natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Poté jsou uzavřeny smlouvy s kon‐ sorcii odpovědnými za provádění projektu a začíná realizace. f) Partnerské země spolupracují pro‐ střednictvím regionálních sekre‐ tariátů (RS) (seznam viz příloha II). 
After this, project implementation consortia are contracted, and the implementation begins. (f) Partner countries cooperate through regional secretariats (RSs) (see Annex II for a list).
Tyto sekretariáty mají dva stálé zaměstnance: vedoucího sekreta‐ riátu (jmenovaného hostitelským státem) a regionálního koordináto‐ ra (jenž je zaměstnancem UNICRI). 
The secretariats comprise two permanent staff: a head of secretariat (appointed by the host country) and a regional coordinator (employed by UNICRI).
Mají za úkol podporovat regionální spolupráci a dávat projektovým návrhům regionální rozměr: ο snazší výměnou informací a koor‐ dinace v regionu, ο poskytováním pomoci zemím při rozvíjení jejich způsobilosti pro posouzení a řešení potřeb a identi‐ fikaci jejich odborností, ο podporou realizace a monitorování projektů a poskytováním zpětné vazby prováděcím orgánům, ο podporou informovanosti o inicia‐ tivě na regionální úrovni. 
They seek to foster regional cooperation and give a regional dimension to project proposals, through: ο facilitating information sharing and coordination in the region; ο helping countries to build their capacity to assess and address needs and identify areas of expertise; ο supporting the implementation and monitoring of projects, and providing feedback on them to the implementing bodies; and ο promoting regional awareness of the initiative.
11 Delegace EU12 je v každé zemi podíle‐ jící se na iniciativě pravidelně infor‐ mována o jejím pokroku a o souvise‐ jících opatřeních, která se v této zemi realizují. 
11 The EU delegation12 in each country participating in the initiative is regularly informed about its progress and about the related actions being implemented in that country.
12 Příloha III uvádí jednotlivé složky iniciativy a orgány zapojené do jejího provádění. 
12 Annex III illustrates the individual components of the initiative and the bodies involved for its implementation.
Rozsah a koncepce 11 auditu 13 Cílem auditu Účetního dvora bylo po‐ soudit, zda iniciativa týkající se středi‐ sek excelence EU v oblasti CBRN může účinně přispět k omezení chemických, biologických, radiologických a jader‐ ných rizik pocházejících ze zemí mimo EU. 
Audit scope 11 and approach 13 The Court’s audit aimed to assess whether the EU CBRN Centres of Excellence initiative can contribute effectively to mitigating chemical, biological, radiological and nuclear risks from outside the EU.
Tato hlavní auditní otázka byla roz‐ dělena na následující tři dílčí otázky: ο Je iniciativa založena na důkladné analýze situace před rokem 2010? ο Je organizační uspořádání inicia‐ tivy vhodné pro řešení zjištěných výzev? ο Byl zaveden náležitý systém řízení a funguje? 
This overall audit question was broken down into the following three sub-questions: ο Is the initiative based on a sound analysis of the situation prior to 2010? ο Is the organisational set-up of the initiative appropriate to meet identified challenges? ο Is an appropriate management system in place and operational?
14 Jelikož je tato iniciativa relativně nová (byla zahájena v roce 2010 s prvními projekty v roce 2013), Účetní dvůr ne‐ prováděl audit jejích výstupů, důsled‐ ků a dopadu. 
14 As the initiative is quite new (started in 2010 with first projects in 2013), the Court did not audit its outputs, outcomes and impact.
Spíše zkoumal, zda by koncepce, strategie a řízení iniciativy umožnily snížit rizika CBRN v zemích mimo EU. 
Rather, it examined if the initiative’s approach, strategy and management make it likely that it would be able to reduce CBRN risks in non-EU countries.
15 Účetní dvůr provedl audit mezi říjnem 2013 a lednem 2014. 
