natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Všech pět kontrolovaných členských států vyhodnotilo předběžnou připomínku týkající se širokopásmového přístupu jako splněnou. 
The five examined Member States all determined the EAC on broadband as fulfilled.
Také Komise při prověřování dohod o partnerství a operačních programů vyhodnotila podmínku v těchto členských státech jako splněnou. 
As part of its examination of the Partnership Agreements and OPs, the Commission also assessed the condition as fulfilled for these Member States.
V plánech členských států pro infrastrukturní investice jsme však nalezli nedostatky. 
However, we found weaknesses in the Member States’ plans for infrastructure investments.
Zaprvé, jak je uvedeno v bodě 40 výše, žádný z kontrolovaných členských států neměl ve své strategii Dohody o partnerství vymezují plány vnitrostátních orgánů na využití finančních prostředků z evropských strukturálních a investičních fondů a určují strategické cíle a investiční priority každého členského státu, přičemž tyto cíle a priority propojují s celkovými cíli strategie Evropa 2020. 
Firstly, as set out in paragraph 40 above, none of the examined Member States had targets in their strategies for take-up at Partnership Agreements set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy.
15/2017 „Předběžné podmínky a výkonnostní rezerva v oblasti soudržnosti: inovativní, ale zatím neúčinné nástroje“. 
For more details on EACs, see SR 15/2017 “Ex ante conditionalities and performance reserve in Cohesion: innovative but not yet effective instruments”.
Článek 19 a příloha XI nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 
Article 19 and Annex XI of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
30 22 23 24 
30 22 23 24
cíle pro rozšíření přístupu o rychlosti 100 Mb/s, což je třetí cíl týkající se širokopásmového přístupu ve strategii Evropa 2020. 
100 Mbps, the third target on broadband in the Europe 2020 strategy.
Zadruhé, plán Německa pro širokopásmový přístup byl nedokonalý. 
Secondly, the broadband plans of Germany was incomplete.
V Německu bylo důležitou součástí strategie pro širokopásmové připojení mapování širokého pásma, které začalo v roce 2010. 
In Germany, an important element of the broadband strategy was the broadband mapping process that started in 2010.
Pokud neexistují kvalitní údaje z tohoto procesu a následně se neurčí, kde bude pravděpodobně investovat soukromý sektor a kde je třeba větší veřejná intervence, nejsou orgány schopny vypracovat komplexní „plán investic do infrastruktury“, který vyžaduje předběžná podmínka. 
Without good quality data from this process, and the consequent identification of where the private sector is likely to invest and where more public intervention is needed, the authorities are not in a position to develop the comprehensive ‘plan of infrastructure investments’ required by the EAC.
Kvalita údajů z mapování širokého pásma se od jeho zahájení v roce 2010 výrazně zlepšila, avšak není vždy uspokojivá, neboť větší provozovatelé širokopásmových sítí neaktualizují mapu tak rychle, jak budují síť. 
The quality of the data of the broadband mapping has significantly improved since its launch in 2010 but is not always satisfactory, as larger broadband operators do not update the map as fast as they deploy the network.
Ne všechny členské státy se zabývaly problémy souvisejícími se starší infrastrukturou 45. 
Not all the examined Member States have addressed the challenges related to their legacy infrastructure 45.
Každý z kontrolovaných členských států funguje ve vlastním technologickém, konkurenčním a právním prostředí. To ovlivňuje způsob, jakým každý z nich usiluje o splnění cílů strategie Evropa 2020. 
Each of the examined Member States operates within its own technological, competitive and legal environment; this influences the way that each is seeking to meet the Europe 2020 targets.
Polsko a Maďarsko mají poměrně méně rozvinutou starší infrastrukturu měděných telefonních linek. 
Poland and Hungary have relatively less developed legacy copper infrastructure for telephone systems.
Když veřejné orgány zadávaly veřejné zakázky na širokopásmovou infrastrukturu na základě modelu financování mezer (viz rámeček 6), obvykle se pak použilo řešení spočívající v kabelovém či optickém vedení. 
When the public authorities used the gap funding model for public tenders for broadband infrastructure (see Box 6), the result was usually the use of cable and fibre solutions.
