natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tato opatření sdružují podporu pro zlepšování konkurenceschopnosti v zemědělství, zlepšování životního prostředí a podporu venkovských oblastí. 
These measures are a mix of support for agricultural competitiveness improvements, environmental improvements and support for rural areas.
Nařízení neuvádí, které opatření by mělo přispívat ke kterému cíli ani v jakém poměru by cílů mělo být dosaženo. 
The Regulation does not set out which measure should contribute to which objective, nor in which proportion the objectives should be obtained.
Investiční opatření jsou v nařízení vymezena pružně, protože podporu lze získat při splnění jen několika málo podmínek. 
The Regulation defines the investment measures in a flexible manner, as few conditions are required to get the support.
Kromě toho mohou opatření přispívat ke kterémukoli z celkových cílů. 
In addition, the measures can contribute to any of the global objectives.
U devíti programů členských států, které prověřoval, zjistil Účetní dvůr nedostatek jasné strategie. 
For the nine Member State programmes reviewed, the Court found that a clear strategy was lacking.
Některé programy jasně nestanoví, jaké cíle se sledují a v jakém poměru má určité opatření přispět k jejich splnění. 
Some programmes do not set out clearly what objectives are pursued and in which proportion a measure shall address them.
U jiných programů se stanoví cíle, avšak realizují se opatření, kterými se dosahuje jiných cílů. 
Other programmes set out objectives but implement measures which achieve different objectives.
Rozhodnutí o dané politice jsou tak neprůhledná: není zřejmé, kolik prostředků se používá ke kterému účelu. 
This makes policy decisions non-transparent: it is not clear how much money is used for which purpose.
Příklady této situace jsou uvedeny v textovém rámečku 1. 
Text box 1 provides examples of this situation.
Textový rámeček 1 Totéž opatření pro různé cíle Jedním z opatření ve španělském programu pro zlepšení zemědělských struktur v oblastech spadajících pod cíl 1 jsou investice v zemědělských podnicích. 
Text box 1 Same measure for different objectives One of the measures in the Spanish programme for improving agricultural structures in Objective 1 areas is investment in agricultural holdings.
V programu stanoveným cílem je zvýšit příjmy v zemědělství a zlepšit životní, pracovní a výrobní podmínky. 
The objective set out in the programme is to increase agricultural incomes, and to improving living, working and production conditions.
Audit však zjistil, že skutečně dosažené cíle se lišily podle lokality investice. 
However, the audit found that the actual objectives achieved differed depending on the location of the investment.
V oblastech produktivního zemědělství toto opatření přispívá k cíli, kterým je zlepšení konkurenceschopnosti zemědělství. 
In areas of productive agriculture, this measure contributes to the objective of agricultural competitiveness improvement.
V horských oblastech však tohoto opatření nabízí pomoc malým a nekon-kurenčním zemědělským podnikům s cílem stabilizovat venkovské obyvatelstvo. 
However, in mountain areas the measure offers support to small and non-competitive farms with the objective to stabilise the rural population.
V programu se na tyto různé cíle nepřidělují konkrétní zdroje. 
The programme does not allocate specific resources to these different objectives.
Dva různé cíle, které jsou předmětem tohoto opatření, nemají konkrétní zaměření a nesleduje se, kolik prostředků se vydává na každý z různých cílů nebo v každé z různých typů oblastí. 
There are no specific targets for the two different objectives addressed by this measure; and there is no monitoring of how much money is spent on each of the different objectives or in each of the different type of areas.
Připomínka 1 Pružnost nařízení (široce vymezené cíle, nedostatek priorit) a chybějící jasná strategie v programech členských států vedly k situaci, kdy je nejasné, ke kterému cíli finanční prostředky přispěly. 
Observation 1 The flexibility of the Regulation (broad objectives, lack of priorities) and the lack of a clear strategy in the Member State programmes have led to a situation where it is unclear to which objective the funds have contributed.
