natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doporučení 2 – Lépe se připravit na přeshraniční výměny zdravotních údajů Komise přijímá doporučení 2 a). 
Recommendation 2 – Better prepare for cross border exchanges of health data The Commission accepts recommendation 2(a).
Bude sledovat výsledky dosažené prostřednictvím struktur správy a řízení eHDSI a podávat o nich zprávy. 
It will monitor and report the results achieved through the eHDSI governance structures.
K zajištění celkového posouzení je nezbytné, aby členské státy dosáhly kritického množství, a toho bude dosaženo nejdříve v roce 2023. 
In order to provide the overall assessment, a critical mass of Member States is needed and this will be achieved, at the earliest, by 2023.
5 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/2018_crossborder_frep_en.pdf 8 
5 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/cross_border_care/docs/2018_crossborder_frep_en.pdf 8
Komise bude strategii pro elektronické zdravotnictví a akční plán pro elektronické zdravotnictví monitorovat a posuzovat a zváží i vhodná návazná opatření. 
The Commission will monitor and assess the eHealth Strategy and the eHealth Action Plan and will consider appropriate follow-up action.
Posouzení nákladové efektivnosti a zadávání smysluplných údajů do vnitrostátních systémů zdravotní péče se zaměří pouze na eHDSI, což je hlavní prvek financování EU. 
The focus of the assessment concerning cost-effectiveness and meaningful input to national healthcare systems will be only on the eHDSI, which is the major element of the EU funding.
Toto posouzení bude vycházet z výsledků opatření podniknutých podle doporučení 2 a) po roce 2023. 
The assessment will build upon the outcome of the actions undertaken under 2(a) after 2023.
Iniciativa ERS je velmi inovativní a složitá a rovněž politicky citlivá, zejména z toho důvodu, že poskytování zdravotní péče je v pravomoci členských států. 
The ERN initiative is very innovative and complex, as well as politically sensitive notably because the provision of healthcare is a Member States' competence.
Evropské referenční sítě jsou financovány v rámci programu v oblasti zdraví a Nástroje pro propojení Evropy a Komise předložila komplexní návrhy na pokračování financování evropských referenčních sítí v příštím víceletém finančním rámci. 
The ERNs are financed under the Health Programme and CEF and the Commission has made comprehensive proposals to continue financing ERNs in the next Multi-annual Financial Framework.
Komise poskytuje granty na rozvoj registrů pacientů a financuje různé podpůrné činnosti pro sítě, jako je poskytování logistické a administrativní podpory skupině koordinátorů evropských referenčních sítí a jejich pracovních skupin, vypracování taxonomie, šablon dokumentů evropských referenčních sítí, podpora vypracování klinických pokynů, mobilita zdravotnických pracovníků atd. Komise rovněž upozornila členské státy na otázku integrace evropských referenčních sítí do systémů vnitrostátní zdravotní péče. 
The Commission provides grants for the development of patient registries and finances a variety of support activities for the Networks such as the provision of logistic and secretarial support to the ERN Coordinators Group and its Working Groups, the development of taxonomy, of the templates for ERN documents, the support to the development of clinical guidelines, the mobility of healthcare professionals, etc. The Commission has also raised to the attention of Member States the issue of integration of ERNs in national healthcare systems.
I přesto, že se zahájení činnosti Evropské platformy pro registraci vzácných onemocnění (platformy EU pro vzácná onemocnění) z důvodů uvedených v bodech 63 a 65 zpozdilo, uspořádalo Společné výzkumné středisko tři školení (únor–březen 2018) týkající se struktury a funkcí platformy pro uživatele z evropských referenčních sítí, a tím připravilo provádění platformy s registry evropských referenčních sítí. 
Even if the launch of the European Platform on Rare Diseases Registration (EU RD Platform) was delayed for the reasons presented in paragraphs 63 and 65, the JRC organised three training sessions (February-March 2018) on the structure and functions of the Platform for users from the ERNs, thus preparing the implementation of the Platform with ERN registries.
