natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pouze v Rumunsku byl vyčleněn rozpočet, avšak ten obsahoval určité nesrovnalosti: v romské strategii nebyl jako zdroj financování uveden EFRR, třebaže byl jako zdroj využíván, neboť EFRR byl v roce 2010, tedy ještě před přijetím romské strategie, pozměněn36. 
Only in Romania was a budget provided, though it contained some inconsistencies: the ERDF was not mentioned in the NRIS as a source of funding, even though it had been used as such since the ERDF was amended in 2010, before the NRIS was even adopt‐ ed36.
Jelikož chybí informace o finančních prostředcích na řešeních otázek souvisejících se začleňováním Romů, obtížně se posuzuje, zda byly strategie členských států od počátku realistické. 
The absence of information on the financial means available to tackle the issues related to Roma inclusion makes it difficult to assess whether the Member States’ strategies were realistic from the start.
Stanovení odpovědnosti za provádění romských strategií: úloha národních kontaktních míst pro Romy (kontaktních míst) 48 Všechny členské státy, jež jsme analyzovali, zřídily národní kontaktní místa pro Romy a vymezily jejich odpovědnost v souladu s požadavky sdělení Komise z roku 2011. 
Assignment of responsibilities for the implementation of the NRISs: the role of the national Roma contact points (NRCPs) 48 All Member States covered by our analysis had set up and defined the respon‐ sibilities of NRCPs in accordance with the requirements of the Commission’s communication of 2011.
Kontaktní místa koordinují vypracování a provádění romských strategií. 
The NRCPs are responsible for coordinating the develop‐ ment and implementation of the NRIS.
Monitorují dosažený pokrok romské strategie a poskytují tyto informace Komisi37. 
They monitor progress made under the NRIS and share this information with the Commission37.
Pravomoci kontaktních míst jsou však omezené. 
However, NRCPs’ powers are limited.
Jelikož operační odpovědností byla pověřena národní ministerstva, neměla kontaktní místa ve vybraných členských státech v oblasti zaměstnanosti, vzdělávání, bydlení a zdravotní péče žádnou pravomoc. 
The assignment of operational responsibilities to national ministries meant that the NRCPs from the selected Member States had no powers in the ar‐ eas of employment, education, housing or health.
Kontaktní místa rovněž neměla rozhodovací pravomoc přidělovat finanční zdroje na integrační programy. 
The NRCPs also had no power to decide how financial resources were allocated to integration programmes.
49 Velikost, struktura a úkoly devíti vybraných kontaktních míst se velmi lišily. 
49 The size, structure and responsibilities of the nine selected NRCPs varied widely.
Několik kontaktních míst již existovalo pod jiným jménem před tím, než Komise koncept kontaktního místa zavedla. Některá byla pověřena dalšími úkoly, aniž dostala dodatečné zdroje38. 
Several NRCPs had already existed under a different name before the concept of an NRCP was introduced by the Commission; some had then been assigned fur‐ ther responsibilities without being provided with any additional resources38.
Kapacita bulharského kontaktního místa byla nedostatečná, jak se popisuje v bodě 50. 
The capacity of the Bulgarian NRCP was insufficient, as described in paragraph 50.
36 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
36 Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Regional Development Fund and repealing Regulation (EC) No 1783/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
37 KOM(2011) 173 v konečném znění, s. 9. 
37 COM(2011) 173 final, p. 9.
38 Například španělské kontaktní místo ve výroční zprávě za rok 2014 pro Komisi konstatovalo obtíže s přidělením většího množství zdrojů kontaktnímu místu, aby tak mohlo zajistit dostatečnou realizaci romské strategie. 
38 E.g. the Spanish NRCP recognised in the 2014 annual report to the Commission the challenge of allocating more resources to the NRCP in order to ensure an adequate implementation of the NRIS.
Připomínky 32 50 Nalezli jsme však dva nedostatky, pokud se jedná o odpovědnost za provádění romské strategie. 
Observations 32 50 However, we identified two shortcomings in terms of assigning responsibility for implementing the NRIS.
