natgillin/translations-raw huggingface dataset:
3 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství, (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1) stanoví, že „[p]ro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, odpovídající a časově vymezené cíle.“ [anglicky: „SMART“]. 
4 Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.
RÁMEČEK 1 STATISTIKY SLEDOVANÉ KOMISÍ • Počet dotyčných produktů; • Počet pokrytých zemí nebo zeměpisných oblastí; • Počet návrhů programů předložených Komisi a procento schválení. 
BOX 1 STATISTICS MONITORED BY THE COMMISSION • Number of products involved. • Number of countries or geographic areas covered. • Number of programme proposals submitted to the Commission and acceptance rate.
MEZE OČEKÁVANÉHO DOPADU POLITIKY 19. 
LIMITS OF EXPECTED IMPACT OF THE POLICY 19.
Navzdory silnému růstu od roku 2002 je rozpočet Společenství určený na informační a propagační opatření v poměru k rozmanitosti produktů, zeměpisných oblastí a témat, jež je nutno pokrýt, relativně omezený. 
Despite strong growth since 2002, the Community budget devoted to information provision and promotion measures is still relatively small in relation to the large number of products, geographical areas and subjects to be covered.
Hlavní směry Komise totiž pokrývají většinu zemědělských produktů a vymezují seznam zemí, který zahrnuje většinu světového trhu (viz příloha II). 
In fact the Commission’s guidelines cover most of agricultural production and a list of countries corresponding to most of the world market (see Annex II).
Stejně tak existuje mnoho CHOP, CHZO a jiných označení kvality, která jsou rovněž vhodná pro podporu. 
In addition, there are many PDOs, PGIs and other quality labels which are suitable for promotion measures.
Srovnáme-li tyto cíle s výdaji na propagaci vynakládanými jinými národními či soukromými subjekty, stane se skromnost vynakládaných částek zřetelnou (viz rámeček 2). 
Given these objectives, a comparison between the promotion expenditure of other national or private stakeholders confirms that the sums committed are rather modest (see Box 2).
Vzhledem ke zmíněnému omezenému rozpočtu nemohou mít daná opatření s ohledem na vytčené cíle sama o sobě významnější dopad. 
Taking into account this limited budget, the measures being taken cannot on their own have a significant impact on the objectives.
14 RÁMEČEK 2 ROZPOČET EU NA INFORMAČNÍ A PROPAGAČNÍ ÚČELY V PERSPEKTIVNÍM POHLEDU Informační a propagační rozpočet EU • 2002: 17 milionů EUR; • 2005: 32 milionů EUR; • 2008: 50 milionů EUR. 
14 BOX 2 PUTTING THE EU’S BUDGET FOR INFORMATION AND PROMOTION INTO PERSPECTIVE EU’s budget for information and promotion • 2002: 17 million euro. • 2005: 32 million euro. • 2008: 50 million euro.
Příklady jiných rozpočtů na propagaci • Jen ze spolkového rozpočtu Švýcarska se má v roce 2008 poskytnout 36 milionů EUR na podporu propagace různých švýcarských zemědělských produktů, přičemž náklady tohoto druhu existují také na úrovni kantonů. • Rozpočet na propagaci Mezioborové rady pro víno v Bordeaux (Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux – CIVB) v roce 2008 přesáhl 21 milionů EUR. • Italské vnitrostátní orgány plánují na rok 2013 vynaložit částku převyšující 100 milionů EUR jen na propagaci italského vína. 
Examples of other promotion budgets • The Swiss federal budget alone provided 36 million euro of assistance to promote sales of various Swiss agricultural products in 2008 and the same sort of expenditure also exists in the cantons. • The promotion budget of the Interprofessional Council of Bordeaux wine (Conseil Interprofessionnel du Vin de Bordeaux, CIVB) was more than 21 million euro in 2008. • The Italian authorities plan expenditure in 2013 of more than 100 million euro just for the promotion of Italian wine.
Aby toho dosáhla, musela by tato opatření v souladu s body odůvodnění nařízení (ES) č. 3/2008 (viz rámeček 3) být součástí širšího rámce národních a soukromých opatření, zejména prostřednictvím komplementarity a multiplikačního vlivu. 
