natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podíl plateb oddělených od produkce na příjmech zemědělců ze zemědělské činnosti představuje často více než 20 %. 
The share of decoupled payment in farmers’ agricultural income represents frequently more than 20 %.
20 V roce 2017 bylo příjemci přímých plateb celkem 6,4 milionu zemědělců v EU9. 
20 In 2017, direct payments reached 6.4 million EU farmers9.
Z našeho dotazníku pro všechny členské státy vyplynulo, že devět členských států považuje přímé platby za důležitou část strategie řízení rizika zemědělských podniků (tj. přímé platby fungují jako „záchranná síť“ a zajišťují „ochranu příjmů“). 
Our survey of all Member States showed that nine Member States consider direct payments to be an important part of farms’ risk management strategy (i.e. direct payments act as a “safety net” and assure “income protection ”).
21 Obrázek 4 znázorňuje, že podíl, který přímé platby představují na příjmech zemědělců ze zemědělské činnosti ve skupinách podle hospodářské velikosti, se pohybuje od méně než 20 % až po více než 30 %. 
21 Figure 4 shows that the share that direct payments make up of agricultural income for farmers grouped by economic size varies from less than 20 % to more than 30 %.
Obrázek 5 ukazuje, že čím je hospodářská velikost zemědělského podniku větší, tím je pravděpodobnější, že si tento podnik sjedná pojištění zemědělského podniku. 
Figure 5 shows that the bigger the economic size of the farm the higher the probability of taking out farm insurance.
Podíl přímých plateb na příjmech ze zemědělské činnosti a využití pojištění mají zápornou korelaci. 
The share of direct payments in agricultural income and the use of insurance are negatively correlated.
Tento výsledek se rovněž odráží v dotazníku pro zemědělce (viz příloha – obrázek 24). 
This result is also reflected in the farmers’ questionnaire (see Annex - Figure 24 ).
Vzhledem k tomu, že přímé platby vytvářejí rezervu, která může absorbovat produkční ztráty, snižuje se potřeba sjednat pojištění, neboť zemědělský podnik by dané riziko dokázal nést sám10. 
As direct payments offer a buffer to absorb production losses, the need to take out insurance is reduced as the risk could be borne at farm level10.
Existují ale i další faktory, které mohou ovlivnit rozhodnutí zemědělce, zda si sjednat pojištění. 
There are however other factors which can influence a farmer’s decision to take out insurance.
Významná část zemědělců, kterým je poskytována podpora EU, provozuje svou zemědělskou činnost na částečný úvazek a toto platí zejména pro malé zemědělce11. 
A significant share of farmers in receipt of EU support are part-time, and this is particularly true of smaller farmers11.
To snižuje expozici jejich zemědělských podniků vůči riziku, neboť další pracovní činnosti poskytují zdroj příjmů, který je nezávislý na povětrnostních podmínkách a cenách produktů. 
This reduces the risk exposure of their farms, as other activities offer a source of income independent of weather conditions and product prices.
8 Dokument Komise o SZP po roce 2013, graf 5. 
8 Commission document on the CAP post-2013, Graph 5.
Dle odhadů Komise představuje celková veřejná podpora 38 % příjmů zemědělců. 
The Commission estimates that total public support amounts to 38 % of farmers’ income.
9 10 Studie Ecorys týkající se řízení rizika zjistila neutrální/zápornou korelaci mezi přímými https://agridata.ec.europa.eu/extensions/DashboardIndicators/FarmIncome.html platbami a nástroji na řízení rizika (tabulka 5.6). 
9 10 An Ecorys study on risk management found a neutral/negative correlation between direct https://agridata.ec.europa.eu/extensions/DashboardIndicators/FarmIncome.html payments and risk management tools (table 5.6).
