natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zvláštní zprávy úhrnem zachycují celý rozsah cyklu řízení, od koncepce po hodnocení. 
These special reports in total cover the full range of the management life cycle, from conception to evaluation.
V mnoha případech tak obsahují informace o míře, v níž financování EU vedlo ke hmatatelným výsledkům. Naše výroční zpráva o činnosti(61) předkládá krátká shrnutí zvláštních zpráv za rok 2014, uspořádaná podle okruhů víceletého finančního rámce na období 2014–2020. 
They thus include, in many instances, information on the extent to which EU funding has led to tangible results. Our annual activity report (61) presents brief summaries of the 2014 special reports, grouped under the headings of the 2014-2020 MFF.
Ve výročních zprávách za předchozí roky jsme z celé škály zvláštních zpráv daného roku vybírali omezený počet témat, u kterých jsme usoudili, že mají obzvláštní význam (62). V této výroční zprávě v kontrolovaných oblastech analyzujeme, zda v nich byl kladen důraz na výsledky a zda je pravděpodobné, že byly vybrány projekty, u nichž je zajištěno nejoptimálnější využití prostředků. 
In previous years’ annual reports, we have drawn out a limited number of themes, judged to be of particular relevance, from across the range of that year’s special reports (62).In this annual report, we highlight, for the areas examined, whether there was a focus on results and whether projects likely to deliver maximum value for money were selected.
(60) Přijmout znamená schválit ke zveřejnění. 
(60) Adopted means approved for publication.
(61) Viz výroční zpráva o činnosti Účetního dvora za rok 2014, body 17–32 (http://eca.europa.eu). 
(61) See the Court’s 2014 annual activity report, pp. 17 to 32 (http://eca.europa.eu).
(62) Ve výroční zprávě za rok 2011 těmito tématy byla analýza potřeb, koncepce a přidaná hodnota EU, ve výroční zprávě za rok 2012 cíle a ukazatele, údaje o výkonosti a udržitelnost projektů financovaných EU a ve výroční zprávě za rok 2013 přidaná hodnota EU a efekt mrtvé váhy. 
(62) In the 2011 annual report, these themes were needs analysis, design, and EU added value; in the 2012 annual report they were objectives and indicators, data on performance, and the sustainability of EU-funded projects; and in the 2013 annual report they were EU added value and deadweight.
V bodech 3.57–3.60 byl analyzován nedostatečný důraz na výsledky v dohodách o partnerství. 
Paragraphs 3.57 to 3.60 analysed the lack of a focus on results in partnership agreements.
Na důležitost této otázky jsme poukázali rovněž v naší situační zprávě o rizicích finančního řízení rozpočtu EU z roku 2014 (63). 
The importance of this issue was also raised in our 2014 landscape review on risks to the financial management of the EU budget (63).
V rámci tohoto přezkumu jsme konstatovali, že nedostatek informací o tom, čeho se skutečně podařilo dosáhnout, může být jedním z důvodů neoptimálního využití prostředků (bod 25 písm. l)). 
In that review we stated that a lack of information about what had actually been achieved by funding can be one of the reasons behind poor value for money (paragraph 25(l)).
Přezkum vyzval k zavedení spolehlivého systému řízení výkonnosti s jasně vymezenými a jednotně uplatňovanými výkonnostními ukazateli, zaměřenými na výstupy, efekty a dopady (64). 
The review called for a robust performance management system, with clearly defined, universally applied performance indicators focusing on outputs, outcomes and impacts (64).
Dospěli jsme například k závěru, že systémy pro monitorování a hodnocení používané Generálním ředitelstvím pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid neposkytují dostatečné informace o dosažených výsledcích. 
For example, we concluded that the monitoring and evaluation systems used by EuropeAid did not provide adequate information on results achieved.
Jak bylo ve zprávě konstatováno, nepoukázali jsme na podobné nedostatky poprvé (65). 
As this report noted, it is not the first time that we have pointed to this weakness (65).
K podobnému závěru jsme dospěli i v případě zvláštní zprávy o Fondu pro vnější hranice, u nějž nedostatky v monitorování a v konečných zprávách, systémech IT a v hodnoceních ex post zapříčinily, že odpovědné orgány nemonitorovaly dosahování výsledků nebo je monitorovaly jen nedostatečně. 
A similar conclusion was reached in the case of special report on the External Borders Fund, where weaknesses in the monitoring and final reports, IT systems and ex post evaluations meant that the responsible authorities did not monitor the achievement of results or did so insufficiently.
V důsledku toho jsme nebyli schopni (podobně jako členské státy a Komise) posoudit, v jakém rozsahu tento fond podpořil priority, které pro něj byly stanoveny (66). 3.80. 