Doporučení 3 – Zlepšení podpory pro usnadnění přístupu pacientů se vzácnými onemocněními ke zdravotní péči Komise přijímá doporučení 3 a). 
Recommendation 3 – Improve support to facilitate rare disease patients’ access to healthcare The Commission accepts recommendation 3(a).
Komise posoudí pokrok dosažený při provádění strategie pro vzácná onemocnění na základě výsledků několika probíhajících nebo plánovaných procesů. 
The Commission will assess the progress made as regards the implementation of the rare disease strategy building on the outcomes of several processes that are currently ongoing or foreseen.
Komise v návaznosti na výsledky, získané zkušenosti a přetrvávající výzvy následně plánuje konzultovat členské státy a příslušné zúčastněné strany a ve vhodných a relevantních případech do začátku roku 2023 svou strategii pro vzácná onemocnění upravit. 
Taking stock of achievements, lessons learned, and persistent challenges, the Commission then plans to consult Member States and relevant stakeholders, and revise its rare disease strategy where appropriate and relevant by early 2023.
Komise přijímá doporučení 3 b). 
The Commission accepts recommendation 3(b).
Komise úzce spolupracuje s členskými státy a sítěmi v rámci rady členských států pro evropské referenční sítě ve skupině koordinátorů evropských referenčních sítí a v různých tematických pracovních skupinách, které se zaměřují na různé výzvy, jimž tyto sítě v prvních letech své činnosti čelí. 
The Commission works closely with the Member States and the Networks in the ERN Board, in the ERN Coordinators Group and in various thematic working groups which focus on the different challenges faced by the networks in their first years of activities.
Komise je plně odhodlána podporovat členské státy a evropské referenční sítě. 
The Commission is fully committed to supporting the Member States and the European Reference Networks.
Komise přijímá doporučení 3 c). 
The Commission accepts recommendation 3(c).
Komise předložila návrhy na zjednodušení financování sítí v budoucím víceletém finančním rámci, ale v této fázi se nemůže zavázat, pokud jde o výsledky probíhajících jednání se spolunormotvůrci ohledně budoucího víceletého finančního rámce. 9 
The Commission has made proposals to simplify the financing of the Networks within the future Multi-annual Financial Framework, but it cannot commit at this stage on the outcomes of the ongoing negotiations with the co-legislators concerning the future Multi-annual Financial Framework. 9
Účetní dvůr vybírá a koncipuje tyto auditní úkoly tak, aby byl jejich dopad co nejvyšší, a zohledňuje přitom rizika pro výkonnost a zajištění souladu s předpisy, objem příslušných příjmů či výdajů, očekávaný vývoj, politické zájmy a zájem veřejnosti. 
The ECA selects and designs these audit tasks to achieve maximum impact by considering the risks to performance or compliance, the level of income or spending involved, forthcoming developments and political and public interest.
Audit vedl člen Účetního dvora Janusz Wojciechowski a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Kinga Wiśniewská-Daneková a tajemnice kabinetu Katarzyna Radecká-Morozová, vyšší manažer Colm Friel, vedoucí úkolu Joanna Kokotová, zástupce vedoucího úkolu Nicholas Edwards a auditoři Frédéric Soblet, Aris Konstantinidis, Anna Zalegová, Michela Lanzuttiová a Jolanta Žemailaitėová. 
The audit was led by ECA Member Janusz Wojciechowski, supported by Kinga Wiśniewska-Danek, Head of Private Office and Katarzyna Radecka-Moroz, Private Office Attaché; Colm Friel, Principal Manager; Joanna Kokot, Head of Task; Nicholas Edwards, Deputy Head of Task and Frédéric Soblet, Aris Konstantinidis, Anna Zalega, Michela Lanzutti, Jolanta Zemailaite, Auditors.
