natgillin/translations-raw huggingface dataset:
CCS je také hlavním zdrojem údajů pro španělské orgány veřejné moci při vyhodnocování škod způsobených povodněmi, a to zejména když vyvíjejí metodiku analýzy nákladů a přínosů. 
The CCS is also a key source of data for public authorities in Spain when assessing damages caused by floods, notably when developing a cost-benefit analysis methodology.
59 60 Evropská komise, závěrečná zpráva Insurance of weather and climate related disaster risk: Inventory and analysis of mechanisms to support damage prevention in the EU (Pojištění rizika katastrofy spojené s počasím a klimatem: seznam a analýza mechanismů na podporu předcházení škodám v EU), 2017, s. 109. 
59 60 European Commission, ŇFinal report on Insurance of weather and climate related disaster risk: Inventory and analysis of mechanisms to support damage prevention in the EUÓ, 2017, p. 109.
Přibližně 60 % území tvoří záplavové oblasti, v nichž žije zhruba 9 milionů lidí a kde se vytváří asi 70 % HDP. 
Approximately 60 % of the country is located in flood-prone areas, in which approximately 9 million people are living and where approximately 70 % of the GDP is produced.
Byla zavedena pravidla týkající se využívání území a územního plánování, jejichž cílem bylo zmírnit riziko povodní, ale členské státy musí přijmout další opatření 95. 
Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do 95.
Směrnice o povodních rovněž uvádí využívání území a územní plánování jako aspekty, které je v plánech pro zvládání povodňových rizik třeba zohlednit. 
The Floods Directive also names land use and spatial planning as aspects that FRMPs must consider.
Tyto činnosti jsou důležité, protože omezují ohrožení lidí a majetku v oblastech vystavených riziku povodní (viz bod 16) a snižují odtok z oblastí ležících dále proti proudu. 
Such activities are important for limiting the exposure of people and assets in areas at risk of floods (see paragraph 16) and reducing run-off from areas located upstream.
Zjistili jsme, že všechny navštívené členské státy zavedly pravidla pro plánování využití území, která omezují nebo zakazují určité činnosti v záplavových oblastech. 
We found that all the Member States visited had introduced some land use planning rules restricting or prohibiting certain activities in flood-prone areas.
Rakousko, Slovinsko a Španělsko do zvládání povodňových rizik jasně začlenily svou politiku územního plánování (viz rámeček 16). 
Austria, Slovenia and Spain had clearly integrated their spatial planning policy within flood risk management (see Box 16).
46 Rámeček 16 – Případy jasného začlenění územního plánování do zvládání povodňových rizik V Rakousku znázorňují plány nebezpečných zón oblasti, jimž hrozí riziko povodní, horských potoků, lavin a eroze. 
43 Box 16 Đ Cases of clear integration of spatial planning within flood risk management In Austria, hazard zone plans show the areas that are at risk of floods, mountain streams, avalanches and erosion.
Územní a rozvojové plány obcí obsahují informace o nebezpečných zónách, které představují základ pro další plánování. 
MunicipalitiesŐ zoning and development plans include information on hazard zones, which form the basis for further planning.
Španělské orgány uvedly přijetí vyhlášky o územním plánování jako jeden z hlavních úspěchů směrnice o povodních. 
The Spanish authorities listed the adoption of a decree on spatial planning as one of the Floods DirectiveŐs key achievements.
Na většinu způsobů využití území u hlavního odlehčovacího kanálu, kde je středně vysoká pravděpodobnost výskytu povodně, se vztahují přísná omezení. 
Strict limitations are imposed on most land uses in the main floodway, where there is a medium probability of flooding.
V pěti navštívených členských státech však definice záplavových oblastí často nebyly jasné nebo někdy neexistovala přímá souvislost s mapami povodňového nebezpečí, které byly vypracovány v souvislosti se směrnicí o povodních. 
However, in five Member States visited, definitions of flood-prone areas were often not clear or there was not always a direct link with the flood hazard maps stemming from the application of the Floods Directive.
Například Rumunsko sice zavedlo omezení pro „zaplavitelná území“, tento pojem však nebyl jasně definován a příslušný zákon jej s mapováním povodní nedává so souvislosti. 
For instance, while Romania had introduced restrictions in Ňfloodable areasÓ, this notion was not clearly defined and the law does not link it to the flood mapping.
Předpisy neuvádí ani druh a četnost povodní, ani hloubku vody. 
Regulations indicated neither the type nor frequency of floods, nor the water depth considered.