15 The Court carried out the audit between October 2013 and January 2014.
Auditní práce spo‐ čívala v analytickém přezkoumání pří‐ slušných dokumentů, pohovorech se zástupci Komise, ESVČ, UNICRI a členy řídicího týmu, návštěvách dvou regio‐ nálních sekretariátů (Rabat a Ammán) a účasti na semináři uskutečněném v rámci jednoho projektu. 
The audit work consisted of an analytical review of relevant documents, interviews with the Commission, EEAS, UNICRI and governance team staff, visits to two regional secretariats (Rabat and Amman) and attending a workshop carried out under one of the projects.
Připomínky 12 Koncepce iniciativy je založena na důkladné analýze a podporuje spolupráci a vlastnickou odpovědnost v regionech 16 Iniciativa EU týkající se středisek excelence v oblasti CBRN je hlavní odpovědí na evropskou bezpečnost‐ ní strategii a strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení. 
16 matter if their origin is criminal, ac-The EU CBRN Centres of Excellence initiative is a key response to the European security strategy and the European strategy against the proliferation of weapons of mass destruction.
Koncepce iniciativy vychází z důkladné analýzy, která zohledňuje především následu‐ jící nedostatky v bývalém programu TACIS: ο jednalo se převážně o nesystema‐ tický přístup a ne všechna jeho opatření byla začleněna do dlou‐ hodobé strategie, ο program TACIS byl realizován tzv. shora dolů, kdy hlavní rozho‐ dovací pravomoc měla Komise, takže zbýval jen malý prostor pro vlastnickou odpovědnost ze strany nečlenských států EU. 
The concept behind the initiative is based on a sound analysis, particularly taking ο into account the following deficiencies of the former TACIS programme: ο the approach was predominantly ad hoc and not all its actions were embedded in a long-term strategy; ο the implementation of the TACIS programme was top-down, with a central decision hub at the Commission, thus leaving little room for ownership by the non-EU countries.
Existovalo proto vysoké riziko, že projekty a jejich výsledky nebudou po skon‐ čení financování EU zachovány13. 17 Iniciativa týkající se středisek excelen‐ ce má několik inovativních prvků. 
Therefore, there was a high risk that the projects and their results would not be maintained after the EU funding had ended13. cidental or natural, and to include mitigation measures dealing with prevention, detection, response and governance issues.
Jejím cílem je: ο být komplexní: řešit rizika a hrozby v oblasti CBRN, ať jsou zločinného, náhodného nebo přirozeného původu, a zahrnovat zmírňující opatření na prevenci, zjištění, reakci na rizika a řízení. Rámeček 1 uvádí příklady těchto rizik, ο vycházet z přístupu jednoznačně založeného na poptávce („zdola nahoru“): odborníci v partnerských zemích systematicky určují kon‐ krétní potřeby své země ve všech oblastech rizik CBRN s pomocí sady nástrojů na posuzování potřeb (tj. analýzy nedostatků); následně v národním akčním plánu stanoví opatření, která je potřeba před‐ nostně přijmout k řešení těchto rizik a hrozeb; nakonec vypracují přizpůsobené návrhy projektů s ohledem na řešení zjištěných potřeb a odstranění mezer v systé‐ mech zmírňování rizik, ο mít jasné zaměření na regionální spolupráci v partnerských zemích: odborné znalosti a způsobilost získané prostřednictvím iniciativy v partnerských zemích se sdílí na regionální úrovni. 
Box 1 below gives examples of these risks; to be built on an explicit demand-driven (‘bottom-up’) approach: experts in the partner countries identify in a systematic way the needs specific to their country in all CBRN risk areas with the help of a needs assessment toolkit (i.e. a gap analysis); they then prioritise in a national action plan the measures that need to be taken to address these risks and threats; finally they draft tailored project proposals to address the needs identified and to eliminate the gaps in their risk mitigation systems; ο to have a distinct focus on regional cooperation between the partner countries: the expertise and capacity generated through the initiative in the partner countries is shared at the regional level.