Jazykovou podporu poskytoval Mark Smith. 
Mark Smith provided linguistic support.
Zleva doprava: Frédéric Soblet, Kinga Wiśniewska-Daneková, Aris Konstantinidis, Janusz Wojciechowski, Colm Friel, Joanna Kokotová, Nicholas Edwards, Jolanta Žemailaitėová. 
From left to right: Frédéric Soblet, Kinga Wiśniewska-Danek, Aris Konstantinidis, Janusz Wojciechowski, Colm Friel, Joanna Kokot, Nicholas Edwards, Jolanta Zemailaite.
Činnost Datum Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 7.2.2018 Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 21.2.2019 Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 10.4.2019 Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1944-0 doi:10.2865/820471 QJ-AB-19-005-CS-N HTML ISBN 978-92-847-1904-4 doi:10.2865/220038 QJ-AB-19-005-CS-Q 
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 7.2.2018 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 21.2.2019 Adoption of the final report after the adversarial procedure 10.4.2019 Commission’s (or other auditee’s) official replies received in all languages 16.5.2019 PDF ISBN 978-92-847-1934-1 doi: 10.2865/280048 QJ-AB-19-005-EN-N HTML ISBN 978-92-847-1903-7 doi: 10.2865/946816 QJ-AB-19-005-EN-Q
Smyslem těchto práv je také usnadnit užší spolupráci mezi členskými státy v oblasti elektronického zdravotnictví a léčby vzácných onemocnění. 
These rights are also intended to facilitate closer cooperation between Member States on eHealth and the treatment of rare diseases.
Dospěli jsme k závěru, že opatření EU v oblasti přeshraniční zdravotní péče sice posilují spolupráci členských států, avšak jejich přínos pro pacienty je omezený. 
We concluded that although EU actions in cross-border healthcare enhance Member States’ collaboration, the benefits for patients were limited.
Přestože se poskytování informací o přeshraniční zdravotní péči pro občany EU podle našich zjištění zlepšilo, v některých oblastech jsou tyto informace stále ještě obtížně dostupné. 
We found that despite the progress made on providing EU citizens with information on cross-border healthcare, in some areas this information remains difficult to access.
Ve strategickém plánování Komise a řízení projektů jsme našli nedostatky. 
We identified weaknesses in the Commission’s strategic planning and project management.
Předkládáme Komisi doporučení týkající se podpory poskytované vnitrostátním kontaktním místům, zahájení přeshraničních výměn zdravotních údajů a opatření EU v oblasti vzácných onemocnění. 
We make recommendations focusing on the Commission’s support for National Contact Points, the deployment of cross-border exchanges of health data, and EU’s actions in the field of rare diseases.
CS 2019 Zvláštní zpráva č. 08 Větrná a solární energie pro výrobu elektřiny: splnění cílů EU vyžaduje přijetí významných opatření (podle čl. 
EN 2019 Special Report NO 08 Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Shrnutí I Od roku 2005 do roku 2017 se podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny v EU zdvojnásobil: z 15 % vzrostl téměř na 31 %. 
Executive summary I Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 %.
Hlavní hybnou příčinou tohoto růstu bylo zvýšení podílu větrné a solární fotovoltaické energie. 
The main driver for this growth was the increase in wind and solar photovoltaic (PV) power.
II V rámci tohoto auditu jsme posuzovali, zda podíl obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie vzrostl natolik, aby EU byla schopna dosáhnout do roku 2020 cíl 20 %, který stanovila směrnice o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů, a jaká byla účinnost podpory EU a členských států pro výrobu elektřiny z větrné a solární fotovoltaické energie. 
II Through this audit, we assessed whether the share of renewables in the gross final energy consumption has progressed enough for the EU to meet the 20 % target by 2020 as set by the directive on the promotion of the use of energy from renewables, and the effectiveness of EU and Member State support for electricity generation from wind and solar PV power.