Zaprvé, zjistili jsme, že spolupráce v Rumunsku a Španělsku byla špatná. 
First, poor cooperation was found in Romania and Spain.
Zadruhé, v Bulharsku a Španělsku jsme zjistili nesoulad mezi úkoly a zdroji: – V Rumunsku jsme si povšimli, že špatná spolupráce mezi Národní agenturou pro Romy a různými vládními ministerstvy při poskytování údajů ohrožovala řádné monitorování romské strategie. 
Second, a mismatch between responsibilities and resources was found in Bulgaria and Spain: — In Romania, we observed that poor cooperation between the National Agency for Roma and various government ministries in the provision of data was jeopardising the proper monitoring of the NRIS.
Podobně ve Španělsku jsme zaznamenali, že existující koordinační subjekty (jako Skupina pro technickou spolupráci) neúčinně poskytovaly spolehlivé informace a koordinovaly politiky, takže byla viditelná potřeba lepší koordinace, aby mohla být romská strategie řádně prováděna. 
Similarly, in Spain, we observed that the existing coordinating bodies (such as the Group on Techni‐ cal Cooperation) were not effective in providing reliable data and coordinat‐ ing policies, showing a need for better coordination in order to ensure that the NRIS is implemented properly.
Oba tyto příklady nedostatečné koordinace bránily sběru spolehlivých údajů, a proto bylo provádění romské strategie obtížnější monitorovat. – V Bulharsku byla tamějšímu kontaktnímu místu poskytnuta nízká míra pravomocí a zdrojů přesto, že se jednalo o jeden z hlavních subjektů odpovědných za provádění a monitorování romské strategie. 
Both of these examples of poor coordina‐ tion hampered the collection of reliable data, making it harder to monitor the implementation of the NRIS. — In Bulgaria, low levels of powers and resources were made available to the Bulgarian NRCP, despite it being one of the main bodies in charge of imple‐ menting and monitoring the NRIS.
Několik neziskových organizací v Bulharsku upozorňovalo na nedostatek politické vůle39. 
Several non‐profit organisations in Bul‐ garia drew attention to a lack of political will39.
Na podobný problém upozornilo španělské kontaktní místo ve své zprávě o pokroku za rok 2014. 
A similar problem was identi‐ fied by the Spanish NRCP in its 2014 progress report.
Nedostatky v monitorování pokroku vnitrostátních strategií integrace Romů 51 Zjistili jsme, že monitorování a posuzování pokroku romských strategií činilo všem navštíveným členským státům značné potíže (viz též bod 74): – v Bulharsku nebyly v romské strategii stanoveny žádné zvláštní monitorovací postupy nebo postupy pro vyvozování odpovědnosti. 
Shortcomings in monitoring the progress of the national Roma integration strategies 51 We found that monitoring and assessing the progress of the NRIS was a signifi‐ cant challenge for all visited Member States (see also paragraph 74): — In Bulgaria, no specific monitoring and accountability procedures were pro‐ vided for in the NRIS.
Ne všechna opatření navíc měla vyčíslitelné cíle; – i když v Maďarsku byl vyvinut systém ukazatelů pro monitorování programu, údaje, jež obsahoval, nebyly od roku 2012 aktualizovány; – v Rumunsku bylo monitorování výrazně oslabeno, protože chyběly informace o ukazatelích stanovených v romské strategii a strukturované finanční údaje o procesu realizace byly nedostatečné. 
Moreover, not all measures had quantifiable targets. — In Hungary, although an indicator system for the programme monitoring had been developed, the data it contained had not been updated since 2012. — In Romania, the monitoring process was significantly weakened by the absence of information on the indicators set out in the NRIS and by a lack of structured financial data concerning the implementation process.
Monitorovací zprávy se nezmiňovaly o stanovených cílech ani o tom, do jaké míry jich bylo dosaženo, takže bylo obtížné posoudit, jak účinně byly realizovány; – ve Španělsku obsahoval akční plán na roky 2014–2016 pouze popis opatření na rok 2014. 