As a consequence, we — as well as the Member States and Commission — were not able to assess the extent to which the Fund had supported the priorities set for it (66). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES 10.11.2015 3.80.
Právní rámec na období 2014–2020 pro nástupce EBF, kterým je Fond pro vnitřní bezpečnost, do značné míry vyřešil obavy vyjádřené ve zprávě Evropského účetního dvora. 
The 2014-2020 legal framework for the EBF’s successor, the Internal Security Fund, largely addressed the concerns raised in the ECA’s report.
Zejména zahrnuje posílený rámec podávání zpráv a monitorování založený na systému společných ukazatelů, jakož i specializovaný systém pro elektronickou výměnu dat, SFC2014. 
In particular, it encompasses a reinforced reporting and monitoring framework based on a system of common indicators as well as a dedicated electronic system, SFC2014.
Podle nového prováděcího rámce budou členské státy povinny každý rok podávat zprávy o výsledcích dosažených prostřednictvím fondů. 
Under the new implementation framework, the Member States will be obliged to report annually on the results achieved through the Funds.
Slabá stránka uváděná v předchozích zprávách se netýkala hodnocení, nýbrž systému podávání zpráv úřadu pro spolupráci EuropeAid, u něhož se mělo za to, že neposkytuje dostatek informací o výsledcích a je zaměřen spíše na prováděné činnosti než na výsledky politik. 
The weakness reported in previous reports did not concern evaluation, but EuropeAid’s reporting system, which was considered not to provide enough information on results, and to be focused more on activities implemented than on policy achievements.
(63) Viz situační zpráva Účetního dvora „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“ ze dne 25. listopadu 2014 (http://eca.europa.eu). 
(63) See the Court’s landscape review ‘Making the best use of EU money: a landscape review of the risks to the financial management of the EU budget’ of 25 November 2014 (http:// eca.europa.eu).
Jednalo se o jeden ze dvou takovýchto přezkumů zveřejněných v roce 2014, druhým byl dokument „Nedostatky, přesahy a výzvy: situační zpráva o mechanismech EU v oblasti vyvozování odpovědnosti a auditu veřejných prostředků“ ze dne 10. září 2014 (http://eca.europa.eu). 
This was one of two such reviews published in 2014; the other was on ‘Gaps, overlaps and challenges: a landscape review of EU accountability and public audit arrangements’ of 10 September 2014 (http://eca.europa.eu).
(64) Viz situační zpráva Účetního dvora „Jak co nejlépe využívat prostředky EU: situační zpráva o rizicích finančního řízení rozpočtu EU“, bod 25 písm. l) a bod 54 písm. c) (http://eca. europa.eu). 
(64) See the Court’s landscape review ‘Making the best use of EU money: a landscape review of the risks to the financial management of the EU budget’, paragraphs 25(l) and 54(c) (http://eca.europa.eu).
(65) Zvláštní zpráva č. 18/2014, „Systémy Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid pro hodnocení a monitorování zaměřené na výsledky“, body 69 a 51–52 (http://eca.europa.eu). 
(65) Special report No 18/2014, ‘EuropeAid’s evaluation and results-oriented monitoring systems’, paragraphs 69 and 51 to 52 (http://eca.europa.eu).
(66) Zvláštní zpráva č. 15/2014, „Fond pro vnější hranice posílil finanční solidaritu, avšak vyžaduje lepší měření výsledků a potřeb, aby poskytoval další přidanou hodnotu EU“, body 76–77 (http://eca.europa.eu). 
(66) Special report No 15/2014, ‘The External Borders Fund has fostered financial solidarity but requires better measurement of results and needs to provide further EU added value’, paragraphs 76 to 77 (http://eca.europa.eu).
V naší zvláštní zprávě o účinnosti kombinování grantů regionálních investičních facilit s půjčkami finančních institucí za účelem podpory vnějších politik EU jsme dospěli k závěru, že kvůli nedostatkům v řízení ze strany Komise nevedlo kombinování zdrojů k maximálním možným přínosům. Komisi jsme doporučili, aby zavedla rámec pro měření výsledků, jehož součástí budou ukazatele pro následnou kontrolu dopadu grantů EU, a aby poskytla delegacím EU jednoznačné instrukce, pokud jde o jejich roli při monitorování podpory EU pro projekty financované z kombinovaných zdrojů (67). 
EN 10.11.2015 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.82. In our special report on the effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institution loans to support EU external policies, we concluded that the potential benefits of this blending had not been fully realised due to Commission management shortcomings.