To achieve these objectives, these programmes ought at least, in accordance with the recitals of Regulation (EC) No 3/2008 (see Box 3), to be part of the wider framework of national and private measures, particularly through the notion of complementarity or the multiplier effect.
Nástroj, který by umožnil zajistit nebo změřit na jedné straně soudržnost a komplementaritu s různými národními a soukromými politikami v oblasti propagace a „multiplikační vliv na vnitrostátní či soukromé iniciativy“ na straně druhé, však neexistuje. 
There is, however, no instrument for guaranteeing or measuring, on the one hand, consistency or complementarity with the various national and private promotion policies, or, on the other hand, a ‘multiplier effect on national and private initiatives’.
Komise ostatně nemá k dnešnímu dni k dispozici úplné a důvěryhodné informace o jednotlivých rozpočtech či podobných opatřeních prováděných v každém členském státě. 
Moreover, the Commission does not yet have full or reliable information about the various budgets or similar measures implemented in each Member State.
Zdroj: Fancy Food Show (New-York, červenec 2006). 
Source: Fancy Food Show (New York, July 2006).
A 4. BODU ODŮVODNĚNÍ NAŘÍZENÍ (ES) Č. 3/2008 • „[...] vytvořit jednotnou a soudržnou informační a propagační politiku [...]“ • „Taková politika doplňuje a účelně posiluje opatření členských států [...]“ • „Vedle podpory otevírání nových odbytišť ve třetích zemích může mít tato činnost zároveň multiplikační vliv na vnitrostátní či soukromé iniciativy.“ Zvláštní zpráva č. 
15 BOX 3 EXTRACTS FROM THE SECOND AND FOURTH RECITALS OF REGULATION (EC) NO 3/2008 • ‘[...] to develop an overall, coherent information and promotion policy [...] • ‘Such a policy usefully supplements and reinforces the schemes run by Member States [...].’ • ‘Such action, by helping to open up new markets in third countries, is also likely to have a multiplier effect on national and private initiatives.’
Dostupné hodnotící zprávy5 uznávají, že spolufinancování Společenstvím mohlo mít pozitivní účinky, rovněž však zdůrazňují, že není k dispozici koordinační nástroj, a konstatují nedostatek synergických efektů a komplementarity (viz rámeček 4). 
The available evaluation reports5, while recognising that Community co-financing may well have generated some positive effects, also underlined the absence of a coordination mechanism and the limited synergies or aspects of complementarity (see Box 4).
DOPAD JEDNOTLIVÝCH PROGRAMŮ SE OBTÍŽNĚ HODNOTÍ 24. 
DIFFICULTY OF EVALUATING THE IMPACT OF THE VARIOUS PROGRAMMES 24.
Auditoři Účetního dvora zkoumali vzorek 30 programů dokončených v období let 2006–2007, aby zjistili, do jaké míry dostupné zprávy o činnosti stanovené nařízeními6 umožňují Komisi prokázat nebo změřit dopad každého z programů. 
The Court’s auditors examined a sample of 30 programmes completed in the period 2006–07 in order to establish to what extent the available activity reports provided for in the regulations6 allow the Commission to demonstrate or measure the individual impact of the various programmes.
Ze zmíněného zkoumání vyplývá, že pro analyzování těchto zpráv nemá Komise k dispozici formální postup. 
This examination showed that the Commission does not have a formal procedure for analysing these reports.
Zkoumané případy ne vždy obsahovaly známky takové analýzy a v některých z nich nebyly k dispozici všechny zprávy nebo jiné stanovené položky. 
The cases examined did not always show signs of such analysis and some of them did not contain all the reports or other requisite items.
5 Komise zadala v období 2006–2007 sedm externích hodnocení týkajících se různých témat a zeměpisných oblastí. 
5 The Commission ordered seven external evaluations during the period 2006–07 on various subjects or geographic areas.
Tato hodnocení se mimo jiné zakládala na zkoumání vzorků programů realizovaných od roku 2002 nebo 2003. 
These evaluations were based inter alia on examining samples of programmes implemented with effect from 2002 or 2003.
6 Články 13 a 14 nařízení Komise (ES) č. 