Monitor‐ ing reports did not mention the targets set or the degree to which they had been achieved, making it difficult to assess how effectively they had been implemented. — In Spain, the 2014‐2016 action plan only included a description of the actions for 2014.
Opatření na rok 2015 byla stanovena až v polovině roku 2015, což znesnadňovalo plánování na onen rok. 
Actions for 2015 were not drawn up until mid‐2015, which hindered the planning process for that year.
39 Monitorovací zpráva občanské společnosti o plnění národní strategie integrace Romů a akčního plánu Dekády v Bulharsku v roce 2012, s. 9. 
39 Civil Society Monitoring Report on the implementation of NRIS and Decade Action Plan 2012 in Bulgaria, p. 9.
Připomínky 33 Jak Komise posuzovala provádění romských plánů 52 Evropská komise tyto vnitrostátní strategie posoudila, identifikovala jejich nedostatky a v květnu 2012 zveřejnila své závěry ve sdělení (Vnitrostátní strategie integrace Romů: první krok při provádění rámce EU). 
Observations 33 Commission’s assessment on the implementation of the NRISs 52 The European Commission assessed these national strategies, identifying their weaknesses, and in May 2012 published its conclusions in a communication (Na‐ tional Roma Integration Strategies: a first step in the implementation of the EU Framework).
Roční hodnocení obsahují podrobné informace o celkových nedostatcích, které je třeba řešit. Hlavní závěry hodnocení z posledních let se zabývaly skutečností, že stále neexistovaly podmínky nutné pro úspěšné provádění strategií, takže romské strategie se prováděly pomalu. 
This yearly assessment contains details of overall shortcomings that need to be addressed. The main conclusions of the last years’ assessments referred to the fact that the necessary precondi‐ tions for implementing the strategies successfully were still not in place, render‐ ing the implementation of the NRISs slow.
Chyběly především tyto prvky: konkrétní cíle a odpovídající opatření proti segregaci romských dětí ve vzdělávání, jasnější časový plán realizace a jasnější rozvržení financí a také opatření v oblasti boje proti diskriminaci a rasismu vůči Romům. 53 Členské státy od té doby s prováděním svých romských strategií pokročily. 
In particular, the following elements were missing: concrete targets and corresponding measures to tackle segrega‐ tion of Roma children in the educational system, a clearer timeframe for imple‐ mentation and a clearer financial allocation, as well as measures to fight discrimi‐ nation and racism towards the Roma people. 53 Since then, Member States have made some progress in implementing their NRISs.
Zpráva Komise z roku 2015 však ukázala, že určité nedostatky, jež existovaly nejméně od roku 2012, nebyly v roce 2014 ještě odstraněny: stále neexistovaly některé podmínky nutné pro úspěšnou realizaci strategií. 
But the Commission’s 2015 report showed that certain shortcomings that had existed at least since 2012 had still not been resolved in 2014: certain nec‐ essary conditions for implementing the strategies successfully were still not in place.
To potvrdilo skutečnosti, které jsme ve čtyřech vybraných členských státech zjistili. 
This confirmed the observations we made in the four selected Member States.
54 Například byl ve strategiích vymezen cíl řešit segregaci romských dětí ve vzdělávání, ten však bylo kvůli nedostatečnému počtu stanovených opatření a cílů obtížné splnit. 
54 For example, the goal of tackling the segregation of Roma children in the educa‐ tional system was set out in the strategies, but the insufficient number of meas‐ ures and targets which had been introduced made it difficult to achieve.
Pokud taková opatření existovala, byly časový rozvrh jejich provádění i rozpočtové mechanismy nejasné. 
Where such measures did exist, the timeframe for their implementation was unclear, as were the budgetary arrangements.
Tyto nedostatky provádění romské strategie zpomalily. 
These shortcomings have slowed down the implementation of the NRIS.
V Bulharsku se zpráva o pokroku rovněž zmiňovala o nedostatečné politické vůli a o potřebě zlepšit protidiskriminační opatření. 
In Bulgaria, the progress report also referred to the lack of political will and the need to improve anti‐discrimination measures.