Spolu se zveřejněním této zprávy o auditu bude v roce 2019 vydána další z řady zpráv Evropské komise o pokroku v oblasti obnovitelných zdrojů energie, která se bude podrobně zabývat pokrokem členských států při plnění jejich cílů do roku 2020. 
The publication of this audit report will coincide with the issuing in 2019 of the next in the series of renewable energy progress reports by the European Commission, which will detail the progress of Member States towards achieving their 2020 targets.
Tyto zprávy budou poslední příležitostí k přijetí nápravných opatření a ke sdělení informací, z nichž vycházejí debaty o situaci v oblasti obnovitelných zdrojů energie po roce 2020. 
These reports will afford a final chance to take corrective action and inform discussions on the post-2020 renewables situation.
III Prvním katalyzátorem pokroku v oblasti obnovitelných zdrojů energie byla samotná směrnice a na druhém místě pak režimy podpory členských států, které vytvořily pobídky pro investice. 
III The first catalyst towards the progress in renewables was the directive itself, and the second the Member States’ support schemes to incentivise investment.
Výrazný pokrok, k němuž došlo po roce 2005, se po roce 2014 zpomalil, a to jak v odvětví větrné energie, tak v odvětví fotovoltaiky. 
However, the significant progress since 2005 was followed by a deceleration in both wind and solar PV sectors after 2014.
Do roku 2017 polovina členských států buď již dosáhla, nebo se blížila dosažení svých cílů do roku 2020. 
By 2017, half of the Member States had either already reached or were close to reaching their 2020 targets.
Pro ostatní členské státy zůstává dosažení jejich národních cílů nemalou výzvou, jež si vyžádá další úsilí. 
For the other Member States, attaining their national targets remains a significant challenge that will require further effort.
IV Zjistili jsme, že počáteční podpora financování větrné a solární energie byla nadměrná, avšak snížení její výše mělo na potenciální investice odrazující účinek. 
IV We found that the initial support schemes oversubsidized wind and solar PV deployment, but that decreasing the levels of support served to deter potential investment.
Podpora rozvoje dražeb a využívání účasti občanů mají klíčový význam pro zvyšování investic a zlepšování podmínek výstavby, jako je zrušení restriktivních pravidel územního plánování, zdlouhavých administrativních postupů a nedostatků v přenosové a distribuční soustavě. 
Encouraging auctions and the use of citizen participation are crucial for increasing investment and enhancing conditions for deployment, such as overcoming restrictive spatial planning rules, lengthy administrative procedures and grid insufficiencies.
V Pokud jde o výhled do roku 2030, dospěli jsme k závěru, že soubor opatření Komise z roku 2016 nazvaný „Čistá energie“ vytváří základ pro příznivější investiční prostředí. 
V Looking ahead to 2030, we found that the Commission’s 2016 ‘Clean Energy’ package lays the groundwork for a better investment environment.
Dosažení cíle EU ve výši minimálně 32 % do roku 2030 by však mohlo být ohroženo tím, že nejsou stanoveny národní cíle. 4 
However, the lack of national targets might jeopardise the achievement of the EU target of at least 32 % for 2030. 4
VI Na základě našeho auditu doporučujeme: — zaměřit se na odstranění nedostatků, které brání dosažení cílů do roku 2020; — zajistit včasnější poskytování statistických údajů o obnovitelných zdrojích energie; — pořádat dostatečné množství dražeb s cílem zvýšit možnosti využívání obnovitelných zdrojů pro výrobu elektřiny; — zjednodušením správních postupů vytvořit příznivější prostředí pro výrobu elektřiny z obnovitelných zdrojů; — podporovat investice do infrastruktury sítí a propojovacích vedení; — zajistit lepší monitorování s cílem zmírnit důsledky toho, že nejsou stanoveny závazné národní cíle. 5 
VI As a result of our audit, we recommend: — a focus on closing gaps to meet the 2020 targets; — an improvement in timeliness of statistical data on renewables; — the holding of sufficient auctions to increase renewable capacity for electricity; — the creation of a more favourable environment for renewable electricity generation through simplification of administrative procedures; — the promotion for investment in grid infrastructure and interconnectors; and — better monitoring to mitigate the absence of binding national targets. 5
Úvod 01 V období 1990–2017 rostla v EU spotřeba elektřiny v průměru o 1 % ročně: z 2,2 miliardy GWh1 na téměř 2,8 miliardy GWh per ročně. 