6 Articles 13 and 14 of Commission Regulation (EC) No 1071/2005 (OJ L 179, 11.7.2005, p.
1071/2005 (Úř. věst. L 179, 11.7.2005, s. 1) a články 14 a 15 nařízení Komise (ES) č. 
1) and Articles 14 and 15 of Commission Regulation (EC) No 1346/2005 (OJ L 212, 17.8.2005, p.
1346/2005 (Úř. věst. L 212, 17.8.2005, s. 16) stanoví, že příjemci mají vypracovat zprávy, které budou mimo jiné obsahovat „souhrnnou zprávu o provedených opatřeních a [...] vyhodnocení obdržených výsledků [...]“. 
16) provide for the preparation by beneficiaries of reports containing inter alia ‘a summary of the work carried out and an evaluation of the results obtained [...]’.
16 RÁMEČEK 4 VÝŇATKY Z HODNOTÍCÍCH ZPRÁV TÝKAJÍCÍ SE MEZÍ KOORDINACE A SYNERGICKÝCH EFEKTŮ • „Právní předpisy dostatečně jasně a explicitně nepodporují synergické efekty mezi spolufinancovanými programy, ať již v rámci jedné země, nebo mezi několika různými zeměmi. 
16 BOX 4 EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTS ON THE LIMITS OF COORDINATION AND SYNERGIES • ‘The regulations do not provide clear and explicit incentives for promoting synergies between co-financed programmes, whether within a single country or between countries.
Ke stejnému zjištění se dospělo v případě synergických efektů mezi spolufinancovanými programy na jedné straně a programy členských států nebo soukromého sektoru na straně druhé.“ • „Právní předpisy a dokumenty týkající se programů neuvádějí, jak dosáhnout synergických efektů, a nic nedokazuje, že by jediná kampaň skutečně podpořila spolupráci na úrovni Evropské unie. [...] 
The same was observed of synergies between co-financed programmes and MS or private sector programmes.’ • ‘The regulations and programme documents do not refer to how synergies can be brought about and there is no evidence that any of the campaigns have promoted cooperation at EU level. [...]
Mezi spolufinancovanými programy nebyly identifikovány žádné synergické efekty ani konkrétní koordinační nástroje [...].“ • „Pouze vnitrostátní orgány a navrhující organizace mohou zajistit komplementaritu mezi evropskými, národními a soukromými propagačními iniciativami. 
No synergies or specific coordination mechanisms have been identified between co-financed programmes [...].’ • ‘Only the national authorities and proposing organisations are able to ensure complementarity between European, national and private promotion initiatives.
Přestože nedošlo k duplicitě činností ani k rozporům, bylo možné konstatovat jen málo synergických efektů [...] 
Whilst redundant aspects and contradictions had been avoided, few synergies could be identified [...]
Různorodost podporovaných programů komplementaritě mezi evropskými programy nenapomáhá.“ Zvláštní zpráva č. 
The diversity of the programmes being supported does not promote complementarity between European programmes.’
Informace o souhrnu provedených opatření jsou ve většině případů7 dostatečně podrobné na to, aby bylo možné pochopit způsob, jakým byly peníze vynaloženy, a jaká opatření byla realizována, a také aby bylo možné se ujistit, že tato opatření byla v souladu se sledovaným propagačním cílem. 
In most cases7 the ‘summary of the work carried out’ is sufficiently detailed to understand the way in which the money was spent and what measures were carried out, and to ensure that these were consistent with the promotion objective.
Na druhé straně navzdory konstatovanému zlepšení není kvalita dostupných informací o „vyhodnocení obdržených výsledků“ stále postačující (viz rámeček 5): a) Téměř všechny zprávy obsahují kvalitativní hodnocení dopadu, které však ve většině případů není dokumentováno ani neuvádí argumenty a neumožňuje konkrétní hodnocení dopadu opatření. 
By contrast, although the auditors could see an improvement, the quality of available information on ‘the evaluation of the results obtained’ is still less than satisfactory (see Box 5): (a) Almost all the reports contain a qualitative assessment of the impact but, in most cases, it is not documented or even properly argued and therefore it is not actually possible to evaluate the impact of the measures.