55 Tyto nedostatky, zejména otázka segregace ve vzdělávání, byly součástí doporučení vydaných konkrétně pro některé členské státy. 
55 Such shortcomings, in particular the issue of segregation in education, have been included in country‐specific recommendations issued to several Member States.
V případě České republiky a Slovenska Komise z tohoto důvodu proti členským státům dokonce zahájila řízení o nesplnění povinnosti (viz bod 37). 
In the case of the Czech Republic and Slovakia, the Commission even initiated infringement procedures on these grounds against the Member States (see para‐ graph 37).
Připomínky 34 56 Na začátku programového období 2014–2020 Komise kontrolovala, zda se těmito skutečnostmi zabývaly dohody o partnerství. 
Observations 34 56 At the start of the 2014‐2020 programme period the Commission checked wheth‐ er these elements had been addressed in the Partnership Agreements.
Své poradní úlohy na jednáních monitorovacího výboru operačních programů, které jsme za programové období 2014–2020 posuzovali, využila také k tomu, aby připomněla, jaký význam mají doporučení pro jednotlivé země týkající se romské problematiky pro příslušné operační programy. 
It has made use of its advisory role in the Monitoring Committee meetings of the OPs we assessed for the 2014‐2020 programme period to also point out the relevance of the Roma‐related CSRs for the relevant OPs.
V období 2014–2020 se v politice soudržnosti věnuje opatřením romské integrace větší pozornost než v období 2007–2013 57 Analyzovali jsme, zda byla integrace Romů jasně uvedena v rámci pro politiku soudržnosti na období 2007–2013. 
More attention given to Roma integration measures in the 2014-2020 period as compared to 2007-2013 in the field of cohesion policy 57 We analysed whether Roma integration had been clearly referred to in the 2007‐ 2013 Cohesion policy framework.
Rovněž jsme prověřovali, jak členské státy, které dostávaly na iniciativy zaměřené na romskou integraci spolufinancování z EFRR a ESF, začlenily iniciativy vypracované na úrovni EU do příslušných vnitrostátních strategií a OP. 
We also checked how Member States receiving ERDF and ESF co‐financing for Roma integration initiatives ensured that the ini‐ tiatives developed at EU level were incorporated into relevant national strategies and OPs.
58 Pokud jde o období 2014–2020, posuzovali jsme, zda byla integrace Romů jasně uvedena v právním rámci ESIF a zda se Komise vypořádala s nedostatky, které se objevily v programovém období 2007–2013. 
58 For the 2014‐2020 programme period, we assessed whether Roma integration had been clearly referred to in the ESIF legal framework and whether the Com‐ mission tackled the shortcomings which had arisen in the 2007‐2013 programme period.
U obou období jsme zkoumali, zda Komise a členské státy zřídily v oblasti romské integrace účinný monitorovací systém. 
For both periods, we examined whether the Commission and the Member States had set up an effective monitoring system in the field of Roma integration.
Připomínky 35 Přestože v právním rámci na období 2007–2013 chyběla o integraci Romů zmínka, vybrané členské státy ve svých OP romskou integraci uváděly OP na období 2007–2013 se o romské integraci zmiňovaly obecně 59 Když se sestavoval rámec politiky soudržnosti na programové období 2007–2013, integrace Romů nebyla ještě jako konkrétní priorita na úrovni EU vymezena. 
Observations 35 Despite the lack of mention of Roma integration in the legal framework for 2007-2013, the selected Member States referred to Roma integration in their OPs The 2007-2013 OPs examined made reference to Roma integration in general terms 59 When the Cohesion policy framework for the 2007‐2013 programme period was being drafted, Roma integration had not yet been identified as a specific EU‐level priority.
Slovo „Romové“ se v nařízeních na období 2007–2013 vůbec neobjevovalo. 
The word ‘Roma’ did not appear at all in the 2007‐2013 regulations.
Nicméně všechny čtyři navštívené členské státy měly alespoň jednu stávající regionální či celostátní strategii romské integrace nebo rovnocenný program. 