20.11.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 282/9 Opatření správa vodních zdrojů a scelování pozemků představuje 70 % příspěvku EZOZF na portugalský program „Lisboa e Vale do Tejo“. 
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/9 The measure water resources management and reparcelling accounts for 70 % of the EAGGF contribution to the Portuguese programme for ‘Lisboa e Vale do Tejo’.
Cílem programu je rozvoj moderního a konkurenceschopného zemědělství jako klíčového prvku pro rozvoj venkovských oblastí. 
The objective set out in the programme is ‘to develop a modern and competitive agriculture as key element for the development of rural areas’.
Při auditu se však zjistilo, že opatřením se podporuje jak modernizace zavlažovacích soustav v úrodných oblastech, tak nové zavlažovací soustavy doplněné scelováním pozemků a infrastrukturou v oblastech s nedostatečnou zemědělskou strukturou (velmi malé pozemky, zastaralé zavlažovací soustavy). 
However the audit found that the measure supports the modernisation of irrigation networks in fertile areas as well as new irrigation networks completed by reparcelling and infrastructure in areas of poor farming structure (very small parcels, obsolete irrigation systems).
Opatření má dva různé cíle: zvýšit konkurenceschopnost vysoce produktivních oblastí a podpořit zemědělskou činnosti ve venkovských oblastech, jimž hrozí zanechání zemědělské činnosti a opuštění zemědělské půdy. 
The measure has two different objectives: to increase the competitiveness of highly productive areas; and to boost the farming activities in rural areas threatened by abandonment.
Program nestanoví, v jakém poměru má program přispívat k jednomu či druhému cíli. 
The programme does not establish in which proportion the measure shall address one or the other objective.
Jediný projekt umístěný v hustě osídlené oblasti spotřeboval 29 % z celého příspěvku EZOZF na tento program. 
A single project located in a densely populated area has absorbed 29 % of the whole EAGGF contribution to the programme.
Nejasné cíle Scelování pozemků se všeobecně považuje za nové uspořádání pozemků, kterým se má zlepšit struktura zemědělských podniků, a tím i jejich hospodářská životaschopnost. 
Unclear objectives Reparcelling is generally considered as the rearrangement of parcels to improve farm structures and thus the economic viability of holdings.
V nizozemském PRV je tato odrážka článku 33 finančně nejvýznamnějším opatřením. Nedostatek podrobného popisu v nařízení o podpoře pro rozvoj venkova umožňuje Nizozemsku použít tuto odrážku jako prostředek, jehož pomocí stát může kupovat pozemky pro rozvoj přírody. 
Under the Dutch RDP, this Article 33 indent is the financially most important measure. The lack of a detailed description in the Rural Development Regulation enables the Netherlands to use this indent as a means for the State to buy land for the purpose of nature development.
Z PRV schváleného Komisí vyplývá, že z částky přidělené na tuto odrážku by mělo 87 milionů EUR přispět k cíli, kterým je udržitelné zemědělství, a 16 milionů EUR k cíli, kterým je příroda a krajina. 
The Commission approved RDP shows that from the amount allocated to this indent, 87 million euro should contribute to the objective of sustainable agriculture and 16 million euro to the objective of nature and landscape.
Audit Účetního dvora však ukázal, že ve skutečnosti hlavním cílem 86 % prostředků byl rozvoj přírody a pouze 14 % bylo určeno na udržitelné zemědělství. 
However, the Court’s audit showed that in reality 86 % of the funds had as main objective nature development and only 14 % for sustainable agriculture.
Tuto situaci umožňuje pružnost nařízení. 
The flexibilty of the Regulation allows this situation.
Důsledkem je politika, u níž není známo, ke kterému cíli prostředky přispěly. 
The consequence is a policy where it is unknown to which objective the funds have contributed.