11 Podle databáze FSS se více než 30 % zemědělců hospodařících na půdě s méně než 5 hektary věnuje ještě jiné výdělečné činnosti. 16 
11 According to the FSS data base, more than 30 % of farmers with less than 5 ha have another gainful activity. 16
Obrázek 4 a 5 – Podíl podpory oddělené od produkce na příjmech zemědělců EU a % pojištěných zemědělců podle hospodářské velikosti zemědělského podniku 17 40 % 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 5% 0% 35 % 30 % 16 % více než 500 000 EUR % podpory oddělené od produkce na příjmech zemědělců od vnitrostátního limitu* do 25 000 EUR mezi 25 000 EUR a 500 000 EUR 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% od vnitrostátního limitu* do 25 000 EUR mezi 25 000 EUR a500000EUR % pojištěných zemědělců více než 500 000 EUR * V roce 2015 se tato minimální částka v jednotlivých členských státech pohybovala mezi 2 000 EUR/rok a 25 000 EUR/rok. Pozn.: Hospodářskou velikost zemědělského podniku vyjadřuje průměrná roční produkce uváděná na trh vyjádřená v EUR. 
Figure 4 and 5 – Share of decoupled aid in the income of EU farmers and % of insured farmers by farm economic size * In 2015 this minimum varied between Member States from €2 000/year to €25 000/year Note: Farm economic size is represented by the average annual marketed production expressed in euros.
Příjmy zemědělců vyjadřuje čistá přidaná hodnota zemědělského podniku. 
Farmers’ income is represented by the Farm Net Value Added.
Soubor zemědělských podniků v síti FADN představuje 4,7 zemědělských podniků, z nichž 2,9 milionu (63 %) má roční produkci uváděnou na trh v objemu méně než 25 000 EUR, 1,7 milionu (35 %) mezi 25 000 EUR a 500 000 EUR a 0,1 milionu (2 %) více než 500 000 EUR. 
The FADN farm population is 4.7 million farms of which 2.9 million (63 %) have an annual marketed production of less than €25 000, 1.7 million (35 %) are between €25 000 and €500 000 and €0.1 million (2 %) are above €500 000.
2,1 milionu zemědělských podniků, kterým jsou poskytovány přímé platby, jsou svou hospodářskou velikostí příliš malé na to, aby byly zařazeny do souboru FADN. 
2.1 million farms receiving direct payments are too small by economic size to be included in the FADN population Source: FarmAccountancyDataNetwork(FADN)datafor2016.
22 Zemědělské podniky s větší hospodářskou velikostí mají i větší podíl příjmů ze zemědělské činnosti na svých celkových příjmech. 
22 Farms with a greater economic size, have a higher share of agricultural income in their overall income.
Čím větší je podíl zemědělské činnosti na celkových příjmech (u plochy nad 20 hektarů pracuje většina zemědělců na plný úvazek12), tím větší využívání pojištění (viz příloha – obrázek 24). 
The higher the share of agriculture in total income (above an area of 20 hectares a majority of farmers are full-time12), the greater the use of insurance (see Annex - Figure 24).
SZP stále více podporuje preventivní opatření 23 Preventivní opatření (viz bod 05) mohou zvýšit odolnost zemědělců tím, že sníží jejich expozici vůči rizikům a že pomohou přizpůsobit novým rizikům produkci. 
The CAP increasingly promotes preventive measures 23 Preventive measures (see paragraph 05) can increase farmers’ resilience by reducing their exposure to risks and adapting production to new risks.
Prevenční a adaptační strategie mohou usnadnit pokračování produkce například při klimatické události. 
Prevention and adaptation strategies can facilitate continuing production in the face of, for example, a climate event.
12 Informační dokument EÚD – „Budoucnost SZP“, březen 2018. 
17 12 Briefing paper - “Future of the CAP”, March 2018.
Účinná preventivní opatření mohou omezit ztráty produkce 24 Vzhledem k dopadu klimatické změny jsou opatření, která podporují odolnost, včetně dlouhodobé připravenosti (adaptace na nové podmínky) důležitá. 
Effective prevention measures can limit production losses 24 Given the impact of climate change, measures encouraging resilience including long-term preparedness (adaptation to new conditions) are important.
Rámeček 1 ilustruje změnu ve vnímání rizika sucha v Austrálii. 
Box 1 illustrates the change in the perception of drought risks in Australia.