Plány pro zvládání povodňových rizik v Bulharsku, České republice, Portugalsku a Rumunsku zahrnovaly opatření, která dosud nebyla provedena a jejichž cílem bylo aktualizovat předpisy týkající se plánování nebo lépe začlenit plánování využití území do zvládání povodňových rizik, a tudíž byly uznány nedostatky ve stávajících předpisech. 
The FRMPs in Bulgaria, the Czech Republic, Portugal and Romania included measures, not yet implemented, to update planning regulations or to better integrate land use planning in flood management risk, thus recognizing insufficiencies in current regulations.
V Portugalsku je cílem národního preventivního opatření stanovit povodňové oblasti podle 
In Portugal, a national prevention measure aims to establish flood areas according to floods scenarios.
Záměrem tohoto opatření je stanovit podmínky pro výstavbu v oblastech se středně vysokou pravděpodobností výskytu povodně a zakázat ji v oblastech, kde je pravděpodobnost výskytu povodně vysoká. 
The measure intends to place conditions on construction in areas with a medium flood probability and to ban it in areas where the probability of flooding is high.
Všechny navštívené členské státy mají právní prostředky, pomocí nichž mohou přesouvat majetek, například prostřednictvím vyvlastnění (viz obrázek 8). 
All Member States visited have the legal means to move assets through, for instance, expropriation (see Figure 8).
Orgány v navštívených členských státech však uvedly, že tyto pravomoci se zřídkakdy uplatňují nebo se využívají jen v krajním případě. 
However, the authorities in the Member States visited explained that these powers were rarely enforced, or exercised only as a last resort.
Tak tomu bylo všude zejména proto, že bylo z právního hlediska složité a nákladné podmínky pro přesun majetku a osob splnit. 
This was the case everywhere, mainly because the conditions for moving assets and people were legally difficult to meet and expensive.
Obrázek 8 – Případ vyvlastnění na jihu Španělska Předchozí stav Stav po projektu Oblasti,kdebylyodstraněnystavby Zdroj: EÚD, na základě údajů španělského ministerstva zemědělství, rybolovu, potravinářství a životního prostředí. 
Figure 8 Đ Case of expropriation in the South of Spain Previous situation After project 44 Areas where constructions have been dismantled Source: ECA, based on Ministry for Agriculture and Fisheries, Food and Environment of Spain.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 100. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 100.
Shledali jsme, že směrnice o povodních měla celkově pozitivní účinky (viz body 32–45), zejména pokud jde o spolupráci mezi Komisí a členskými státy (viz body 33–37) a vyhodnocování povodňových rizik (viz body 38–40). 
We found that the Floods Directive has had positive effects overall (see paragraphs 32 to 45), in particular in terms of coordination between the Commission and Member States (see paragraphs 33 to 37), and assessment of flood risks (see paragraphs 38 to 40).
Objevili jsme nedostatky, ale také některé osvědčené postupy v oblasti přidělování finančních prostředků (viz body 50–57), určování pořadí opatření souvisejících s povodněmi (viz body 58–60) a provádění plánů pro zvládání povodňových rizik (viz body 61–76). 
There were weaknesses, but also some good practices, in allocating funding (see paragraphs 50 to 57), prioritising flood-related measures (see paragraphs 58 to 60) and implementing the flood risk management plans (see paragraphs 61 to 76).
V budoucnosti je třeba do zvládání povodňových rizik mnohem pevněji začlenit změny klimatu, systémy pojištění proti záplavám a územní plánování (viz body 77–99). 
Major future challenges remain to embed climate change, flood insurance systems and spatial planning much more firmly within flood risk management (see paragraphs 77 to 99).
Směrnice o povodních zlepšila spolupráci mezi Komisí a členskými státy a přinesla pokrok při vyhodnocování povodňových rizik. 
The Floods Directive has improved coordination between the Commission and the Member States and resulted in progress in assessing flood risks.
Směrnice o povodních navazuje na předchozí činnost, včetně stávající dlouhodobé spolupráce mezi členskými státy. 
The Floods Directive built upon existing work, including long-standing cooperation between Member States.
Přeshraniční spolupráce však zahrnovala převážně výměnu informací a nerozšířila se na mezinárodní společné plánování ve vztahu ke společným povodím řek (viz body 32–45). 
45 cross-border cooperation involved mainly the exchange of information, and had not extended to international joint planning for shared river basins (see paragraphs 32 to 45).
Cíle v plánech pro zvládání povodňových rizik obecně nebyly kvantifikované ani časově ohraničené. 