7 Přesto bylo ve zkoumaném vzorku zjištěno šest případů, v nichž auditoři shledali, že tomu tak není. 
7 Six examples were found in the sample that was examined where the auditors considered that this was not the case.
17 RÁMEČEK 5 PŘÍKLAD NEDOLOŽENÉHO KVALITATIVNÍHO HODNOCENÍ VE ZKOUMANÉ ZPRÁVĚ O ČINNOSTI Oddíl „Hodnocení dopadu projektu“ jedné zkoumané zprávy uváděl: „Přestože nemáme k dispozici zcela přesné ukazatele, s jistotou a čistým svědomím vám můžeme sdělit, že tříletá kampaň uskutečněná společností XX měla skvělé výsledky, které odpovídají těm, jež stanovil schválený program, nebo je převyšují [...]“. 
17 BOX 5 EXAMPLE OF A NON-DOCUMENTED QUALITATIVE APPRAISAL IN ONE OF THE ACTIVITY REPORTS EXAMINED The ‘Evaluation of the project’s impact’ section of one report that was examined stated ‘Even though we do not have completely exact indicators, we can assure you with absolute confidence and in all conscience that the three-year campaign conducted by the XX company has achieved excellent results, which are on a par with or even better than those forecast in the approved programme [...]’.
PŘÍKLAD UKAZATELE NEODPOVÍDAJÍCÍHO PŘÍMO CÍLŮM VYHLÁŠENÝM V PROGRAMU Jeden z programů měl za cíl informovat spotřebitele o specifických kvalitách mléčných výrobků CHOP. 
EXAMPLE OF AN INDICATOR NOT DIRECTLY CORRESPONDING TO THE AIMS SET BY THE PROGRAMME One programme had as its objective to inform consumers about the specific qualities of PDO dairy products.
Přestože zpráva o provádění uvádí počet kontaktů navázaných v rámci jednotlivých opatření, neobsahuje analýzu dopadu těchto kontaktů na úroveň informovanosti spotřebitelů. 
Although the implementation report states the number of contacts achieved by the various measures, it does not contain any analysis of the impact of these contacts on the level of information to consumers.
Naproti tomu se taková analýza nacházela ve zprávě o provádění zkoumaného programu „drůbeží maso“. 
Conversely, an analysis of this kind did form part of the implementation report for a ‘Poultrymeat’ programme that was examined.
PŘÍKLAD UKAZATELŮ, KTERÉ BYLY VYHLÁŠENY V PROGRAMECH, AVŠAK NEBYLY SLEDOVÁNY Jeden program týkající se ovoce a zeleniny vytyčoval jasně vyčíslené cíle („dosáhnout průměrné spotřeby 6,2 kusů ovoce a zeleniny denně na osobu“; „docílit průměrné úrovně spotřeby 4 jablek týdně na osobu“; „kiwi: docílit míry průniku na trh 60 %“) a dokonce uváděl, že „plnění těchto cílů bude každoročně monitorováno“. 
EXAMPLE OF INDICATORS ANNOUNCED BY THE PROGRAMMES BUT NOT FOLLOWED UP One ‘Fruit and vegetables’ programme set specific objectives (‘to achieve average fruit and vegetable consumption of 6,2 portions per day and per person’; ‘to achieve an average level of consumption of four apples per week per person’; ‘kiwis: to achieve a 60 % market penetration rate’) and even stated ‘The progress made in achieving these objectives will be monitored annually’.
Posuzované zprávy však neuváděly jediný ukazatel odpovídající plánovanému monitorování. 
But the reports that were examined did not contain any indicator corresponding to this planned monitoring.
Jeden program týkající se vína předpokládal 10 milionů kontaktů, příslušné zprávy však žádné monitorování tohoto ukazatele neobsahovaly. 
One ‘Wine’ programme was forecasting 10 million contacts, but the corresponding reports did not contain any monitoring of this indicator.
b) Většina zpráv uvádí kvantitativní ukazatele, které nejčastěji informují o „počtu navázaných kontaktů“. 
(b) Most reports contain quantitative indicators but these are mostly of the type ‘number of contacts generated’.