18 Rámeček 1 – Od reakcí na výjimečné události k připravenosti a řízení rizik S tím, jak jsou v Austrálii čím dál tím častější sucha, je veřejné orgány již nepovažují za výjimečnou událost. 
18 Box 1 - From emergency response toward preparedness and risk management In Australia, as drought has become more frequent, public authorities no longer consider it to be an exceptional event.
V závěrech nedávné úřední zprávy se uvádí, že je u pomoci při suchu i způsobilosti pro tuto pomoc důležitý posun od paradigmatu reakce na výjimečné události k opatřením, která podporují připravenost a řízení rizik13. 
A recent official report concluded that it is important to “shift away from an emergency response paradigm of drought assistance and eligibility, towards measures encouraging preparedness and risk management”13.
Nová národní dohoda o suchu (National Drought Agreement)14 uznává potřebu podporovat zemědělské podniky a komunity při přípravě na klimatickou změnu a proměnlivost a řízení souvisejících činností. 
The New National Drought Agreement14 recognises the need to support farming businesses and farming communities to manage and prepare for climate change and variability.
Zaměřuje opatření na všechny jurisdikce s cílem zlepšit postupy řízení rizik a zvýšit dlouhodobou připravenost a odolnost. 
It focuses measures across all jurisdictions on bolstering risk management practices and enhancing long-term preparedness and resilience.
25 Třemi nejčastějšími preventivními opatřeními, o nichž uvažovali zemědělci, s nimiž jsme vedli pohovory, byly střídání plodin, využívání přizpůsobených/odolnějších plodin a úspory (viz příloha – obrázek 22). 
25 Crop rotation, use of adapted/more resistant crops and savings were the three most frequent preventive measures considered by the farmers we interviewed (see Annex - Figure 22.
Střídaní plodin je součástí správné zemědělské praxe, neboť má pozitivní dopad na úrodnost půdy a pomáhá při regulaci plevelů, chorob a škůdců. 
Crop rotation is part of good agricultural practice as it has a positive impact on soil fertility and helps to control weeds, diseases and pests.
26 Součástí přímých plateb větším zemědělcům je požadavek diverzifikace plodin (a to prostřednictvím tzv. ekologických plateb, které jsou novým typem přímých plateb zavedeným v roce 2013 s cílem zlepšit ekologickou výkonnost SZP). 
26 Currently, direct payments to larger farmers include a crop diversification requirement (through greening payments, a new type of direct payment introduced in 2013 to enhance the environmental performance of the CAP).
V návrzích na novou SZP by přímé platby mohly vést k zintenzivnění střídání plodin a nepřímo tak zvýšit odolnost zemědělských podniků, ovšem za podmínky, že: — — 13 14 15 budou národní standardy stanovované členskými dostatečně ambiciózní15, zemědělci budou plnit podmínky dobrého zemědělského a environmentálního stavu, Přezkum mezivládní dohody o reformě národního programu pro boj proti suchu. 
In the new CAP proposals, direct payments could boost crop rotation and indirectly increase farm resilience provided that: — — 13 14 15 the national standards set by the Member States are sufficiently ambitious15; farmers follow the requirements of good agricultural and environmental conditions; Review of the inter-governmental agreement on national drought programme reform.
12. prosince 2018. 
12 December 2018.
7/2018 : „k návrhům nařízení týkajících se společné zemědělské politiky na období po roce 2020, které předložila Komise“, body 55–58, rámeček 6. 
See ECA opinion 7/2018 : “concerning Commission proposal for regulations relating to the Common Agricultural Policy for the post-2020 period”, paragraphs 55-58, Box 6.
— bude dosaženo skutečných změn v chování. 
— real changes in behaviour are achieved.
V minulosti jsme uvedli, že ekologizace často nevede ke změnám chování16. 
We have reported in the past that greening often does not lead to changes in behaviour16.
27 Sanitární rizika jsou oblastí, kde úspěšná prevence omezuje potřebu následné intervence. 
27 Sanitary risks are an area where successful prevention limits the need for ex-post intervention.
Veřejné orgány (EU a členských států) se intenzivně podílí na řešení rizik chorob zvířat a používají přitom předběžná opatření jako prevenci (včetně eradikace) nebo nástrojů a monitorování a řízení rizik. 