31 Rámeček 6 – Podpora širokopásmového přístupu z veřejného sektoru Podle Komise25 existují pro podporu širokopásmového přístupu z veřejného sektoru čtyři modely: – Přímé investice (investiční model založený na veřejně provozované obecní síti) – budování a provoz sítě kontroluje subjekt veřejného sektoru a síť je k dispozici všem operátorům (označuje se jako velkoobchodní síť s otevřeným přístupem); – Nepřímé investice (investiční model založený na soukromě provozované obecní síti) – soukromá společnost na základě veřejné zakázky vybuduje a zpřístupní síť, prostřednictvím které mohou operátoři poskytovat služby jednotlivým zákazníkům; 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools. 
31 Box 6 - Public sector support for broadband According to the Commission25 there are four models for public sector support for broadband: - Direct investment (publicly run municipal investment model) – where the deployment and operation of the network is controlled by a public authority and the network is available to all operators (known as a wholesale open access network); 25 https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/main-financing-tools.
Německo, Itálie a Irsko mají dobře rozvinutou starší infrastrukturu měděných telefonních sítí. 
Germany, Italy and Ireland have a well-developed copper legacy infrastructure.
Když se v Německu a Itálii pro veřejné zakázky na širokopásmovou infrastrukturu používal model financování mezer, byla zde tendence využívat infrastrukturu měděných telefonních linek vlastněných zavedenými operátory (národní historický telekomunikační operátor). 
In Germany and Italy, when the gap funding model was used in public tenders for broadband infrastructure, the tendency was to use the copper infrastructure owned by the incumbent (the national historic telecommunications operator).
V Irsku se model financování mezer používá pro veřejné zakázky související s Národním plánem pro širokopásmové připojení, avšak zakázky jsou koncipovány tak, že k využívání měděných telefonních linek se kvůli požadavkům na rychlost neposkytují pobídky. 
In Ireland, the gap funding model is used for the public tender related to the National Broadband Plan but the tendering process is designed in such a way that the use of copper is not incentivized because of the requirements in speeds.
V Itálii se orgány v roce 2016 rozhodly použít model přímých investic pro veřejné zakázky na zavedení širokopásmového přístupu pomocí velkoobchodní sítě s otevřeným přístupem. 
In Italy, in 2016 the authorities decided to use the direct investment model for public tenders to deploy broadband over a wholesale open access network.
Díky tomu se více využívala řešení založená na optickém vedení a zvýšil se přístup k infrastruktuře a službám za dostupné ceny. 
The result has been an increase in the use of fibre solutions and access to infrastructure and services at affordable prices.
V Německu zlepšuje zavedený operátor své širokopásmové pokrytí tím, že rozsáhle využívá technologie vektorizace. 
In Germany, the incumbent is making extensive use of vectoring technology to improve its broadband coverage.
Jedná se o technologii, která umožňuje vyšší rychlosti na měděném vedení. 
This is a technology that allows increased speed over copper lines.
Vektorizace má tu výhodu, že je levnější než položit novou infrastrukturu. 
48. Vectoring has the advantage that it is cheaper than laying new infrastructure.
Má však také svá omezení. 
However, vectoring also has its limitations.
Zaprvé, inzerovaná rychlost je pro omezený počet uživatelů a čím více uživatelů je připojeno, tím je rychlost menší. 
First, the advertised speeds are for a limited number of users; the more users are connected, the lower the speed.
Zadruhé, vektorizace je krátkodobé řešení, které neobstojí v budoucnosti tak jako optický a koaxiální kabel. 
Secondly, vectoring is a short-term solution: it is not future-proof in the way that fibre and coaxial cable are.
Vektorizace sice může stačit na splnění cílů strategie Evropa 2020, avšak nebude postačovat na ambice gigabitové společností do roku 2025, kdy bude požadována rychlost 1 Gb/s (bod 8). 
While it may be good enough to meet the Europe 2020 targets, vectoring is unlikely to be sufficient for the Gigabit Society ambitions for 2025, when speeds of 1 Gbps will be required (paragraph 8).
Zatřetí, předpokladem vektorizace je, že k účastnickému vedení má výhradní fyzický přístup pouze jeden poskytovatel (obrázek 1), což může omezovat hospodářskou soutěž. Aby Německo 32 – Podpora iniciativ vedených komunitami (komunitní model širokopásmového přístupu) – přístup zdola nahoru, přičemž budování širokopásmové sítě vychází ze soukromé iniciativy, do níž jsou zapojení místní občané; – Dotace operátorovi (model financování mezer) – subjekt veřejného sektoru poskytne financování, které je potřeba na pokrytí investičního rozdílu mezi tím, co je komerčně proveditelné pro soukromý sektor, a tím, co je potřeba na zajištění odpovídající infrastruktury. 