Tento druh ukazatelů sice může přispět k hodnocení dopadu opatření, ovšem ve vztahu k plnění reálných cílů programů, tedy zvýšení tržeb nebo zlepšení znalostí spotřebitelů, není postačující. c) Některé zprávy8 neuvádějí ukazatele dopadu, přestože byly při schválení programu vyhlášeny. 
Although this type of indicator can contribute to the evaluation of the impact of the measures, it is often insufficient when it comes to the real objectives of programmes designed to increase sales or improve consumer knowledge. (c) Certain reports8 do not contain the impact indicators which were announced when the programme was approved.
Zjištění Účetního dvora, že jednotlivé programy se na základě dostupných informací obtížně hodnotí, bylo částečně potvrzeno různými již zmíněnými hodnoceními. 
The Court’s observation concerning the difficulty of evaluating the impact of the various programmes on the basis of the information available is in part borne out by the various evaluations that have already been mentioned.
Z většiny těchto hodnocení sice vyplývá závěr o existenci kladných dopadů (viz bod 29), avšak tato hodnocení zároveň zdůrazňují, že účelnost se obecně neměří nebo se měří obtížně a že je například obtížné zjistit přímou souvislost mezi programy a případným pozorovaným vývojem prodeje nebo poptávky. 
The fact is that, whilst most of the evaluations conclude that the various measures do have a positive impact (see paragraph 29), they emphasise that effectiveness is in general not measured or is hard to measure and that it is, for example, difficult to establish a direct link between the programmes and any changes in sales or demand that may be observed.
Zdůrazněno je rovněž, že se obtížně měří i efektivnost programů (poměr náklady/dopad) (viz rámeček 6). 
The difficulty of measuring the efficiency of programmes (cost–impact ratio) is also pointed out (see Box 6).
8 Ve zkoumaném vzorku byly zjištěny tři případy. 
8 Three examples were found in the sample that was examined.
18 RÁMEČEK 6 VÝŇATKY Z HODNOTÍCÍCH ZPRÁV DOKLÁDAJÍCÍ MEZE MĚŘENÍ ÚČELNOSTI • „V dané chvíli není možné formulovat závěry týkající se poměru náklady/dopad u opatření nebo činností v rámci většiny programů. [...] Vzhledem ke skutečnosti, že poptávka je ovlivněna řadou vnějších činitelů, není možné určit příčinnou souvislost mezi informačními a propagačními programy na jedné straně a vývojem poptávky po ovoci a zelenině ve Společenství na straně druhé a je obtížné určit souvislost s poptávkou po ovoci a zelenině obecně.“ • „Použité metody hodnocení poměru náklady/výstupy jsou často subjektivní (málo spolehlivé a patrně tendenční) a nedostatečně důsledné [...]; nedostatek přesných kvantitativních údajů během provádění [programů] neumožňuje provést přiměřené posouzení efektivnosti konkrétních opatření nebo poměru náklady/dopad programů [...]. 
18 BOX 6 EXTRACTS FROM EVALUATION REPORTS ILLUSTRATING LIMITATIONS ON MEASURING EFFECTIVENESS • ‘Currently no conclusion is possible on cost versus impacts of measures or actions for the majority of programmes. [...] no causality link between I & P programmes and evolution of Community demand for F & V can be provided, and it is not easy to establish the link with demand for F & V in general, owing to the influence on demand of many external factors.’ • ‘The methods used for assessing the cost–output ratio are often subjective (unreliable and probably biased) and lack rigour [...] the absence of detailed quantitative data during implementation impedes sound judgment on the efficiency of specific actions or of the cost versus impact relationship of the programmes [...] no in-depth evaluations providing information on the TGs reached, the results or the impact of the programmes.’ • ‘There is an overall lack of measurement of the effectiveness of the measures in terms of improvement of the image of the Community products and themes and of the demand for organic products.