Konzistentní přístup k rozvoji venkova jsou způsobeny nedostatkem hospodářských příležitostí, je třeba udržovat životaschopnost venkovských společenství, podporovat nové činnosti a napomáhat poskytování služeb na venkově. 
A coherent approach for rural development and vibrancy of many rural communities, caused by a scarcity of economic opportunities, there is a need to maintain the viability of rural communities, support new activities and facilitate the provision of rural services.
Kromě toho členské státy čelí širšímu spektru problémů, jako je zvýšené povědomí o kvalitě výrobků, dobré životní podmínky zvířat či environmentální otázky. 
Additionally, Member States are facing a wider range of challenges such as an increased awareness about product quality, animal welfare, environmental concerns.
K uspokojení těchto rozmanitých potřeb byly vytvořeny různé koncepce územních přístupů k venkovským oblastem. 
In order to address these wide-ranging needs, various concepts of territorial approaches for rural areas have been developed.
Ty se na základě socioekonomické analýzy a strategie, která vyjadřuje různé aspekty rozvoje venkova v explicitním vztahu k ostatním zásahům v oblasti, zaměřují na určitou zeměpisnou oblast. 
They are focused on a geographical area, based on a socio-economic analysis and a strategy that articulates the different aspects of rural development in explicit relation to other interventions in the area.
Navíc obsahují integrovaný přístup, který je víceodvětvový a jsou do něho zapojeny všechny subjekty a zdroje v dané oblasti. 
In addition, they have an integrated approach: multi-sectoral with involvement of all actors and resources in the area concerned.
Tím se maximalizují synergické efekty nejen v rámci jednoho programu, ale též mezi různými programy, které se v zóně provádějí. 
This maximises the synergies within one programme as well as between different programmes applied in the zone.
V nezávislých hodnoceních rozvoje venkova iniciovaných Komisí se doporučuje územní přístup (1). 
Independent evaluations on rural development, launched by the Commission, recommend a territorial approach (1).
Komise ve své třetí zprávě o ekonomické a sociální soudržnosti došla k závěru, že mnohé problémy venkovských oblastí jsou územní povahy (2). 
The Commission concludes in its third report on Economic and Social Cohesion that many problems of rural areas are territorial in character (2).
Dvě evropské konference o rozvoji venkova, v Corku (1996) a v Salcburku (2003), potvrdily význam územního přístupu. 
The two European conferences on rural development, in Cork (1996) and in Salzburg (2003), confirmed the relevance of a territorial approach.
V Corku bylo zdůrazněno, že koncepce politiky rozvoje venkova musí být víceoborová a její uplatňování musí být víceodvětvové s jasným územním rozměrem (3). 
In Cork it was underlined that ‘Rural development policy must be multi-disciplinary in concept, and multisectoral in application, with a clear territorial dimension’ (3).
V Salcburku bylo konstatováno, že politika rozvoje venkova musí sloužit potřebám širší společnosti ve venkovských oblastech a přispívat k soudržnosti (4). 
In Salzburg it was considered that ‘Rural development policy must serve the needs of broader society in rural areas and contribute to cohesion’ (4).
Kromě toho je k dispozici velké množství studií o územním přístupu k rozvoji venkova, v nichž se tento přístup rovněž doporučuje. 
In addition, there is a large number of studies available on the territorial approach for rural development, which also recommend this approach.
Známé ústavy a výzkumníci, včetně OECD a ESPON, ve svých studiích uvádějí závěry v tom smyslu, že odvětvový přístup je méně účelný než přístup územní. 
Well known institutes and researchers, including OECD and ESPON, conclude in their studies that a sectoral approach is less effective than a territorial one.
(1) Následné hodnocení programů spadajících pod cíl 5b v letech 1994–1999, srpen 2003; souhrnná zpráva o hodnocení v polovině období 2000–2006, únor 2006. 
(1) Ex-postevaluationofObjective5bprogrammes1994to1999,August 2003; Synthesis report of the Mid-Term Evaluations 2000 to 2006, February 2006.