Ne vždy byly vybírány projekty, u nichž je pravděpodobné, že přinesou maximální dopad 3.83. 
The projects likely to deliver maximum impact have not always been selected 3.83.
Ve výroční zprávě za rok 2013 jsme poukázali na problém, že syndrom „nevyužité prostředky budou odebrány“ vede členské státy k tomu, že při výběru projektů k financování se hlavní důraz klade na čerpání finančních prostředků EU, které jsou k dispozici(68). 
Our 2013 annual report pointed to the problem that, for Member States, the ‘use it or lose it’ syndrome means that spending the EU money available can become of overriding importance when selecting projects to be funded(68).
Tento trend byl doložen na příkladech v celé řadě zvláštních zpráv z roku 2014. 3.82. 
This tendency was exemplified further in a number of special reports from 2014. of the European Union C 373/119 THE COMMISSION’S REPLIES 3.82.
Komise poukazuje na to, že doporučení obsažená ve zprávě jsou plně v souladu s nedávným procesem reformy regionálních zařízení a provedenými technickými pracemi, jakož i se závěry předloženými platformou EU pro kombinování zdrojů ve vnější spolupráci (EUBEC). 
The Commission notes that the recommendations contained in the report are fully aligned with the recent reform process of the regional facilities and with the technical work carried out and conclusions presented by the EU Platform for Blending in External Cooperation (EUBEC).
Rámec pro měření výsledků je již vypracován a začleněn do formuláře žádosti spolu s doprovodnými pokyny. 
The result-measurement framework has already been established and included in the application form with accompanying guidelines.
Momentálně se připravuje příručka k operacím s kombinováním zdrojů, která shrnuje klíčové vlastnosti, postupy a provozní aspekty (vč. monitorování) kombinování zdrojů. 
A manual on blending operations is being elaborated, which summarises key features, modalities and operational aspects (incl. monitoring) of blending.
Poskytuje všeobecné pokyny k operacím s kombinováním zdrojů, mimo jiné i pro delegace EU. 
It provides overall guidance on blending operations for, inter alia, EU delegations.
Na základě právního rámce na období 2014–2020 nyní musí být přínos operace k očekávaným výsledkům prioritní osy obsažen v kritériích výběru. 
Under the 2014-2020 legal framework the contribution of an operation to the expected results of a priority axis is now required to be included in the selection criteria.
(67) Zvláštní zpráva č. 16/2014 „Účinnost kombinování grantů regionálních investičních facilit s půjčkami finančních institucí za účelem podpory vnějších politik EU“, body 53 a 59 (http://eca. europa.eu). 
(67) Special report No 16/2014, ‘The effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institution loans to support EU external policies’, paragraphs 53 and 59 (http://eca.europa.eu).
(68) Viz zvláštní zpráva za rok 2013, bod 10.57. 
(68) See the 2013 annual report, paragraph 10.57.
Členské státy mohou využívat Evropský fond pro regionální rozvoj k financování podnikatelských inkubátorů, s cílem podpořit růst malých a středních podniků. 
Member States can use the European Regional Development Fund to fund business incubators, to support the growth of small and medium enterprises.
V naší zprávě věnované tomuto tématu jsme zjistili, že nedostatečná výběrová kritéria spolu s nedostatkem rozvojových cílů pro inkubované společnosti měla negativní dopad na účinnost kontrolovaných inkubátorů a negativně ovlivnily celkovou efektivnost jejich inkubačních činností. 
In our special report on this subject, we found that weak selection criteria and a lack of development goals for hosted companies had a negative impact on the effectiveness of the incubators audited, and adversely affected the overall efficiency of their incubation activities.
Postupy pro výběr inkubátorů ke spolufinancování řádně nezohledňovaly určité prvky, které mají pro inkubační činnost zásadní důležitost, jako např. kvalifikaci personálu, rozsah a relevanci inkubačních služeb a finanční udržitelnost (69). 
The procedure for selecting incubators for co-funding had not given due consideration to several elements which are crucial for incubation activity, such as staff qualifications, the scope and relevance of incubation services and financial sustainability (69).
Na základě našeho auditu podpory z Evropského rybářského fondu určené na akvakulturu jsme dospěli k závěru, že kontrolované projekty v členských státech byly často vybírány nekvalitně. 
In our audit of the European Fisheries Fund’s support for aquaculture, we concluded that projects audited in the Member States were often poorly selected.