Thirdly, the prerequisite for vectoring is that only one provider has sole 32 - Indirect investment (privately run municipal investment model) – where a publicly contracted private company builds an open network over which operators can provide its services to individual customers; - Support to community-led initiatives (the community broadband model) – a bottom-up approach with broadband deployment done by private initiative involving local citizens; and - Operator subsidy (gap funding model) – a public authority provides the funding needed to bridge the gap in investment between what is commercially viable for the private sector and what is needed to provide adequate infrastructure.
tuto situaci vyřešilo, oznámilo po rozsáhlém jednání s Komisí v září 2016 svůj záměr využívat virtuální zpřístupnění účastnického vedení (VULA) v souvislosti se spuštěním širokopásmové infrastruktury financované z veřejných zdrojů (viz rámeček 7). 
To address this issue, following extensive discussions with the Commission, in September 2016 Germany notified its intention to use a virtual unbundled local access product (VULA) in relation to the roll-out of publicly funded broadband infrastructure (see Box 7).
Je tak zachována možnost, aby konkurenti mohli svým zákazníkům předložit vlastní nabídky diversifikovaného vysokorychlostního internetu, i když provozovatel sítě používá vektorizaci. 
This preserves the possibility for competitors to make their own diversified high speed internet offers to their customers even when vectoring is used by the network operator.
V září 2016 informovalo Německo Komisi o třech produktech VULA, které navrhly telekomunikační společnosti pro své plánované širokopásmové projekty v rámci národního plánu pro širokopásmové připojení. 
In September 2016, Germany notified to the Commission three VULA products proposed by telecommunications companies for their respective broadband roll-out projects under the national broadband scheme.
V srpnu 2017 zveřejnila Komise rozhodnutí, v němž vyjádřila názor, že zavedením produktů VULA se může kompenzovat negativní dopad vektorizace pro širokopásmovou infrastrukturu financovanou z veřejných zdrojů. 
The Commission published a decision in August 2017 in which it took the view that the introduction of VULA products can compensate the negative effects of vectoring for publicly funded broadband infrastructure.
Řešení VULA je však složité a někteří odborníci se domnívají, že VULA je krokem zpět. 
However, the VULA solution is complex and some experts consider that VULA is a step back.
Alternativní operátoři mohou využívat jen služeb nabízených zavedeným operátorem, neboť jejich nové produkty nejsou podporovány na úrovni služeb. 
Alternative operators can only use the services offered by the incumbent as their new products are not supported at service level.
Alternativní operátoři se tak často rozhodnou vybudovat optické sítě, když si uvědomí, že vystavět vlastní infrastrukturu je komerčně schůdnější (viz též bod 66). 
As a result, alternative operators often decide to deploy fibre networks after realizing that building their own infrastructure is more commercially viable (see also paragraph 66).
Zkoumali jsme provádění plánů pro širokopásmový přístup v členských státech, abychom identifikovali faktory omezující pokrok členských států při plnění cílů v této oblasti. 
We examined the implementation of the broadband plans in the Member States to identify factors limiting the Member States’ progress towards achieving broadband targets.
Zaměřili jsme se na financování ve venkovských oblastech, vytvořené právní a konkurenční prostředí a na koordinaci mezi různými programovými obdobími a zdroji financování. 
We focused on financing in rural areas, the regulatory and competitive environments put in place, and coordination across different programme periods and sources of funding.
Financování ve venkovských a příměstských oblastech není v některých členských státech řešeno 50. 
Financing in rural and sub-urban areas is not properly addressed in some Member States 50.
Posuzovali jsme, zda členské státy a EIB analyzovaly potřeby v oblasti širokopásmového přístupu v různých oblastech (městských, příměstských a venkovských26). 
We assessed whether the Member States and the EIB analysed the needs for broadband in different areas (urban, sub-urban and rural areas26).
Dále jsme kontrolovali, zda pro každou oblast stanovily a přidělily příslušné finanční zdroje v závislosti na jejích charakteristikách, zajistily jejich doplňkovost a zamezily jejich překrývání. 
We also checked whether they identified and allocated relevant funding sources to address each area depending on its characteristics, ensuring complementarity and avoiding overlaps.
Jak je uvedeno v bodě 9, částka potřebná na splnění cílů v oblasti širokopásmového přístupu do roku 2020 byla v roce 2013 odhadnuta až na 250 miliard EUR. 
As explained in paragraph 9, the amount required to achieve the 2020 broadband targets was estimated at up to 250 billion euro in 2013.