Introduction 01 Between 1990 and 2017, the consumption of electricity in the EU grew on average by 1 % per year, from below 2.2 billion GWh1 to almost 2.8 billion GWh per year.
Předpokládá se, že v období do roku 2020 se v případě, že budou zavedena specifická opatření v oblasti energetické účinnosti, bude spotřeba zvyšovat o méně než 0,3 % ročně, anebo o 0,7 % ročně, nebudou-li v období 2020–2050 zavedena žádná nová opatření v oblasti energetické účinnosti2. 
In the period until 2020, consumption is forecast to increase by less than 0.3 % per year if specific energy efficiency measures are implemented, and by 0.7 % per year if no new efficiency policies are put in place in the 2020-2050 peirod2.
02 Elektřinu lze vyrábět buď z neobnovitelných zdrojů, mezi něž patří fosilní paliva (uhlí, zemní plyn, surová ropa), neobnovitelný odpad a jaderné palivo používané v konvenčních reaktorech; nebo z obnovitelných zdrojů (vodní, větrná, sluneční energie, biomasa, bioplyn, biokapaliny, odpad, geotermální energie, energie z přílivu, vln nebo oceánských proudů). 
02 Electricity can be generated either from non-renewable sources, which include fossil fuels (coal, natural gas, crude oil), non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors; or from renewable sources (hydropower, wind, solar, biomass, biogas, bioliquid, waste, geothermal, wave, tidal and ocean energy).
Kromě elektřiny se obnovitelné zdroje používají i pro získávání energie, kterou lze přeměnit a využívat pro účely vytápění a chlazení a jako palivo v dopravě. 
Apart from electricity, renewables are also used to produce energy which is converted to heating and cooling, and fuel for transport.
Tabulka 1 znázorňuje hlavní technologie získávání energie z obnovitelných zdrojů a jejich využití 6 1 2 GWh: Jednotka výkonu velkých elektráren. 
Table 1 presents the main renewable technologies and their application.
Kilowatthodina odpovídá stálému příkonu energie ve výši jednoho kilowattu po dobu jedné hodiny. 
A kWh is equivalent to a steady power of one kilowatt running for one hour.
Eurostat, EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050 (Referenční scénář EU pro rok 2016), červenec 2016, s. 53. 
Eurostat, ‘EU reference scenario 2016, energy, transport and GHG emissions, trends to 2050’, July 2016, p. 53.
Solární fotovoltaická a solární termická energie používané k výrobě elektřiny se zpravidla uvádějí společně, nicméně solární fotovoltaická energie tvoří v rámci celé EU 98 % kapacit. 
Although solar photovoltaic (PV) and solar thermal for electricity are usually grouped together, solar PV accounts for 98 % of capacity in the EU as a whole.
Mezinárodní agentura pro obnovitelné zdroje energie (IRENA), Renewable capacity statistics 2018 (Statistické údaje z roku 2018 o kapacitě obnovitelných zdrojů), leden 2018, s. 21–27. 3 
International Renewable Energy Agency (IRENA), ‘Renewable capacity statistics 2018’, January 2018, pp. 21 to 27. 4 Solar PV concerns the conversion of sunlight into electricity using photovoltaic panels.
03 V závislosti na použitém zdroji energie může mít výroba elektřiny negativní dopady na životní prostředí, lidské zdraví a klima. 