Například některé projekty byly v době rozhodnutí o poskytnutí podpory již dokončeny, v některých zemích byl rozpočet na opatření na podporu akvakultury, který byl k dispozici, větší než celková hodnota obdržených žádostí, takže financování získaly všechny projekty, které splňovaly základní kritéria způsobilosti, a v jednom státě byly projekty financovány v pořadí, v jakém přicházely, v důsledku čehož byly projekty předložené později během programového období bez ohledu na kvalitu bez dalšího zamítnuty, neboť rozpočet byl již vyčerpán (70). 3.84. 
For example, some projects had already been completed when the decision to grant aid was taken; in some countries the budget available for measures to support aquaculture was greater than the total value of applications received, meaning that all projects which met the basic eligibility criteria received funding; and in one country projects were funded on a ‘first come, first served’ basis, with the result that, regardless of quality, projects submitted later in the programming period were rejected out of hand because the budget had been exhausted (70). of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.84.
Komise vítá závěr Účetního dvora týkající se finančního příspěvku z EFRR k vytvoření infrastruktury pro podnikání. 
The Commission welcomes the Court’s conclusion concerning the ERDF financial contribution to the creation of business infrastructure.
Podle názoru Komise je výkonnost auditovaných inkubátorů klasifikována jako mírná proto, že tato klasifikace vychází z porovnání výsledků těchto nedávno vzniklých inkubátorů s referenčními hodnotami stanovenými podle již zavedených, vyspělejších inkubátorů. 
The Commission notes that the classification of the performance of the audited incubators as modest is based upon the comparison of the results of these more recently established incubators with the benchmarks set by well-established, more mature incubators.
Zejména v členských státech, které vstoupily do EU v roce 2004 nebo později, tento druh podnikatelské infrastruktury v minulosti chyběl a buduje se teprve nyní, také s podporou ze strukturálních fondů. 
In particular, in the Member States that joined the EU in and after 2004, this kind of business infrastructure was missing in the past and is only being built now, also with Structural Funds support.
Nebylo proto získáno mnoho zkušeností a je nutno vyvinout další úsilí s cílem lépe se naučit tyto infrastruktury efektivně používat k přiměřené podpoře nových podnikatelských nápadů a začínajících podniků. 
Not much experience, therefore, has been gained and further efforts should be made to better learn how to effectively use these infrastructures to support adequately new business ideas/new start-ups.
Kromě toho podle právního rámce na období 2007–2013 spadá proces hodnocení a výběru projektů do působnosti vnitrostátních orgánů, řídicího orgánu a monitorovacího výboru, přičemž Komise má pouze poradní úlohu ve druhém z nich. 
Moreover, under the 2007-2013 legal framework, the project assessment and selection process falls under the responsibility of national authorities, the managing authority and the monitoring committee, with the Commission having only an advisory role in the latter.
Podle právního rámce na období 2014–2020 musí být nyní přínos operace k očekávaným výsledkům prioritní osy obsažen v kritériích výběru. 
Under the 2014-2020 legal framework, the contribution of an operation to the expected results of a priority axis is now required to be included in the selection criteria.
V rámci sdíleného řízení spočívá odpovědnost za výběr projektů a poskytování podpory na členských státech, které musí zajistit, aby vybrané projekty měly přidanou hodnotu. 
Under shared management, the responsibility to select and grant support to projects lies on the Member States who must ensure that selected projects have an additional value.
V souladu s obecným vývojem ESI fondů spoluzákonodárci a Komise značně posílili systémy monitorování a hodnocení s cílem zvýšit orientaci ENRF na výsledky. 
In line with the general evolution of the ESI Funds, the co-legislators and the Commission have considerably reinforced the monitoring and evaluation systems to strengthen the result-orientation of the EMFF.
Kromě toho Komise bude podněcovat členské státy, aby přijaly vhodná kritéria výběru pro své projekty v oblasti akvakultury během programového období 2014–2020. 
Furthermore, the Commission will encourage the Member States to adopt appropriate selection criteria for their aquaculture projects over the 2014-2020 programming period.
(69) Zvláštní zpráva č. 7/2014, „Podpořil EFRR úspěšně rozvoj podnikatelských inkubátorů?“, bod 58 a bod V shrnutí (http://eca.europa.eu). 
(69) Special report No 7/2014, ‘Has the ERDF successfully supported the development of business incubators’, paragraphs 58 and Executive Summary V (http://eca.europa.eu).
(70) Zvláštní zpráva č. 10/2014 „Účinnost podpory z Evropského rybářského fondu určené na akvakulturu“, bod 62 a rámeček 8 (http://eca.europa.eu). 
(70) Special report No 10/2014, ‘The effectiveness of European Fisheries Fund support for aquaculture’, paragraph 62 and Box 8 (http://eca.europa.eu).