The objectives in the FRMPs were generally neither quantified nor time-bound.
V sedmi navštívených členských státech jsme zjistili, že cíle stanovené v plánech pro zvládání povodňových rizik byly příliš obecné. 
In seven Member States visited, we found that the FRMPs set too broad policy objectives.
To bránilo vyhodnocení výsledků a stanovení rámce odpovědnosti pro zapojené subjekty (viz body 47–49). 
This hampered the assessment of the results and the establishment of an accountability framework for the bodies involved (see paragraphs 47 to 49).
48 Doporučení 1 – Zlepšit vyvozování odpovědnosti Komise by jako orgán dohledu podle směrnice o povodních měla při přezkumu plánů pro zvládání povodňových rizik v druhém cyklu a v cyklech navazujících zkontrolovat, zda členské státy v souladu se směrnicí o povodních stanovily pro opatření související s povodněmi kvantifikovatelné a časově ohraničené cíle, a umožnily tak posuzování pokroku dosaženého při jejich plnění. 
Recommendation 1 Đ Improve accountability The Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should check, when reviewing the FRMPs of the second and subsequent cycles, that the Member States set quantifiable and time-bound objectives for flood-related action, thereby allowing the progress made towards their achievement to be assessed, in accordance with the Floods Directive.
Veškeré případy osvědčených postupů při stanovení cílů by měla sdílet se všemi členskými státy. Cílové datum provedení: březen 2022. 
It should share any instances of good practice in objective setting with all Member States. Target implementation date: March 2022.
Zjistili jsme, že vnitrostátní a unijní zdroje financování byly určeny a zajištěny jen částečně a že financování přeshraničních investic bylo omezené. 
We found that both national and EU funding sources were only partially identified and secured, and that funding for cross-border investments was limited.
Plány pro zvládání povodňových rizik nejsou programy financování, takže částka uvedená v plánu nemusí být nutně dostupná. 
The FRMPs are not funding programmes, so any amount recorded is not necessarily available.
Tato situace zvyšuje nejistotu financování opatření týkajících se povodní (viz body 50–56). 
This situation increases the insecurity of funding of flood-related action (see paragraphs 50 to 56).
Financování přeshraničních investic bylo omezené (viz bod 57). 
Funding for cross-border investment was limited (see paragraph 57).
49 Doporučení 2 – Zlepšit určování zdrojů financování v plánech pro zvládání povodňových rizik, včetně financování přeshraničních opatření Pro druhý cyklus směrnice o povodních by Komise coby orgán dohledu podle této směrnice měla posuzovat a informovat o tom, zda členské státy: a) určily zdroje financování k pokrytí investičních potřeb vyplývajících z plánů pro zvládání povodňových rizik a stanovily harmonogram jejich provádění v souladu s dostupnými finančními prostředky; b) u protipovodňových opatření v mezinárodních povodích zvážily přeshraniční investice. 
Recommendation 2 Đ Improve the identification in FRMPs of financial resources, including for cross-border action For the second cycle of the Floods Directive, the Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should assess and report on whether Member States have: (a) identified sources of financing to cover investment needs arising from FRMPs and established a timeline for implementation in line with available funding; (b) for flood measures on international river basins, considered cross-border investment.
Cílové datum provedení: březen 2022. 
Target implementation date: March 2022.
Postupy určování pořadí při přidělování finančních prostředků na protipovodňová opatření by měly být úžeji provázány s prioritami v plánech pro zvládání povodňových rizik. 
Ranking procedures for allocating resources to flood measures should be more strongly linked to the priorities in the FRMPs.
V sedmi navštívených členských státech tyto postupy vykazovaly nedostatky. 
In seven of the Member States visited, these procedures presented weaknesses.
Ve čtyřech členských státech byla pro určení pořadí například nejdůležitější připravenost projektu k realizaci, a nikoli jeho potenciální účinnost (viz body 58–60). 
For example, in four Member States, the readiness of a project for implementation, rather than its potential effectiveness, was a key consideration for prioritisation (see paragraphs 58 to 60).
Zvládání povodňových rizik vyžaduje kvalitní data o počasí, topografii, hydrologii a lidské činnosti. 
Managing flood risks requires good quality data on weather, topography, hydrology and human activities.
Zjistili jsme, že navštívené členské státy si jsou vědomy přínosů investování do technologií a údajů k vytváření modelů přispívajících k zvládání povodňových rizik. 
We found the Member States visited aware of the benefits of investing in technologies and data to run models helping to manage flood risks.