Příklady rizik v oblasti CBRN, na něž je iniciativa zaměřena: — chemické: nedovolený obchod s chemickými materiály, které by mohly být využity pro průmyslovou anebo trestnou činnost („dvojí užití“), — biologické: epidemie, jako je ptačí chřipka, tedy vysoce infekční choroba, která se rychle šíří ve více zemích, — radiologické: nemocniční odpad jako např. látky používané při radioterapii, — jaderné: havárie podobné případu ve Fukušimě, kdy dojde k náhodnému úniku radiologického materiálu do okolního prostředí. 
Examples of CBRN risks addressed by the initiative: — Chemical: illicit trafficking of chemical material which could be used for industrial and/or criminal activities (‘dual-use’); — Biological: epidemics like Avian influenza (bird flu), a highly infectious disease which spreads quickly across several countries; — Radiological: hospital waste such as substances used in radiation therapy; — Nuclear: Fukushima-type incidents, where radiological material is accidentally released into the environment.
Připomínky 13 18 Všechny tyto nové prvky byly navrženy s cílem zvýšit vlastnickou odpověd‐ nost v partnerských zemích, a zlepšit tím udržitelnost iniciativy, tzn. zvýšit pravděpodobnost, že výsledky opat‐ ření budou zachovány i po skončení financování EU. 
Observations 13 18 All these new features were designed to increase ownership in the partner countries, and thus improve the sustainability of the initiative: that is, making it more likely that the results of measures are maintained when the EU funding stops.
19 Zásadním prvkem této iniciativy je regionální spolupráce v oblasti bez‐ pečnosti. 
19 Regional cooperation in the area of security is a key feature of the initiative.
ESVČ a Komise měly dob‐ ré důvody k tomu, aby tento prvek začlenily do iniciativy a zaměřily se na regionální spolupráci: a) příslušná rizika jsou ze své pod‐ staty přeshraničního charakteru; důsledky chemických havárií a epidemií, jako je ptačí chřipka, se nezastavují na hranicích; b) mezi jednotlivými partnerskými zeměmi jsou rozdíly, pokud jde o pokrok při zmírňování rizik v ob‐ lasti CBRN; regionální spolupráce podporuje osvědčené postupy a partnerské země si mohou vzá‐ jemně vyměňovat své znalosti. 
The EEAS and the Commission had good reasons to integrate this element into the initiative and focus on regional cooperation: (a) the risks addressed have, by their nature, a cross-border character; the impact of chemical accidents and epidemics like bird flu do not stop at borders; (b) the partner countries differ in terms of their progress in the area of CBRN risk mitigation; regional cooperation promotes best practices and partner countries can benefit from each other’s knowledge.
21 Mezinárodní společenství tuto inicia‐ tivu přivítalo. 
21 The international community has welcomed the initiative.
Schválila ji Rada bezpeč‐ nosti OSN14, Globální partnerství zemí G8 (které založilo pracovní skupinu tý‐ kající se středisek excelence15) a NATO (zde EU podporuje středisko excelence NATO v oblasti CBRN ve Vyškově v Čes‐ ké republice16). 
It has been endorsed by the UN Security Council14, the G8 Global Partnership (which established a working group on the Centres of Excellence15) and NATO (where the EU is supporting NATO’s CBRN centre in Vyskov, Czech Republic16).
Organizační struktura iniciativy je složitá, ale obecně vhodná 22 Struktura iniciativy je vzhledem k po‐ čtu subjektů, které jsou do ní zapojeny, decentralizované organizaci, globál‐ nímu měřítku, různorodosti regionů a partnerských zemí a společnému provádění ze strany orgánů EU a OSN (viz body 10–11) složitá. 
The organisational set‐up of the initiative is complex but generally appropriate 22 The structure of the initiative is complex due to the number of players involved, the decentralised organisation, the global scale, the heterogeneity of regions and partner countries and the joint implementation by EU and UN bodies (see paragraphs 10 to 11).
Pro koncepci, která byla pro iniciativu zvolena a kte‐ rá je komplexní, zdola nahoru a regi‐ onální, je však tato složitost přirozená (viz bod 17). 