(2) Nové partnerství pro soudržnost, třetí zpráva o ekonomické a sociální soudržnosti, únor 2004, s. 29. 
(2) A new partnership for cohesion, Third report on Economic and Social Cohesion, February 2004, p. 29.
(3) Závěry evropské konference o rozvoji venkova v Corku, 7.–9. listopadu 1996. 
(3) Conclusions of the European Conference on rural development in Cork, 7 to 9 November 1996.
(4) Závěry druhé evropské konference o rozvoji venkova v Salcburku, 12.–14. listopadu 2003. 
(4) Conclusions of the second European Conference on rural development in Salzburg, 12 to 14 November 2003.
Připomínka 2 Programy členských států se zaměřují především na zemědělství a dostatečně neberou v úvahu charakteristiky podporované zeměpisné oblasti. 
Observation 2 Member States’ programmes focus largely on the agricultural sector and do not sufficiently take into account the characteristics of the geographical area supported.
Na úrovni členských států se uznávají dvě potřeby, a to prostřednictvím obecných cílů stanovených v článcích 33, 158 a 160 Smlouvy. 
At the level of Member States, two needs are recognised through the general objectives defined by Articles 33, 158 and 160 of the Treaty.
Za prvé, řešit strukturální nedostatky, snížit nerovnosti v příjmech mezi venkovskými a městskými oblastmi, snížit nezaměstnanost na venkově, zlepšit konkurenceschopnost primárního sektoru a podporovat širší hospodářské příležitosti ve venkovských oblastech. 
Firstly, there is a need to address structural weaknesses, reduce income inequalities between rural and urban areas, to reduce rural unemployment, improve the competitiveness of the primary sector and promote wider economic opportunities in rural areas.
Za druhé, vzhledem k hrozbám pro životaschopnost a vitalitu mnohých společenství na venkově, které 
Secondly, because of threats to the viability
C 282/10 CS Úřední věstník Evropské unie 20.11.2006 24. 
C 282/10 EN Official Journal of the European Union 20.11.2006 24.
Druhým přístupem je tradiční „odvětvový“ přístup soustřeďující se na zemědělství, který se zaměřuje na jediné odvětví a nebere v úvahu charakteristiku podporované zeměpisné oblasti. 
The other approach is the traditional agricultural-centred or ‘sectoral’ one, focusing on only one sector and not taking account of the characteristics of the geographical area supported.
Účetní dvůr zjistil, že programy členských států se převážně vyznačují tímto druhým přístupem. 
The Court found that the Member State programmes predominantly have this latter approach.
Klíčové prvky programu, jako jsou konkrétní cíle, analýza SWOT, popis stavu a opatření, se všechny zaměřují na zemědělství. 
Key elements of the programme, such as the specific objectives, the SWOT analysis, the description of the situation and the measures are all focused on the agricultural sector.
Programy neumožňovaly účelné územní zaměření prostředků, protože potřebné prvky buďto chyběly, nebo byly neúplné (1). 
The programmes did not enable effective spatial targeting because the necessary elements were either lacking or incomplete (1).
Komise si uvědomuje, že je potřeba podpořit inovaci a diverzifikaci mimo tradiční zemědělství (2). 
The Commission recognises the need to boost innovation and diversification outside traditional agri-businesses (2).
Analýza výdajů na rozvoj venkova v současném programovém období, kterou provedl Účetní dvůr, však ukazuje, že téměř 90 % výdajů na rozvoj venkova směřuje do zemědělství. 
However, an analysis by the Court of rural development expenditure for the current programming period shows that almost 90 % of rural development expenditure is paid to the agricultural sector.
Toto silné zaměření na zemědělství ohrožuje dosažení jednoho z celkových cílů nařízení, kterým je snížení územních nevyvážeností. 