Ve všech členských státech jsme dále zjistili, že modelování napomáhalo provádění projektů souvisejících s povodněmi (viz body 63–67). 
In all the Member States visited, we also found that modelling aided the implementation of flood-related projects (see paragraphs 63 to 67).
Většina navštívených členských států při navrhování nebo výběru projektů použila analýzu nákladů a přínosů. 
Most Member States visited used cost-benefit analysis, when designing or selecting projects.
Setkali jsme se s případy, kdy byly zjištěny nedostatky (viz bod 68). 
We encountered instances where weaknesses were detected (see paragraph 68).
Koordinované provádění směrnice o povodních a rámcové směrnice o vodě obecně vedlo k synergii. 
Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies.
Některé plány pro zvládání povodňových rizik vykazovaly známky snahy splnit požadavky rámcové směrnice o vodě. 
Some FRMPs showed signs of efforts to remain in line with the Water Framework Directive.
V Bulharsku a v Rumunsku jsme však navštívili projekty, které požadavky rámcové směrnice o vodě nesplňovaly (viz body 69 a 70). 
However, in Bulgaria and Romania, we visited projects not compliant with the Water Framework Directive (see paragraphs 69 and 70).
Projekty zelené infrastruktury přinášejí řadu výhod. Nabízejí nákladově efektivní prostředky ke snížení rizika povodní a Komise podnikla kroky na podporu ekologických řešení (viz bod 71). 
Green infrastructure projects have multiple benefits. They offer a cost-efficient means of reducing flood risk, and the Commission has taken action to promote green solutions (see paragraph 71).
Lze je také účinně využívat v kombinaci s šedou infrastrukturou (viz bod 72 a rámeček 12) jako doplňková opatření. 
They can also be effectively used in combination with grey infrastructure (see paragraph 72 and Box 12), as complementary measures.
Někdy však může být složité ekologická řešení realizovat. 
However, it can sometimes be difficult to put in practice green solutions.
V šesti navštívených členských státech se plány pro zvládání povodňových rizik na zelenou infrastrukturu nezaměřovaly. 
In six Member States visited, the FRMPs did not focus on green infrastructure.
Kromě nedostatečné podpory ze strany zúčastněných subjektů v některých případech jsme se setkali s praktickými překážkami bránícími vytvoření zelené infrastruktury, 
Aside from the lack of stakeholder support in certain instances, we came across practical obstacles to the creation of green infrastructure such as the absence of an adequate methodology, a land registry or land availability (see paragraphs 72 to 76).
Doporučení 5 – Kontrolovat, zda členské státy analyzovaly proveditelnost ekologických opatření, případně v kombinaci s šedou infrastrukturou Komise coby orgán dohledu podle směrnice o povodních a rámcové směrnice o vodě by měla kontrolovat, zda v případech, kdy se žádá o spolufinancování EU, členské státy analyzovaly proveditelnost významných ekologických opatření, ať už samostatně, nebo v kombinaci s řešeními šedé infrastruktury. 
Recommendation 5 Đ Check that Member States have analysed the feasibility of implementing green measures in combination with grey infrastructure where appropriate The Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive and the Water Framework Directive, should check that, whenever EU co-financing is requested, Member States have analysed the feasibility of implementing significant green measures, alone or in combination with grey solutions.
Cílové datum provedení: leden 2019. 
Target implementation date: January 2019.
Pochopily některé vývojové tendence, jako například přívalové povodně, ale dosud je nezohlednily v povodňových modelech (viz body 81 a 82). 
Some trends, such as flash floods, were recognised, but they were not yet taken into account in floods models (see paragraphs 81 and 82).
Stoupání hladiny moře způsobené změnou klimatu zvyšuje riziko pobřežních záplav. 
The rising sea level, triggered by climate change, increases the risk of coastal flooding.
Většina členských států změnu klimatu zohlednila jen při určování oblastí s potenciálně významným rizikem povodně na pobřeží. 
Most Member States had considered climate change only when establishing APSFRs in coastal areas.
Zjistili jsme však, že většinou není jasné, jak byl do použité metodiky zapracován budoucí vývoj výšky hladiny moře. 
However, we found it to be mostly unclear how future trends in rising sea levels had been factored into the methodologies applied.
Pro většinu členských států, zejména pro ty s významnými městy, počtem obyvatel a infrastrukturou v pobřežních regionech, bude stále důležitější, aby si uvědomovaly pravděpodobný vzestup hladiny moře a připravily se na něj (viz body 83–85). 
It will become increasingly important for most Member States, especially those with key cities, inhabitants and infrastructure in coastal regions, to be aware of, and plan for, likely sea level rises (see paragraphs 83 to 85).