Potenciální účinky nekvalitního výběru projektů byly ilustrovány v naší zvláštní zprávě o letištních infrastrukturách financovaných EU. 
The potential effect of poor project selection was exemplified in our special report on EU-funded airport infrastructure.
Potřeba takovýchto investic byla prokazatelná jen u asi poloviny zkoumaných projektů; zhruba třetina kontrolovaných letišť nebyla zisková a bylo u nich riziko, že bez trvalé veřejné finanční podpory budou uzavřena. 
The need for such investments could only be demonstrated for around half the projects examined; around a third of the airports examined were not profitable and ran the risk that they would be closed without continuous public support.
Naším celkovým závěrem bylo, že investice financované EU nepředstavovaly optimální využití prostředků (71). 
Our overall conclusion was that the EU-funded investments represented poor value for money (71).
ZÁVĚR A DOPORUČENÍ Závěr za rok 2014 3.87. 
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS The conclusion for 2014 3.87.
Období, která pokrývá desetiletá strategie EU a sedmiletý rozpočtový cyklus Unie, nejsou sladěná. 
The periods covered by the EU’s ten-year strategy and its seven-year budgetary cycle are not aligned.
Vede to k tomu, že Komise může v první polovině strategického období monitorovat příspěvek rozpočtu EU k plnění cílů strategie Evropa 2020 jen v omezené míře, protože v daném období je velice těžké upravit postupy vykazování zpráv související s rozpočtem (viz body 3.7–3.12). 
The result is that, since it is very difficult to amend the reporting procedures underpinning the budget during the period covered, the Commission’s ability to monitor the contribution of the EU budget to the Europe 2020 strategy is limited for the first half of the strategy period (see paragraphs 3.7 to 3.12).
Strategie Evropa 2020 je dlouhodobá strategie se širokým rozsahem, která vyžaduje souhlas všech 28 členských států a EU. 
Europe 2020 is a long-term, wide-ranging strategy, requiring acceptance by all 28 Member States as well as the EU.
V důsledku toho byly její hlavní cíle – „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“ – nutně rámcové. 
As a consequence its main aims — ‘smart, sustainable and inclusive growth’ — were necessarily high-level.
Za těmito politickými aspiracemi stojí složitá struktura, kterou tvoří pět hlavních cílů, sedm stěžejních iniciativ a (v případě fondů ESI) 11 tematických cílů. 
Beneath these political aspirations, there is a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and for the ESI funds 11 thematic objectives.
Tyto různé úrovně však ani jednotlivě, ani v celku nejsou koncipovány tak, aby převáděly politické aspirace strategie Evropa 2020 do podoby účelných operačních cílů (viz body 3.13– 3.25). 3.86. 
However, these various tiers are not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives (see paragraphs 3.13 to 3.25). of the European Union C 373/121 THE COMMISSION’S REPLIES 3.86.
Podle právního rámce na období 2007–2013 mohla Komise přímo posuzovat a schvalovat projekty letištní infrastruktury pouze v případě, že se jednalo o velké projekty. 
Under the 2007-2013 legal framework, the Commission could directly assess and approve airport infrastructure projects only if they were major projects.
Při posuzování obdržených 17 velkých projektů věnovala Komise značnou pozornost problematice poměru hodnoty k vynaloženým peněžním prostředkům, a to zejména analýze potřebnosti a finanční udržitelnosti dané infrastruktury. 
In appraising the 17 major projects received, the Commission paid significant attention to value-for-money considerations, notably to the demand analysis and to the financial sustainability of the infrastructure.
Komise například vyzvala vnitrostátní orgány, aby upustily od určitých projektů(8) kvůli jejich nedostatečné potřebnosti a obavám ohledně finanční udržitelnosti dotyčných letišť. 
For instance, the Commission urged national authorities to abandon certain projects (8) due to insufficient demand and to concerns linked with the financial sustainability of those airports.
Z minulých zkušeností již byla vyvozena příslušná poučení, jak ukazuje radikálně odlišný přístup v období let 2014–2020(9) a také skutečnost, že Komise přijala akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty týkající se velkých projektů, které dále zlepšují kvalitu procesu hodnocení a kvalitativní prvky analýzy nákladů a přínosů, které se musí dodržovat u všech velkých projektů. 
Lessons have already been learnt from past experience, as shown by the radically different approach in the 2014-2020 period (9) and by the adoption by the Commission of delegated and implementing acts concerning major projects, improving further the quality review process and the quality elements of the cost-benefit analysis to be respected by all major projects.
Viz odpovědi Komise k bodům 3.7 až 3.12. 
See Commission replies to paragraphs 3.7 to 3.12.