This strong focus on agriculture puts at risk the achievement of one of the global objectives of the Regulation, reducing territorial imbalances.
Vhodně vyváženým územním a odvětvovým přístupem by se toto nebezpečí zmírnilo. 
An appropriate mix of territorial and sectoral approaches would mitigate this risk.
Úspěšný příklad integrace odvětvového a územního přístupu byl zjištěn v Kampánii (tex-tový rámeček 2). 
A successful case of integration of sectoral and territorial approaches was found in Campania (Text box 2).
Ukazuje to, že v rámci unijní politiky rozvoje venkova je možné územní přístup použít. 
This shows that it is possible to apply a territorial approach with the EU’s rural development policy.
Nové nařízení o podpoře pro rozvoj venkova, které bude platit od roku 2007, i nadále umožňuje členským státům uplatňovat převážně odvětvový přístup s hlavním zaměřením na zemědělství. 
The new Rural Development Regulation, which will be in force from 2007, continues to allow Member States to adopt a predominantly sectoral approach, with a primary focus on the agricultural sector.
Není zde žádný územní cíl, který by usiloval o vyváženější rozvoj zmenšováním rozdílů a prevencí územních nevyvážeností na úrovni EU, členských států nebo regionů. 
There is no territorial objective aimed at a more balanced development by reducing disparities and avoiding territorial imbalances at EU, Member State or regional level.
Pouze iniciativa Leader, která byla začleněna do nového nařízení, obsahuje územní přístup, přičemž také určitá opatření obsahují některé prvky tohoto přístupu kvůli své víceodvětvové povaze. 
Only ‘Leader’, which has been included under the new Regulation, has a territorial approach, while also certain measures have some elements of this approach because of their multisectoral nature.
Dostupné prostředky jsou však omezené (minimální podíl Společenství u iniciativy Leader je 5 % pro EU-15 a 2,5 % pro nové členské státy; podíl u víceodvětvových opatření je 10 %). 
However the funds available are limited (the minimum Community percentage for Leader is 5 % for EU-15 and 2,5 % for the new Member States; the rate for the multisectoral measures is 10 %).
Ambicióznější projekty Komise byly zredukovány (u víceodvětvových opatření z 15 % na 10 %) nebo odmítnuty (v případě rezervy na iniciativu Leader ve výši 3 % z rozpočtu na rozvoj venkova). 
The Commission’s more ambitious proposals were reduced (for the multi-sectoral measures from 15 % to 10 %) or rejected (in the case of a Leader reserve of 3 % of the RD budget).
Z toho plyne, že v praxi existuje neochota přejít od odvětvového přístupu k územnímu. 
This shows that in practice there is a reluctance to shift from the sectoral to the territorial approach.
Auditní otázka 2: Jsou projekty vybrané pro financování ze zdrojů EU založeny na kritériích, která nejlépe odpovídají potřebám venkovských oblastí? 
Audit question 2: Are those projects selected for EU financing based on criteria which best address the needs of rural areas?
Podmínky a výběrové postupy — cílem opatření, u nichž se uplatňuje sektorový přístup podle zemědělských výrobků, je podporovat hospodářsky životaschopné zemědělské a zpracovatelské podniky. 
Conditions and selection procedures — the measures which apply an approach by agricultural product sector aim at supporting economically viable agricultural holdings and processing firms.
Ty představují 23 % příspěvku z EZOZF. 
They represent 23 % of the EAGGF contribution.
Přednost dostávají investice do oblastí, které se obzvláště hodí k výrobě daného zemědělského produktu. 
Priority is given to investments in areas which are particularly suited for the production of the agricultural product concerned.
Dodatečnou přednost dostávají horské oblasti, — čtyři opatření podle článku 33 řešící nedostatek základních služeb a podporující nové činnost, která představují 24 % prostředků z EZOZF, se provádějí pouze ve venkovských oblastech, — přednost dostávají projekty umístěné ve venkovských oblastech, čímž se řeší potřeby těchto oblastí a vytvářejí se synergie s jinými investicemi v oblasti. 