However, this complexity is inherent in the approach chosen for the initiative: comprehensive, bottom-up and regional (see paragraph 17).
23 Volba orgánů, které budou iniciati‐ vu realizovat, tj. JRC a UNICRI, byla patřičně zdůvodněna. 
23 The choice of the implementing bodies for the initiative, JRC and UNICRI, was well reasoned.
JRC jako inter‐ ní vědecký orgán Komise poskytuje relevantní odborné znalosti, zatímco UNICRI má při navazování vztahů s potenciálními partnerskými země‐ mi a snaze přesvědčit je, aby se do iniciativy zapojily, oporu v diplomatic‐ ké síti OSN. 
The JRC, the Commission’s in-house scientific body, provides relevant technical expertise, while UNICRI can rely on the UN’s diplomatic network when approaching potential partner countries and convincing them to participate in the initiative.
Příloha IV uvádí základní informace k volbě prováděcích orgánů, jejich odbornosti a hlavní úkoly, které jim byly přiděleny. 
Annex IV sets out the background for the choice of each of the implementing bodies, their area of expertise and the main tasks assigned to them.
14 Prohlášení Rady bezpečnosti OSN na podporu středisek excelence EU, 12. dubna 2012. 
14 United Nation Security Council statement supporting the EU Centres of Excellence, 12 April 2012.
15 Global Partnership: Against the Spread of Materials and Weapons of Mass Destruction: President’s Report for 2013 (Globální partnerství: Proti šíření materiálů a zbraní hromadného ničení: zpráva předsedy za rok 2013), Ministerstvo zahraničních věcí a věcí Commonwealthu, Londýn, prosinec 2013. 
15 ‘Global partnership: against the spread of materials and weapons of mass destruction: President’s report for 2013’, Foreign and Commonwealth Office, London, December 2013.
16 Více informací viz http://www. jcbrncoe.cz/ 
16 See http://www.jcbrncoe.cz/ for more information 20 The intended benefits of the initiative are therefore not limited to the outputs of projects.
Připomínky 14 24 I přes vysoký počet zapojených subjek‐ tů jsou jejich role a odpovědnosti jasně definovány a každý orgán plní konkrét‐ ní roli (viz body 10–11). 
Observations 14 24 Despite the high number of bodies involved, their roles and responsibilities are clearly defined and each body has a role to play (see paragraph 10 to 11).
25 Partnerské země vybírají své národní kontaktní místo a zřizují národní tým samy podle pokynů a doporučení vydaných JRC a UNICRI. 
25 The partner countries choose their national focal point and create a national team themselves, following guidelines and recommendations issued by the JRC and UNICRI.
Tato samo‐ statnost je zcela zásadní pro to, aby země iniciativu přijaly, a je v souladu s celkovým přístupem založeným na poptávce. 
This autonomy is crucial for their acceptance of the initiative and consistent with its general demand-driven approach.
26 Pokud jde o určení regionů, v nichž se měla iniciativa realizovat, ESVČ a Komi‐ se pochopitelně zvolily především re‐ giony se zeměmi v sousedství EU ane‐ bo přidruženými k EU (viz příloha II). 
26 With regard to the designation of the regions in which the initiative was to run, the EEAS and the Commission, understandably, mainly chose regions with countries in the neighbourhood of the EU and/or EU-associated countries (see Annex II).
Jelikož je však do iniciativy zapojeno mnoho regionů a zemí, poptávka po financování užitečných projektů může značně přesahovat omezené disponibilní zdroje. 
However, there are a large number of regions and countries involved and therefore the demand for funds for useful projects may well exceed the limited resources available.
V zájmu co nejlep‐ šího využití dostupných financí bude možná potřeba upřednostnit projekty v oblastech, které jsou pro bezpečnost EU nejrelevantnější. 
Prioritisation of projects in the areas of most relevance to EU security may be needed to ensure that best use is made of the funds available.
