natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za kontrolu souladu prodávaných výrobků s právními předpisy odpovídají členské státy. Z dostupných údajů vyplývá, že nedodržování právních předpisů výrobci a maloobchodníky představuje významný problém. X Komise usnadňuje spolupráci orgánů dozoru nad trhem. 
It is the role of the Member States to check that products sold comply with the legislation. The data available shows, however, that non-compliance by manufacturers and retailers remains a significant issue. X The Commission facilitates cooperation between Market Surveillance Authorities.
Informační a komunikační systém pro dozor nad trhem provozovaný Komisí by měl umožňovat spolupráci tím, že orgánům umožní sdílet výsledky kontrol. 
The Information and Communication System on Market Surveillance, operated by the Commission, should enable cooperation by allowing authorities to share inspection results.
Zjistili jsme, že určitá funkční omezení v databázi snižují její účinnost. 
We found that some functional limitations in the database reduced its effectiveness.
Komise pracuje na zřízení databáze výrobků, jež kromě jiného usnadní dozor nad trhem, ale její práce se oproti plánu zpožďuje. 
The Commission is setting up a product database, which will, among other things, facilitate market surveillance, but this is behind schedule.
XI Projekty financované EU, které usilovaly o zlepšení dozoru nad trhem, mají výsledky, avšak jsou jen dočasným řešením opakovaně se objevující potřeby. 
XI The EU-funded projects aimed at improving market surveillance have delivered results, but they have only provided a temporary solution for a recurring need.
XII Ve své zprávě Komisi předkládáme doporučení, jak dopad politiky ekodesignu a označování energetickými štítky zlepšit. Naše doporučení se týkají zlepšení regulačního procesu s cílem vytvářet právní předpisy k výrobkům včasněji a s větším dopadem, zlepšení měření dopadu politiky a jeho vykazování a opatření usnadňujících výměnu informací mezi orgány pro dozor nad trhem a zlepšujících soulad s politikou. 
XII Our report makes recommendations to the Commission aimed at improving the impact of the Ecodesign and Energy Labelling policy. Our recommendations cover improvements to the regulatory process to deliver more timely and impactful product-specific regulations; improvements in the way the impact of the policy is measured and reported and actions to facilitate exchange of information between Market Surveillance Authorities and improve compliance with the policy.
5 Úvod Proč na energetické účinnosti záleží 01 V roce 2007 tváří v tvář zásadní výzvě zabránit změně klimatu či ji zmírnit stanovili vedoucí představitelé EU tři cíle, jichž má být dosaženo do roku 20201: — 20 % snížení emisí skleníkových plynů (oproti úrovni roku 1990), — 20 % zvýšení energetické účinnosti (oproti předpokládaným hodnotám stanoveným v roce 2007), — zvýšení podílu celkové spotřeby energie z obnovitelných zdrojů na 20 %. 
5 Introduction Why energy efficiency matters 01 In 2007, faced with the crucial challenge of preventing and mitigating climate change, EU leaders set three targets to be attained by 20201: Ń a 20 % cut in greenhouse gas emissions (from 1990 levels); Ń a 20 % increase in energy efficiency (compared to projected levels as established in 2007); Ń an increase in the proportion of total energy consumption from renewable sources to 20 %.
02 Zvýšení energetické účinnosti sníží emise skleníkových plynů a pomůže v boji se změnou klimatu, zajistí dodatečné finanční úspory pro podniky a domácnosti, zlepší kvalitu vzduchu a pomůže EU snížit její závislost na fosilních palivech. 
02 Improving energy efficiency will reduce greenhouse gas emissions and help fight climate change, provide significant financial savings for businesses and households, improve air quality, and help the EU to reduce its dependence on fossil fuels.
03 Z posledního posouzení pokroku členských států při dosahování cílů2 pro energetickou účinnost vypracovaného Komisí vyplývá, že cíle EU pro rok 2020 pravděpodobně nebudou splněny. 
03 The CommissionŐs most recent assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets2 shows that the EU 2020 target is unlikely to be met.
Spotřeba energie se mezi lety 2014 a 2017 zvýšila. 
Energy consumption rose between 2014 and 2017.
Z posouzení Komise vyplývá, že klíčovými činiteli byl ekonomický růst, nízké ceny ropy, povětrnostní vlivy a pomalé zavádění opatření na zvýšení energetické účinnosti v některých členských státech. V závěrech zprávy se uvádí, „je třeba zvýšit úsilí nejen k dosažení cílů pro rok 2020, ale také stanovit správný základ pro následující desetiletí, kdy bude zapotřebí ještě vyšší úroveň ambicí“. 
The Commission assessment suggests that key factors were economic growth, low-oil prices, weather conditions, and the slow implementation of energy efficiency measures in some Member States.
Viz také zvláštní zpráva EÚD č. 18/2019 – Emise skleníkových plynů v EU: jsou řádně vykazované, ale je zapotřebí lepších informací o jejich snižování v budoucnosti. 
CommissionŐs website on the 2020 objectives. See also ECA special report 18/2019 - EU greenhouse gas emissions: Well reported, but better insight needed into future reductions.