Additional priority is given to mountain areas, — four Article 33 measures addressing the lack of basic services and promoting new activities, representing 24 % of the EAGGF monies, are only implemented in rural areas, — priority is given to projects located in rural areas, thus addressing the needs of those areas, and creating synergies with other investments in the area.
Textový rámeček 2 Prvky částečného územního přístupu v italském programu pro Kampánii Program pro Kampánii obsahuje tyto prvky územního přístupu: — náležitý popis a diagnóza území. 
Text box 2 Elements of a partial territorial approach in Italy’s programme for Campania The Campania programme includes the following elements of a territorial approach: — appropriate description and diagnosis of the territory.
V programu se rozlišují dvě rozsáhlé zóny s různými problémy: oblasti s intenzivním zemědělstvím a „venkovské oblasti“. 
The programme distinguishes two large zones with different problems: areas with intensive agriculture and ‘rural areas’.
Posledně jmenované se definují pomocí různých kritérií a jejich průměrná hustota obyvatelstva je 127 obyv./km2 ve srovnání s 1 239 obyv./km2 vně těchto oblastí a zaměstnanost v zemědělství 22 % ve srovnání s 6 % ve zbytku regionu, (1) Například když už program obsahuje diagnózu problémů různých částí území, tato diagnóza je obecná a nestanoví, která konkrétní venkovská oblast má jaký problém. Navíc se na základě popisu problémů/potřeb nepřizpůsobují opatření pro rozvoj venkova potřebám různých oblastí. 
The latter are defined using different criteria, and have an average population density of 127 inhabitants/km2, compared with 1 239 inhabitants/km2 outside these areas, and an agricultural employment rate of 22 %, compared with 6 % in the rest of the region. (1) Forinstance,ifadiagnosisoftheproblemsofdifferentpartsoftheter-ritory is included, this is at a general level, without identifying which concrete rural area has which problem. Moreover, the description of the problems/needs is not used for adapting the RD measures to the needs of different areas.
(2) Newsletter Komise „Rozvoj venkova může podpořit vznik nových pracovních příležitostí a další růst“, 2005. 
(2) Commission Newsletter ‘Putting rural development to work for jobs and growth’, 2005.
Připomínka 3 Chybí účinné podmínky způsobilosti a výběrové postupy pro to, aby prostředky byly zaměřeny na nejpotřebnější oblasti a příjemce. 
Observation 3 There is a lack of effective eligibility conditions and selection procedures to target funds on the most needy geographical areas and beneficiaries.
20.11.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 282/11 29. 
20.11.2006 EN Official Journal of the European Union C 282/11 29.
Jak konsolidovaná Smlouva, tak nařízení o podpoře pro rozvoj venkova používají pojem „venkovské oblasti“. 
Both the consolidated Treaty and the Rural Development Regulation use the term ‘rural areas’.
Článek 33 je nadepsán „podpora přizpůsobování a rozvoje venkovských oblastí“. 
Article 33 is entitled ‘promoting the adaptation and development of rural areas’.
Nařízení to však nijak nedefinuje, ani nevyžaduje, aby členské státy stanovily podmínky, které by venkovské oblasti měly splňovat (například ve svých programech rozvoje venkova). 
However the Regulation does not define this, nor requires Members States to set out conditions which rural areas should fulfil (e.g. in their rural development programmes).
Účetní dvůr zjistil, že tři z auditovaných programů členských států neobsahovaly definici venkovských oblastí, pět obsahovalo definici, která nebyla použita, a pouze u jednoho programu (Kampánie) se definice venkovských oblastí skutečně použila. 
The Court found for the Member State programmes audited that three did not contain a definition of rural areas, that five had a definition which was not applied, and that only one programme (Campania) actually applied its definition of rural areas.