 54% 50% 49% Source: ECA.
Kontrola informací o udržitelnosti 67 Audity účetních závěrek a zpráv o výkonnosti zvyšuje jejich hodnotu z hlediska vyvozování odpovědnosti. 
Auditing sustainability information 67 Auditing financial statements and performance reports increases their accountability value.
Ověřování spolehlivosti zpráv o udržitelnosti externím subjektem může zvýšit jejich věrohodnost a posílit důvěru zainteresovaných stran v informace, které jsou v nich uvedené. 
External assurance of sustainability reports can increase credibility as well as stakeholders’ trust in the information provided.
Může omezit riziko zkreslování ekologických informací (greenwashing) a využívání zpráv k sebeprezentaci před veřejností. 
It can reduce the risk of greenwashing and reports being used as PR-exercises.
Ověřování spolehlivosti informací může zvýšit hodnotu informací pro systémy vnitřní kontroly a řízení a zlepšit informovanost na úrovni vedení100. 
Auditing information can improve the value of information for internal control and management systems, and raise awareness at boardroom level100.
68 Kontrola zpráv o udržitelnosti s sebou nese odlišné typy problémů, než jaké jsou spojeny s audity účetních závěrek. 
68 Auditing sustainability reporting poses different types of challenges to those posed by auditing financial statements.
Spíše než v prověřování finančních údajů nebo číselných hodnot může například spočívat v prověřování „narativu“101. 
For example it can mean reviewing a “narrative” rather than financial data or figures101.
U většiny zpráv o udržitelnosti, které podávají velké společnosti, se externí audity nebo přezkumy provádějí,102 neexistuje však žádná obecně uznávaná norma takového auditu či ověřování spolehlivosti zpráv o udržitelnosti. 
Most sustainability reports by large companies are subject to external audit or review102 but there is no generally accepted audit or assurance standard for sustainability reports.