27 Regionální sekretariáty (viz bod 10) mají v současné době omezené odbor‐ né zkušenosti. 
27 The regional secretariats (see paragraph 10) currently have limited technical expertise.
Je pro ně proto obtížné plnit část jejich role, jako je například pomoc při vypracování a dolaďování návrhů projektů a pomoc při pozdější realizaci projektů. 
This makes it difficult for them to fulfil parts of their role, like assisting in the development and the fine-tuning of project proposals and facilitating the implementation of projects later on.
28 Delegace EU v partnerských zemích jsou o iniciativě pravidelně informo‐ vány, ale prozatím se na ní nepodílejí dostatečně aktivně. 
28 The EU delegations in partner countries are regularly informed about the initiative but do not yet play a sufficiently active role.
Mají odborné zna‐ losti k tomu, aby podpořily regionální sekretariáty a národní kontaktní místa. 
They have the expertise to support the regional secretariats and national focal points.
Co je důležitější, mají diplomatické zázemí, které jim může pomoci získat a zachovat politickou podporu na vysoké úrovni v partnerských zemích a zvýšit povědomí o zapojení EU. 
More importantly, they have diplomatic expertise that could help acquire and maintain the high-level political support in partner countries as well as raise awareness of EU involvement.
Řídicí systémy byly sice zavedeny, ale stále existují jisté nedostatky Zpoždění v prováděcím plánu 29 ESVČ a EuropeAid při sestavování plánu provádění iniciativy nezo‐ hlednily její přirozenou složitost (viz příloha III). 
While management systems are set up, there are still some shortcomings Delays in the implementa‐ tion plan 29 The EEAS and EuropeAid did not consider the initiative’s inherent complexity when they drew up its implementation plan (see Annex III).
Zřídit struktury v part‐ nerských zemích trvalo déle, než se čekalo. 
It took longer than expected to set up structures in partner countries.
Způsobeno to bylo jednak politickými okolnostmi a jednak růz‐ ným rozsahem vnitrostátní podpory na vysoké úrovni, nesourodým charakte‐ rem partnerských zemí, jejich různými předchozími zkušenostmi v oblasti snižování rizik CBRN a různou mírou, do jaké byly již vytvořeny relevantní struktury (například národní týmy). 
This was due to political circumstances and the varying extent of high-level national support, the heterogeneous nature of the partner countries, their varying previous experience in the area of CBRN risk mitigation and the different extent to which the relevant structures (national teams for instance) had already been established.
30 Tato složitost vedla ke zpoždění nejen při jmenování národních kontaktních míst, ale také při zřizování národních týmů. 
30 This complexity delayed not only the appointment of national focal points but also the establishment of national teams.
Připomínky 15 31 V prováděcím plánu se počítalo mimo jiné s tím, že bude přijata řada opatře‐ ní, od posouzení potřeb pomocí zvlášť vytvořené sady nástrojů až po národní akční plány a následné návrhy projektů k řešení zjištěných potřeb. 
Observations 15 31 The implementation plan envisaged inter alia a series of steps from needs assessment, using a specially developed toolkit, to national action plans followed by project proposals to address the needs identified.
32 Účelem sady nástrojů na posouzení potřeb bylo systematicky určit kon‐ krétní rizika týkající se jednotlivých zemí ve všech oblastech CBRN. 
32 The purpose of the needs assessment toolkit was to identify, in a systematic manner, the risks specific to countries in all CBRN risk areas.
Vytvo‐ řit takovou sadu nástrojů se plánovalo již v rámci smlouvy mezi Generálním ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid a UNICRI v roce 2010. 
The development of the toolkit was already planned in a 2010 contract between EuropeAid and UNICRI.
Kvůli zpožděním v provádění iniciativy (viz body 29–30) ji EuropeAid znovu zahr‐ nul do svého ročního akčního progra‐ mu na rok 2012. 
Due to the delays in implementing the initiative (see paragraphs 29 to 30), EuropeAid scheduled it again for its 2012 annual action programme.