EIB také odhadla, že polovina nákladů je ve venkovských oblastech, kde žije 20 % obyvatelstva. 
The EIB also estimated that half of the costs are in rural areas, where 20 % of the population lives.
Zkoumané členské státy 52. 
Examined Member States 52.
Většinu investic do širokopásmového přístupu poskytují soukromí operátoři. 
Private operators provide most of the investments for broadband.
O zbytku finančního krytí – tedy „mezeře ve financování“ – se rozhoduje na vnitrostátní úrovni. 
The rest of the funding – the “financing gap” – is decided at the national level.
Mezeru ve financování odhadly čtyři z prověřovaných členských států (Maďarsko, Irsko, Itálie a Polsko). 
Four of the examined Member States (Hungary, Ireland, Italy and Poland) identified the financing gap.
Třebaže fondy EU čerpaly všechny prověřované členské státy, s výjimkou Polska a Maďarska pochází většina veřejné podpory pro širokopásmový přístup z vnitrostátního rozpočtu27. Tři z pěti zkoumaných členských států určily oblasti s nedostatečnou širokopásmovou rychlostí a vyčlenily finance z ESI fondů a veřejných zdrojů. 
Although all examined Member States used EU funds, with the exception of Poland and Hungary most of the public support for broadband comes from the national budget.27 Three of five examined Member States identified areas with insufficient broadband speed and set aside ESIF and public financing.
Zjistili jsme, že z členských států, které určily mezeru ve financování pouze Maďarsko a Itálie přidělily dostatek zdrojů, aby zajistily rychlé širokopásmové pokrytí všech domácností. 
We found that, of the Member States which had identified the financing gap, only Hungary and Italy had allocated sufficient resources to achieve fast broadband coverage for all households.
Maďarské orgány provedly mapování širokého pásma v letech 2014–2015 a zjistily, že je třeba pokrýt 883 000 objektů. 
The Hungarian authorities performed a broadband mapping exercise in 2014-2015 and established that 883 000 premises needed to be covered.
Soukromí operátoři se zavázali pokrýt 384 000 objektů, takže pro veřejnou intervenci zbylo necelých 500 000 objektů. 
Private operators committed to cover 384 000 premises, leaving just under 500 000 premises for public intervention.
Orgány vyhlásily několik výzev k podávání návrhů a vyčlenily 164 milionů EUR z EFRR a 29 milionů EUR z vnitrostátního 26 Městské oblasti jsou oblasti s hustotou obyvatelstva více než 500 obyvatel/km2, příměstské oblasti mají hustotu 100–500 obyvatel/km2 a venkovské oblasti jsou oblasti s méně než 100 obyvatel/km2. 
The authorities designed several calls for proposal and allocated 164 million euro from the ERDF and 29 million euro from the national budget to subsidise the operators 26 Urban areas are areas with more than 500 inhabitants/km2; sub-urban areas have 100-500 inhabitants/km2; rural areas are areas with less than 100 inhabitants/km2.
34 27 53 % v Itálii, 73 % v Irsku a více než 90 % v Německu. 
34 27 53 % in Italy, 73 % in Ireland and over 90 % in Germany.
rozpočtu, aby operátory dotovaly pomocí modelu financování mezer v celkové výši 193 milionů EUR, přičemž celkové investice, včetně soukromých, dosáhly 240 milionů EUR. 
through the gap funding model for a total subsidy of 193 million euro for a total investment, including private financing of 240 million euro.
Italské orgány provedly v letech 2016 a 2017 mapování a vyčlenily na financování širokopásmového přístupu ve všech oblastech, které nebyly komerčně životaschopné, 3 miliardy EUR. 
The Italian authorities performed a mapping exercise in 2016 and 2017 and committed 3 billion euro to finance broadband in all the areas not commercially viable.
Orgány se rozhodly použít model přímých investic (rámeček 6) na vybudování velkoobchodní sítě s otevřeným přístupem. 
The authorities decided to use the direct investment model (Box 6) to set up a wholesale open access network.
V době auditu nebyly veřejné prostředky ještě definitivně přiděleny, ale odhadovaly se na 1,4 miliardy EUR z EFRR a EZFRV (včetně vnitrostátního spolufinancování) a 1,6 miliardy EUR z dalších vnitrostátních zdrojů. 
At the time of the audit, the allocation of public sources was not yet finalized but was estimated at 1.4 billion euro from the ERDF and EAFRD (including the national co-financing) and 1.6 billion euro from other national sources.