Public authorities (EU and Member States) are heavily involved in addressing animal disease risks, using ex-ante measures such as prevention (including eradication), monitoring and risk management tools.
Vynakládá se velké předběžné úsilí, aby se předešlo potenciálně velkým nákladům i negativním dopadům následných opatření (viz např. zkušenosti s krizí bovinní spongiformní encefalopatie, která v letech 1996–1998 EU stála více než 5 miliard ECU). 
Significant efforts are made ex-ante to avoid the potentially high costs and negative consequences of ex-post measures (for example, the bovine spongiform encephalopathy crisis experience which cost the EU more than 5 billion ECU in 1996-1998).
Ačkoli toto úsilí mělo významný pozitivní dopad, v nezávislých studiích se odhaduje, že veřejné výdaje na náhrady za choroby zvířat a rostlin stály členské státy EU v období 2010–2014 půl miliardy EUR17. 
Although these efforts have had a significant positive impact, independent studies have estimated that public expenditure on compensation for animal and plant diseases cost EU Member States half a billion euros annually in the period 2010 to 201417.
Míru, v níž nové dostupné nástroje zvyšují odolnost zemědělců vůči cenovým rizikům, zatím nelze zhodnotit 28 Komise považuje18 forwardové smlouvy a termínové trhy za nástroje k řešení cenových rizik. 
The extent to which the new tools available increase farmers’ resilience to prices risks cannot yet be evaluated 28 The Commission considers18 forward contracts and futures markets as tools to address price risks.
Uzavírání smluv (tj. využívání forwardových smluv) bylo čtvrtým nejčastěji zmiňovaným preventivním opatřením ze strany zemědělců, s nimiž jsme vedli pohovory (viz příloha – obrázek 22). 
Contractualisation (use of forward contracts) was the fourth most frequently mentioned preventive measure by the farmers we interviewed (see Annex - Figure 22).
21/2017 „Ekologizace: komplexnější režim podpory příjmů, dosud bez environmentálních účinků“, body 26–57 17 Tyto odhady uvádí Bardaji a Garrido (2016) v publikaci EU Agricultural Markets Brief (Zpráva o zemědělských trzích EU), tabulka 2, září 2017. 
19 16 ECA special report 21/2017 “Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective”, paragraphs 26-57 17 Estimates by Bardaji and Garrido (2016) presented in the EU Agricultural Markets Brief, table 2, September 2017.
18 Risk management schemes in EU agriculture (Systémy řízení rizika v zemědělství EU), září 2017. 
18 Risk management schemes in EU agriculture, September 2017.
29 Podle právního rámce EU mohou členské státy požadovat buď používání povinných smluv, nebo písemné nabídky smlouvy pro producenta od prvního kupujícího19. 
29 Under the EU legal framework, the Member States can require either the use of mandatory contracts or a written offer for a contract from the first purchaser to the producer19.
Část souhrnného nařízení věnovaná zemědělství20 zavedla do legislativního rámce změny. 
The agricultural part of the Omnibus Regulation20 introduced changes in the legislative framework.
Dává nyní producentovi právo požadovat písemnou smlouvu mezi stranami anebo písemnou nabídku smlouvy od kupujících. 
It now gives the producer the right to require a written contract between the parties and/or a written offer of a contract from buyers.
V dubnu 2019 vstoupila v platnost směrnice, jejímž cílem je zakázat určité nekalé obchodní praktiky v potravinovém řetězci (tj. jednostranné změny smlouvy ze strany kupujícího)21. 
In April 2019 a directive entered into force to ban some unfair trading practices in the food chain (i.e. unilateral contract changes by the buyer)21.
Na hodnocení dopadu těchto nejnovějších změn je však příliš brzy. 
It is still too early to assess the impact of these recent changes.
30 Z pilíře II SZP lze podporovat nástroje ke stabilizaci příjmu, které zemědělcům poskytují náhradu v případě „výrazného poklesu“ jejich příjmů. 