33 EuropeAid má za to, že UNICRI při vývoji sady nástrojů dostatečně nevzal v úvahu administrativní kapacity part‐ nerských zemí, takže výsledek byl příliš složitý. 
33 In EuropeAid’s opinion, UNICRI had not sufficiently taken the administrative capacities of the partner countries into account when developing the toolkit, meaning that the end product was too complex.
Proto v březnu 2013 tento úkol převedl na JRC, které v prosinci 2013 dodalo novou, jednodušší verzi. 
It therefore reallocated the task in March 2013 to the JRC, which delivered a new and simpler version in December 2013.
Tato verze se po testování ve třech partner‐ ských zemích stala plně dostupnou na začátku roku 2014. 
After testing in three partner countries, it became fully available at the beginning of 2014.
Nyní jsou k dispo‐ zici dvě sady nástrojů, které by měly partnerským zemím pomáhat s jejich národními akčními plány. 
There are now two toolkits available which should help the partner countries prepare their national action plans.
34 Po posouzení potřeb by měly být připraveny národní akční plány s cílem předložit opatření potřebná k vyřešení potřeb, které byly zjištěny v oblasti připravenosti na katastrofy, prevence, zjišťování a zmírňování. 
34 After a needs assessment has been performed, national action plans should be prepared so as to put forward the measures required to address the needs identified for disaster preparedness, prevention, detection and mitigation.
Do konce roku 2013 připravilo návrhy akčních plánů pět partnerských zemí. 
By the end of 2013, five partner countries had prepared draft action plans.
35 Kvůli všem těmto zpožděním ESVČ a EuropeAid nemohly dodržet prová‐ děcí plán v původně navržené podobě. 
35 Due to all these delays, the EEAS and EuropeAid could not stick to the implementation plan as designed.
Projekty byly zahájeny ještě před po‐ souzením potřeb a vytvořením národ‐ ních akčních plánů. 
Projects had started before needs were assessed and national action plans were drafted.
Systémy pro výběr a realizaci projektů jsou zavedeny, ale partnerské země se do nich musí více zapojit 36 Pokud jde o výběr projektů, většina návrhů pochází z partnerských zemí nebo regionálních sekretariátů, ale některé předkládají i prováděcí orgány. 
Systems for selecting and implementing projects are in place, but partner countries need to become more involved in them 36 Regarding the selection of projects, most proposals come from partner countries or regional secretariats but some are also generated by the implementing bodies.
Přestože předkládání návrhů provádě‐ cími orgány může dát iniciativě jistý impuls, není to v souladu s přístupem zdola nahoru. 
While the submission of project proposals by the implementing bodies may give some impetus to the initiative, this is not in keeping with the bottom-up approach.
Připomínky 16 37 JRC přezkoumává všechny návrhy a spolu s Generálním ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid dbá na to, aby zahrnovaly cíle a ukazatele SMART17. 
Observations 16 37 The JRC reviews all the proposals and ensures, together with EuropeAid, that they include SMART17 objectives and indicators.
Během prvního výběru pro‐ jektů EuropeAid, UNICRI a JRC návrhy měnily tak, že některé sloučily a jiné naopak vyloučily, aniž by vždy infor‐ movaly původce návrhů. 
During the first project selection exercise EuropeAid, UNICRI and the JRC changed the proposals by merging some of them and dropping others, without always informing the originator of the proposals.
To ohrozilo vlastnickou odpovědnost a poškodilo vývoj iniciativy. 
This jeopardised their ownership and has been detrimental to the development of the initiative.
38 Od května 2013 mohou účastnické partnerské země navrhovat projekty kdykoliv, tedy nejen jednou ročně, jako tomu bylo v minulosti. 
38 From May 2013 onwards, partner countries involved may propose projects at any moment rather than once yearly, as was the situation before.
EuropeAid je jednotlivě schvaluje po projednání s partnerskými zeměmi, regionálními sekretariáty a příslušnými odborníky. 
EuropeAid approves them on a case-by-case basis following discussions between partner countries, regional secretariats and relevant experts.