V Irsku byla po mapování, které začalo v roce 2013, oblast intervence vymezena jako oblast, kterou pokrývá Národní plán pro širokopásmové připojení, tj. původně 757 000 objektů. 
In Ireland, the mapping process that started in 2013 defined the intervention area to be covered by the National Broadband Plan, originally 757 000 premises.
Mapování bylo dokončeno v dubnu 2017 s 540 000 objekty v oblasti veřejné intervence, neboť zavedený operátor se rozhodl pokrýt 300 000 objektů a byly přidány další objekty. 
The mapping was finalised in April 2017 with 540 000 premises in the public intervention area, since the incumbent had decided to cover 300 000 premises and since additional premises were added.
Irská vláda na zavedení širokopásmového přístupu vyčlenila 275 milionů EUR na období 2016 až 2021, včetně 75 milionů EUR z EFRR. 
The amount allocated by the Irish Government for the roll-out of broadband was 275 million euro for 2016 to 2021, including 75 million euro from the ERDF.
Ačkoli v době auditu nebylo zadávání zakázek dokončeno, tato částka velmi pravděpodobně nebude na pokrytí mezery ve financování dostačovat. 
Although the tendering process had not been completed at the time of the audit, this sum is highly unlikely to be sufficient to bridge the financing gap.
Kromě toho mezi zářím 2017 a lednem 2018 se dva ze tří zbývajících účastníků zadávacího řízení rozhodli odstoupit. 
In addition, between September 2017 and January 2018, two of the three remaining bidders decided to pull out of the process.
Jelikož v zadávacím řízení zůstává jen jeden účastník, je dopad na náklady a načasování zavedení širokopásmového přístupu v březnu 2018 nejasný. 
With only one bidder left in the tendering process, the impact on the cost and timing of the broadband deployment remains unclear as of March 2018.
V Německu orgány nestanovily celkové náklady na pokrytí všech domácností rychlostí 30 Mb/s, a nezabývaly se tudíž na ústřední úrovni mezerou ve financování28. 
In Germany, the authorities did not identify the total cost of covering all households with speeds of 30 Mbps and they therefore did not centrally address the investment gap.28 The German government set aside more than 4 billion euro through the federal broadband programme for the 2014 to 2017 period to finance municipalities’ broadband projects.
Německá vláda vyhradila na financování projektů obcí v oblasti širokopásmového přístupu prostřednictvím spolkového programu pro širokopásmový přístup na období 2014 až 2017 více než 4 miliardy Konzultantská firma odhadla náklady na zavedení optické sítě na 45 miliard EUR, pokud se znovu využije synergický účinek s již existující infrastrukturou. 
The 16 “Länder” (regional states) and the federal investment bank29 have their own funding A consulting firm estimated the cost of fibre deployment at 45 billion euros, if synergies with already existing infrastructure are re-used.
WIK, studie Treiber für den Ausbau hochbitratiger Infrastrukturen (Hnací síly budování infrastruktury pro vysokou přenosovou rychlost), s. 8. 35 28 
WIK-Studie Treiber für den Ausbau hochbitratiger Infrastrukturen, p. 8. 35 28 29 Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW).
Kromě toho činí prostředky EU na širokopásmový přístup 362 milionů EUR: 225 milionů EUR z EZFRV a 137 milionů EUR z EFRR. 
programmes.30 In addition, the EU funds for broadband amount to 362 million euro: 225 million euro from the EAFRD and 137 million euro from the ERDF.
A konečně EIB poskytla od roku 2014 v šesti úvěrech 2,2 miliardy EUR. 
Finally, the EIB has granted 2.2 billion euro through six loans since 2014.
Jelikož však německé orgány neprovedly žádnou analýzu mezery ve financování, není jasné, zda tato úroveň veřejné podpory bude na 100% pokrytí rychlostí 30 Mb/s dostačovat. 
However, in the absence of any analysis of the financing gap by the German authorities, it is not clear if this level of public support will be sufficient to achieve 100 % coverage at 30 Mbps.
V Polsku se v národním plánu pro širokopásmové připojení, zveřejněném v lednu 2014, odhadovalo, že rychlým širokopásmovým připojením je ještě třeba pokrýt 5,7 milionu domácností s celkovými náklady 4,3 miliardy EUR. 
In Poland, the National Broadband Plan published in January 2014 estimated that 5.7 million households were still to be covered with fast broadband at a total cost of 4.3 billion euro.