Členské státy obecně využívaly historické údaje, s čímž je spojeno nebezpečí, že nebudou zohledněna narůstající a měnící se rizika způsobená změnou klimatu. 
Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting the increasing and changing risks arising from climate change.
Při mapování je pravděpodobnost záplav vyjádřena jako „pravděpodobný interval opakování“ nebo jako procento označující pravděpodobnost výskytu povodně v daném roce. 
When mapping, flooding probabilities are expressed in terms of the Ňlikely return periodÓ, or as a percentage reflecting the probability of a floodŐs occurrence in a given year.
Tato čísla podložená historickými údaji neodrážejí povětrnostní podmínky v budoucnu ani potenciální změny četnosti a závažnosti povodní. 
Such figures, based on historical data, do not reflect future weather conditions or potential changes in the frequency and severity of floods.
Stejným způsobem byla často ovlivněna také investiční rozhodnutí. 
Investment decisions were often affected by the same bias.
Následky přívalových povodní a dopad vzestupu hladiny moří mohou být podceněny, s čímž je spojeno riziko, že investice se dříve ukážou jako nedostatečné a stanou se z nich nevyužitá aktiva (viz body 86–88). 
The consequences of flash floods and the impact of sea level rise can be underestimated, creating the risk that investments prove inadequate sooner and become Ňstranded assetsÓ (see paragraphs 86 to 88).
52 Doporučení 6 – Lépe začlenit následky změny klimatu do zvládání povodňových rizik A – Komise coby orgán dohledu podle směrnice o povodních by měla kontrolovat, zda plány pro zvládání povodňových rizik zahrnují opatření ke zlepšení znalostí o dopadu změny klimatu na povodně a jeho modelování. 
48 Recommendation 6 Đ Better integrate the effects of climate change into flood risk management A-The Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should check that FRMPs include measures to improve the knowledge and modelling of the impact of climate change on floods.
Cílové datum provedení: červenec 2019. 
Target implementation date: July 2019.
B – Při přezkumu dokumentů požadovaných pro druhý cyklus směrnice o povodních by Komise jako orgán dohledu podle této směrnice měla kontrolovat, zda členské státy: a) odhadují a modelují dopad změny klimatu na povodně prostřednictvím studií a výzkumu; b) vyvíjejí vhodné nástroje pro lepší analýzu a předpovědi: • dešťových povodní, včetně přívalových povodní, • pobřežních záplav v důsledku zvyšující se hladiny moří, c) v případě, že dopad změny klimatu není kvantifikovatelný, plánují flexibilní opatření pro případné přizpůsobení úrovně ochrany. 
B-In its review of the documents required for the second cycle of the Floods Directive, the Commission, in its supervisory capacity under the Floods Directive, should check whether the Member States: (a) estimate and model the impact of climate change on floods through studies and research; (b) develop appropriate tools to better analyse and forecast: Ľ pluvial floods, including flash floods; Ľ coastal flooding due to rising sea levels;
V souvislosti se zvyšujícím se rizikem souvisejícím se změnou klimatu (viz body 4–13) je důležitým nástrojem zvládání povodňových rizik pojištění (viz bod 16). 
In the context of growing climate related risk (see paragraphs 4 to 13), insurance is a tool for flood risk management (see paragraph 16).
Přestože existují různé modely pojištění, nejvíce využívaným modelem v navštívených členských státech bylo poskytování nepovinného soukromého pojištění proti záplavám. V případě, že členské státy zvolily soukromé pojištění proti záplavám, bylo jen málo rozšířené, což znamená, že přetrvávalo selhání trhu. 
Although various insurance models exist, the most widely used in the visited Member States was the provision of non-mandatory private flood insurance. Where Member States opted for private flood insurance, the coverage remained low, meaning that market failure persisted.
Zjistili jsme, že díky spolupráci veřejného a soukromého sektoru v oblasti pojištění proti záplavám se zvýšil rozsah pojištění majetku (viz body 89–94). 
We found that cooperation between the public and private sector in relation to flood insurance increased the coverage of assets (see paragraphs 89 to 94).
Byla zavedena pravidla týkající se využívání území a územního plánování, ale členské státy musí přijmout další opatření. 
Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do.
Všechny navštívené členské státy zavedly pravidla pro plánování využití území, která omezují nebo zakazují určité činnosti v záplavových oblastech. 
All visited Member States had implemented some land use planning rules restricting or prohibiting certain activities in flood-prone areas.