Nev‐ ertheless, all four visited Member States had at least one existing regional or na‐ tional Roma integration strategy or an equivalent programme.
Integrací Romů se zabývaly alespoň v některých svých OP, jak je popsáno v tabulce 4. 
They all addressed Roma integration in at least some of their OPs, in the ways described in Table 4.
Zmínky o začleňování Romů v operačních programech EFRR a ESF na období 2007–2013 Zmínky o romském společenství Zvláštní cílové skupiny Zvláštní ukazatele v opatřeních zaměřených na ohrožené skupiny v opatřeních zaměřených na pomoc nejméně rozvinutým oblastem Bulharsko X X X Španělsko X X Maďarsko X X X Rumunsko X X Zdroj: EÚD na základě údajů Komise. 
Reference to Roma inclusion in the 2007-2013 ERDF and ESF OPs References to the Roma community Specific target group Specific indicators in measures aimed at vulnerable groups in measures aimed at helping the least developed areas Bulgaria X X X Spain X X Hungary X X X Romania X X Source: ECA, based on Commission data.
60 Přestože se nařízení o EFRR v roce 2010 změnilo, většina opatření v našem vzorku, která byla relevantní pro marginalizované Romy, byla spolufinancována z ESF (viz bod 30). 
60 Despite the change to the ERDF regulation in 2010, most measures in our sample which were relevant to marginalised Roma were co‐financed under the ESF (see paragraph 30).
Jejich velká část (sedm ze 17) byla opatření související se zaměstnaností (viz tabulka 5). 
A high proportion of them (7 out of 17) were employment‐related measures (see Table 5).
To lze vysvětlit skutečností, že z článku 162 SFEU vyplývá, že projekty a opatření ESF musí mít souvislost se zaměstnaností. 
This can be explained by the fact that Article 162 of the TFEU implies that ESF projects and measures must have a link to employment.
Na druhé straně nařízení o ESF umožňuje a dokonce vyzývá k tomu, aby se financovala opatření sociálního začleňování. 
The ESF regulation, on the other hand, allows, and even encourages social inclu‐ sion measures to be funded.
To nedává orgánům právní jistotu, že financování z ESF lze čerpat na jakákoli opatření sociálního začleňování bez ohledu na spojitost se zaměstnaností. 
This does not provide authorities with legal certain‐ ty that ESF funding can be used for any social inclusion measures irrespective of a link to employment.
Připomínky 36 Oblasti působnosti prověřovaných projektů Bulharsko ESF EFRR Projekt 1 Projekt 2 Projekt 3 Projekt 4 Projekt 5 Vzdělávání √ Zaměstnanost √ Zdravotní péče √ Sociální začleňování √ Sociální infrastruktura √ Maďarsko ESF Projekt 6 Projekt 7 Projekt 8 Projekt 9 Projekt 10 Vzdělávání √ Zaměstnanost √ √ Zdravotní péče Sociální začleňování √ √ Sociální infrastruktura Rumunsko ESF EFRR Projekt 11 Projekt 12 Projekt 13 Projekt 14 Projekt 15 Vzdělávání √ Zaměstnanost √ Zdravotní péče √ Sociální začleňování √ Sociální infrastruktura √ Španělsko ESF (OP „Boj proti diskriminaci“) ESF (OP „Andalusie“) Projekt 16 Projekt 17 Projekt 18 Projekt 19 Vzdělávání √ Zaměstnanost √ √ √ Zdravotní péče Sociální začleňování Sociální infrastruktura Pozn.: V Maďarsku byly realizovány relevantní projekty sociální infrastruktury financované z EFRR, avšak do auditu zahrnuty nebyly, neboť nebyly do roku 2013 dokončeny. 