30 Pillar II of the CAP can support income stabilisation tools offering compensation to farmers for a “severe drop” in income.
Souhrnné nařízení snížilo limit pro náhradu prostřednictvím pojištění z 30 % na 20 % produkčních ztrát a zavedlo možnost nástroje ke stabilizaci příjmu v konkrétním odvětví (například nástroje ke stabilizaci příjmů specificky pro obiloviny). 
The Omnibus Regulation reduced the threshold for compensation through insurance from 30 % production losses to 20 % and allowed for the possibility of a sectorial income stabilisation tool (for example an income stabilisation tool specific to cereals).
V současnosti však zatím nejsou žádné nástroje ke stabilizaci příjmů podporované EU funkční. 
However, no EU supported income stabilisation tools are currently operational.
31 V případě výrazného kolísání cen zůstávají nejdůležitějšími nástroji EU pro podporu zemědělců přímé platby, tržní opatření a výjimečná opatření proti narušení trhu. 
31 In the event of significant price volatility, direct payments, market intervention and exceptional measures against market disturbances remain the most important EU tools supporting farmers.
Nástroje EU se částečně překrývají 32 Režimy podpory pojištění EU existují jak v rámci pilíře I, tak pilíře II. 
There are some overlaps between EU instruments 32 EU support schemes for insurance exist under both Pillars I and II.
Překrývají se pro odvětví vína a odvětví ovoce a zeleniny. 
They overlap for the wine and fruit and vegetable sectors.
Podpora pro vzájemné fondy je doplňková k podpoře pojištění pouze v případě, že mají být pokryta různá rizika. 
Support for mutual funds is only complementary with support for insurance when different risks are covered.
Výjimečná opatření aktivovaná k řešení konkrétních problémů zapříčiněných extrémními událostmi nelze sladit se strategií na podporu většího využívání nástrojů řízení rizik (jako např. pojištění). 
Exceptional measures triggered to address specific problems caused by extreme events may not be aligned with the strategy to support greater use of risk management tools such as insurance.
19 Viz článek 148 pro odvětví mléka a článek 168 nařízení (ES) č. 1308/2013 pro ostatní odvětví s výjimkou odvětví cukru. 
19 See article 148 in the milk sector, article 168 of Regulation (EC) No 1308/2013 for other sectors with the exception of sugar.
20 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
20 Regulation (EU) No 2393/2017 of the European Parliament and of the Council.
21 Směrnice č. 2019/633 o nekalých obchodních praktikách mezi podniky v zemědělském a potravinovém řetězci. 
21 Directive No 633/2019 on unfair trading practices in business-to-business relationships in the food supply chain.
20 Doplňkovost mezi pojištěním a vzájemnými fondy existuje jen pro případ, že mají být pokryta různá rizika 33 V rámci prvního pilíře SZP byla podpora pro vzájemné fondy způsobilá k financování v operačních programech pro odvětví ovoce a zeleniny a také v národních programech pro odvětví vína od roku 2009, ale toto financování nebylo využito. 
20 Complementarity between insurance and mutual fund only exists when different risks are covered 33 Under the first Pillar of the CAP, support for mutual funds has been eligible for financing in the operational programmes (OP) for fruit and vegetables and the national wine programmes since 2009, but there has been no uptake of this financing.
V rámci pilíře II bylo financování, které je k dispozici pro vzájemné fondy, využíváno jen málo (viz bod 43). 
Under Pillar II, there has been little use of financing available for mutual funds (see paragraph 43).
34 Malé využívání vzájemných fondů lze částečně vysvětlit vyšší složitostí tohoto nástroje. 
34 The low uptake of mutual funds is partly explained by the higher complexity of this tool.
Aby takovýto fond mohl fungovat, je nutné, aby se na něm podílelo dostatečné množství zemědělců. 
It is necessary for a sufficient number of farmers to take part for it to function.
V Itálii je například minimální počet zemědělců pro vzájemný fond 700. 
For example, in Italy the minimum number of farmers joining a mutual fund is 700.