Kromě toho není k dispozici žádná norma umožňující vyhodnotit vývoj v těchto oblastech.“ Zvláštní zpráva č. 10/2009 – Informační a propagační opatření na podporu zemědělských produktů 
Moreover, there is a lack of norms against which the trends in these respects could be benchmarked.’ Special Report No 10/2009 — Information provision and promotion measures for agricultural products
Navzdory popsaným obtížím však tato hodnocení ukazují na pozitivní účinky jednotlivých opatření, především co se týče vnímání ze strany spotřebitelů nebo rozvoje pracovních kontaktů ve vztahu k třetím zemím. Poměr náklady/realizace u jednotlivých opatření je obecně kladně hodnocen i ve srovnání s normami v odvětví, zejména pokud jde o vnitřní trh. 
Nevertheless, despite these difficulties, these evaluations conclude that the various measures do have a positive impact, chiefly in terms of image or the development of professional contacts for third countries.
NÁROČNOST PŘI VÝBĚRU A SCHVALOVÁNÍ NÁVRHŮ PROGRAMŮ SE ZLEPŠILA, TOTO ZLEPŠENÍ JE VŠAK JEŠTĚ TŘEBA POTVRDIT 30. 
THE DEGREE OF RIGOUR AND SELECTIVITY IN THE APPROVAL OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES HAS BEEN IMPROVED BUT STILL NEEDS TO BE CONSOLIDATED 30.
Chybí-li cíle a ukazatele umožňující dopad politiky potvrdit a změřit, závisí účelnost nástroje z velké části na tom, jak jsou programy vybrané ke spolufinancování relevantní. 
Where there are no objectives and indicators enabling the impact of the policy to be ascertained and measured, the scheme’s effectiveness depends to a large extent on relevant programmes being selected for co-financing.
PŘEDBĚŽNÝ VÝBĚR NÁVRHŮ PROGRAMŮ ČLENSKÝMI STÁTY 31. 
PRESELECTION BY MEMBER STATES OF PROPOSALS FOR PROGRAMMES 31.
Nařízení stanoví, že členský stát vyhodnotí shodu, vhodnost a poměr kvalita/cena návrhů programů a předá Komisi návrhy, které je ochoten spolufinancovat. 
Under the regulation, the Member States evaluate the proposals for programmes for their conformity with the rules, their suitability and their ‘value for money’ and forward to the Commission the proposals that they agree to co-finance.
19 RÁMEČEK 7 PODÍL NÁVRHŮ SCHVÁLENÝCH ČLENSKÝMI STÁTY, KTERÉ KOMISE POVAŽOVALA ZA NEZPŮSOBILÉ Ze vzorku 30 návrhů předaných členskými státy v roce 2007, které byly zkoumány v Komisi, vyřadila Komise 10 návrhů pro nezpůsobilost. Zvláštní zpráva č. 10/2009 – Informační a propagační opatření na podporu zemědělských produktů 
19 BOX 7 PROPORTION OF PROPOSALS VALIDATED BY THE MEMBER STATES THAT WERE CONSIDERED INELIGIBLE BY THE COMMISSION Out of the sample of 30 proposals forwarded by the Member States in 2007 examined at the Commission, 10 had been rejected by the Commission on the grounds of ineligibility. Special Report No 10/2009 — Information provision and promotion measures for agricultural products
Až do nedávné doby však předávala řada členských států většinu obdržených návrhů poté, co prošly jen omezeným předběžným výběrem. 
Until recently, however, many Member States were forwarding the bulk of the proposals they had received after having carried out only limited preselection work.
To bylo patrné z malého množství návrhů, jež Komisi předány nebyly, nebo také z velkého množství předaných návrhů, které nakonec Komise pro nezpůsobilost vyřadila (viz rámeček 7). 
This lack of selectivity was reflected, for example, in very few proposals not being forwarded to the Commission, or again in the large number of proposals forwarded by the Member States that were in the end rejected by the Commission because they were ineligible (see Box 7).
Navíc se členské státy při svém hodnocení někdy opírají o údaje zprostředkované navrhující organizací, které nejsou dostatečně ověřeny. 
Furthermore, in making their appraisal, the Member States sometimes use the data supplied by the proposing organisations without these data having been adequately verified.
S cílem povzbudit členské státy, aby návrhy vybíraly pečlivěji, Komise kritéria pro hodnocení návrhů programů postupně upřesňovala. 
To encourage the Member States to be more selective, the Commission has gradually been laying down criteria to be applied when evaluating proposals for programmes.