Observations 36 Fields of action of examined projects Bulgaria ESF ERDF Project 1 Project 2 Project 3 Project 4 Project 5 Education √ Employment √ Health √ Social inclusion √ Social infrastructure √ Hungary ESF Project 6 Project 7 Project 8 Project 9 Project 10 Education √ Employment √ √ Health Social inclusion √ √ Social infrastructure Romania ESF ERDF Project 11 Project 12 Project 13 Project 14 Project 15 Education √ Employment √ Health √ Social inclusion √ Social infrastructure √ Spain ESF (Fight against Discrimination OP) ESF (Andalusia OP) Project 16 Project 17 Project 18 Project 19 Education √ Employment √ √ √ Health Social inclusion Social infrastructure Note: Relevant ERDF‐funded social infrastructure projects in Hungary were implemented but were not selected for audit because they had not been completed by 2013.
Připomínky 37 Omezené zmínky o strategiích integrace Romů a malý počet specifických ukazatelů týkajících se Romů v operačních programech EFRR a ESF na období 2007–2013 61 O romských strategiích se zmiňoval jen jeden ze sedmi prověřovaných operačních programů EFRR a ESF na období 2007–2013 a ukazatele týkající se Romů stanovily tři operační programy: – OP pro rozvoj lidských zdrojů (POSDRU) v Rumunsku se výslovně zmiňoval o strategii integrace Romů, která byla zavedena, když OP vstoupil v platnost. 
Observations 37 Limited reference to Roma integration strategies and few number of Roma-specific indicators in the 2007-2013 ERDF and ESF OPs 61 However, only one of the seven 2007‐2013 ERDF and ESF OPs examined referred to the NRIS and three OPs set out Roma‐specific indicators: — The OP for the development of Human Resources (POSDRU) in Romania explicitly referred to the Roma integration strategy in place when the OP entered into force.
Provádění této integrační strategie bylo jedním z uváděných cílů OP. 
Implementing this integration strategy was one of the OP’s stated objectives.
I když se tento OP nezaměřoval konkrétně na Romy, obsahoval přesto ukazatel výstupů a ukazatel výsledků zaměřený konkrétně na romské obyvatelstvo; – Bulharský operační program ESF, který byl vybrán, rovněž u některých opatření obsahoval ukazatele výstupů a výsledků týkající se konkrétně Romů; – maďarský OP, který jsme vybrali, obsahoval jeden ukazatel zaměřený konkrétně na Romy, který se nevztahoval k jednomu určitému opatření. 
Although this OP was not specifically targeted at the Roma community, it did also include an output indicator and a result indica‐ tor specifically referring to Roma people. — The Bulgarian ESF OP which we selected also included Roma‐related output and result indicators for certain measures. — The Hungarian OP we selected included one Roma‐specific indicator which was not directly related to a specific measure.
Zbývající čtyři vybrané OP ukazatele týkající se konkrétně Romů neobsahovaly. 
The remaining four selected OPs did not have any Roma‐specific indicators.
Zkoumané OP na období 2007–2013 neobsahovaly žádné informace o finanční podpoře pro integraci Romů 62 Financování z ESF se poskytovalo podle prioritních témat, tj. cílů, k nimž měl ESF přispívat. 
No information on the financial support for Roma integration specified in the 2007-2013 OPs examined 62 ESF funding was provided according to priority themes: objectives to which the ESF aimed to contribute.
Iniciativy zaměřené na romskou integraci měly nejčastěji přispívat k cílům prioritních témat ESF v oblasti sociálního začleňování40. 
Roma integration initiatives were most likely to contrib‐ ute to the objectives of the ESF priority themes for social inclusion40.
Během sedmiletého programového období bylo na opatření sociálního začleňování v operačních programech ESF se samostatnou prioritní osou věnovanou sociálnímu začleňování původně přiděleno 11,5 miliardy EUR (ze zdrojů EU i vnitrostátních zdrojů). 
Over the 7‐year programme period, 11.5 billion euros were initially allocated (of EU and national funds) to social inclusion measures in ESF OPs with dedicated Social Inclusion Priority Axes.
Nebyly však dostupné žádné finanční informace o tom, jaká část těchto prostředků byla určena na integraci marginalizovaných romských společenství. 
However, no financial information was available on which proportion of this funding was devoted to the integration of marginalised Roma communities.