Tato složitost může motivovat zemědělce k používaní jiných nástrojů na řízení rizika, které jsou k dispozici, zejména pojištění22. 
This complexity may “incite farmers to turn to other available risk management tools, in particular insurance”22.
Pouze v případě, že vzájemné fondy pokrývají rizika, které pojištěním pokryta nejsou, jsou tyto dva nástroje doplňkové. 
Only when mutual funds cover risks not covered by insurance, are these two instruments complementary.
Ve Francii se podpora pojištění omezuje na „pojištění sklizně”, které pokrývá pouze klimatická rizika pro plodiny, zatímco národní Vzájemný fond, který je příjemcem podpory EU, pokrývá choroby zvířat a rostlin a incidenty způsobující znečištění. 
In France, EU support for insurance is restricted to “harvest insurance” covering only climate risks for crops, whereas the national Mutual Fund, which receives EU support, covers animal and plant diseases and pollution incidents.
Nevhodné využívání výjimečných opatření může snižovat motivaci k používání nástrojů řízení rizik 35 Nejistota o okolnostech, které mohou vést k aktivaci krizových opatření, má dopad na to, jak zemědělci vnímají, kde leží hranice jejich vlastní odpovědnosti za řízení rizika. 
Inappropriate use of exceptional measures may reduce incentives to use risk management tools 35 Uncertainty about the circumstances which may trigger crisis measures has an impact on farmers’ perceptions as to where the boundaries of their own risk management responsibilities lie.
Čím častěji je v průběhu „krize“ nebo po ní nabízena podpora z veřejných prostředků, tím nižší je motivace pro zemědělce, aby zmírňovali rizika používáním nástrojů řízení rizik, například pojištění23. 
The more frequently public aid is offered during or after a “crisis”, the lower the incentive for farmers to mitigate risk through the use of risk management tools such as insurance23.
36 Například v roce 2018 Komise schválila prováděcí nařízení na financování opatření ze SZP na podporu zemědělcům postiženým záplavami a přívalovými dešti na konci roku 2017 v určitých oblastech Litvy, Lotyšska, Estonska a Finska. 
36 For example, in 2018, the Commission approved an implementing regulation, financing a CAP measure to support farmers affected by floods and heavy rainfall at the end of 2017 in certain areas of Lithuania, Latvia, Estonia and Finland.
Zemědělci byli způsobilí k podpoře, jestliže přišli nejméně o 30 % své plochy, která má být v zimě oseta, a jestliže pro tuto ztrátu nečerpali žádnou vnitrostátní podporu nebo pojištění 22 EU Agricultural Markets Brief (Zpráva o zemědělských trzích EU), září 2017. 
Farmers were eligible if they had lost at least 30 % of their winter sowing area and did not benefit, for the same loss, from any kind of national aid or insurance (Commission implementing Regulation No 108/2018 - €15 million was allocated and broken down 22 EU Agricultural Markets Brief, September 2017.
23 Podle OECD tvoří následná veřejná intervence součástí systému řízení rizika, kterou zemědělci berou v úvahu při plánování svých vlastních rozhodnutí a strategií. 
23 According to the OECD, public ex-post intervention is “part of the risk management system which farmers take into account when planning their own decisions and strategies”.
Viz Managing risks in agriculture: a holistic approach (Řízení rizik v zemědělství: celostní přístup), 2009. 
See “Managing risks in agriculture: a holistic approach”, 2009.
Viz též Risk management schemes in EU agriculture (Systémy řízení rizika v zemědělství EU), oddíl 3, září 2017. 21 
See also “Risks management schemes in EU agriculture”, section 3, September 2017. 21
(prováděcí nařízení Komise 2018/108 – byla přidělena částka 15 milionů EUR, která byla rozdělena podle počtu postižených subjektů takto: 9,12 milionu EUR pro Litvu, 3,46 milionu EUR pro Lotyšsko, 1,34 milionu EUR pro Estonsko a 1,08 milionu EUR pro Finsko). 
according to the numbers affected, as follows: €9.12 million for Lithuania, €3.46 for Latvia, €1.34 for Estonia and €1.08 for Finland).