03 Depending on the energy source used, electricity generation can have a negative effect on the environment, human health and climate.
Z celkového množství emisí skleníkových plynů v EU jich 79 % pochází z využívání fosilních paliv k výrobě energie5. 
Of the EU’s total greenhouse gas emissions, 79 % comes from the use of fossil fuels to generate energy5.
Podle odhadů Komise vyšší podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů pomůže EU dosáhnout její cíl snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů o 40 %6 a do roku 2050 o 80 % až 95 %7. 
The Commission estimates that a higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions by 40 % in 20306, and by 80 % to 95 % in 20507.
Bude-li navíc EU využívat obnovitelných zdrojů energie k uspokojování své poptávky po elektřině ve větší míře, sníží tím svoji závislost na dovážených fosilních palivech. 
In addition, using more renewables to meet its electricity needs will lower the EU’s dependence on imported fossil fuels.
Evropská agentura pro životní prostředí, EEA greenhouse gas – data viewer (Prohlížeč údajů Evropské agentury pro životní prostředí o skleníkových plynech), 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer. 
European Environment Agency, ‘EEA greenhouse gas - data viewer’, 2017, https://www.eea.europa.eu/data-and-maps/data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer.
COM(2014) 15 final, „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030“. 
COM(2014) 15 final, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’.
COM(2011) 112 final, „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“. 
COM(2011) 112 final, ‘A roadmap for moving into a competitive low carbon economy in 2050’.
9 04 Od roku 2005 do roku 2017 se podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny v EU zdvojnásobil: z přibližně 15 % vzrostl na téměř 31 % (viz obrázek 1). 
8 04 Between 2005 and 2017, the share of renewables in the generation of electricity in the EU doubled, from around 15 % to almost 31 % (see Figure 1).
Obrázek 1 – Podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny v EU, 2005–2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fosilní paliva (pevná a surová ropa) Zemní plyn Jaderná energie Energie z obnovitelných zdrojů Zdroj: EÚD na základě údajů Eurostatu. 
Figure 1 – Share of renewables in electricity generation in the EU, 2005-2017 35 % 30 % 25 % 20 % 15 % 10 % 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Fossil fuels (solid and crude oil) Natural Gas Nuclear Renewable energies Source: ECA, based on Eurostat data.
05 Hlavními technologiemi získávání energie z obnovitelných zdrojů, které tento růst umožnily, jsou energie větrná a sluneční. 
05 The main renewable energy technologies responsible for this growth are wind and solar power.
Co do objemu sice větrná energie stále ještě zaostává za energií vodní, v letech 2005–2017 se však roční objem elektřiny vyrobený z větrné energie zvýšil o 414 %. 
Although still behind hydropower in terms of volume, from 2005 to 2017 the annual volume of electricity generated from wind rose by 414 %.
V případě sluneční energie to bylo o 8 086 %. 
The corresponding figure for solar was a 8 086 %.
Objem elektřiny vyráběné z vodní energie se naopak během tohoto období víceméně nezměnil. 
Meanwhile, the volume of electricity from hydropower remained largely constant.
V roce 2017 dosahoval podíl vodní energie na množství veškeré elektřiny vyrobené v EU z obnovitelných zdrojů 35 %, v případě větrné a sluneční energie se jednalo o 34 % a 12 % (viz obrázek 2). 
In 2017, hydropower accounted for a 35 % share of all EU renewable electricity production, while wind and solar represented 34 % and 12 % respectively (see Figure 2).
Obrázek 2 – Podíl elektřiny vyrobené z obnovitelných zdrojů v EU-28, 2005–2017 10 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % Jiné Solární Větrná Pevná biopaliva Vodní 0% 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Zdroj: EÚD na základě údajů Eurostatu. 
Figure 2 – Share of electricity generated from renewables in the EU-28, 2005-2017 Source: ECA, based on Eurostat data.