Posouzení pokroku, jehož členské státy dosáhly při plnění svých vnitrostátních cílů energetické účinnosti pro rok 2020 a při provádění směrnice o energetické účinnosti 2012/27/EU, požadované podle čl. 24 odst. 
2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive, as required by Article 24(3) of the Energy Efficiency Directive 2012/27/EU, COM(2019) 224 final, 2019.
1 2 6 
1 2 6
04 V prosinci 20183 stanovila novelizovaná směrnice o energetické účinnosti pro rok 2030 cíl pro energetickou účinnost o 32,5 % výše, než by odpovídalo předpokladům z roku 2007. 
04 In December 20183, the amended Energy Efficiency Directive set the energy efficiency target for 2030 to a 32.5 % increase compared to projections established in 2007.
Aby mohlo být tohoto ambiciózního cíle dosaženo, je nutné přijmout rozhodná opatření, která spotřebu energie sníží. 
To achieve this ambitious target, it is important to adopt decisive measures that will lower energy consumption.
05 Zlepšení energetické účinnosti může pokrýt řadu sektorů a oblastí, jako design a renovace budov za účelem úspor energie, zlepšení dopravních prostředků, průmyslová výroba a lepší design a využívání výrobků. 
05 Improvements in energy efficiency may cover a wide range of sectors and areas, such as designing and renovating buildings to conserve energy, improving means of transport, industrial production, and designing and using better products.
Komise odhaduje4, že ekodesign a označování energetickými štítky přispějí ke splnění cíle pro energetickou účinnost pro rok 2020 přibližně z poloviny. 
The Commission estimates4 that the Ecodesign and Energy Labelling policy will contribute around half of the 2020 energy efficiency target.
06 Podle údajů Eurostatu z roku 20175 se spotřeba energie v domácnostech podílí na celkové spotřebě energie v Evropě přibližně jednou čtvrtinou (27,2 %). 
06 According to Eurostat data from 20175, household energy consumption represents around a quarter (27.2 %) of final energy consumption in Europe.
Většina energie spotřebovávané v domácnostech (82,5 %) pochází z neobnovitelných zdrojů. 
Most of the energy consumed by households (82.5 %) comes from non-renewable sources.
Energetické štítky se uplatňují především v sektoru domácností. 
Energy labels cover mostly the household sector.
Z níže uvedeného obrázku 1 vyplývá, že hlavní oblastí spotřeby energie v domácnostech je vytápění a ohřev teplé vody, následuje osvětlení, spotřebiče a vaření. 
Figure 1 below shows that the main area of household energy consumption is heating and hot water, followed by lighting and appliances, and cooking.
Obrázek 1 – Spotřeba energie v domácnostech EU Spotřeba energie v domácnostech EU Vytápění prostor 64,1 % 0,3 % Osvětlení a spotřebiče 14,4 % 14,8 % Vaření 5,6 % 7 Ohřev vody Zdroj: Eurostat, 2017. 
Figure 1 Đ Energy consumption in EU households Energy consumption in EU households Space heating 64.1 % 0.3 % Lighting and appliances 14.4 % 14.8 % Cooking 5.6 % 7 Water heating Source: Eurostat, 2017.
3 4 5 Směrnice (EU) 2018/2002. 
3 4 5 Directive EU/2018/2002.
Sdělení Komise, Pracovní plán pro ekodesign na období 2016–2019, COM(2016) 773. 
Communication from the Commission, Ecodesign Working Plan 2016-2019, COM(2016)773.
Údaje Eurostatu z roku 2017. 
Eurostat data, 2017.
Role ekodesignu a označování energetickými štítky 07 Ekodesignem se rozumí zohlednění ekologických hledisek v designu výrobků. 
The role of Ecodesign and Energy Labelling 07 Ecodesign is the integration of environmental aspects into product design.
Jeho cílem je zlepšit environmentální výkonnost produktu v průběhu jeho životního cyklu. 
Its aim is to improve the environmental performance of a product throughout its life cycle.
Právní předpisy v oblasti ekodesignu fungují tak, že stanoví požadavky na energetickou účinnost produktu a další požadavky, a tak zlepšují environmentální výkonnost. 
The Ecodesign legislation works by setting energy efficiency and other requirements for product design, therefore improving environmental performance.
Produkty, které tyto požadavky nesplňují, nemohou být prodávány v EU, nejhorší produkty tak nemají přístup na trh. 
Products that do not meet these requirements cannot be sold in the EU, thus removing the worst-performing products from the market.
08 Energetické štítky EU ukazují, jak je spotřebič hodnocen na základě spotřeby energie na škále od A po G. 
08 EU energy labels show how an appliance ranks on a scale from A to G according to its energy consumption.
Odhadují roční spotřebu energie každého výrobku a seřazují podobné výrobky podle jejich třídy energetické účinnosti. 
They estimate the annual energy consumed by each product and rank similar products according to their energy efficiency class.
To spotřebitelům umožňuje činit informovaná rozhodnutí. 
This allows consumers to make informed decisions.
09 Ekodesign a energetické štítky se vzájemně doplňují. 
09 Ecodesign and energy labels are complementary.
Sdílí tyto cíle politiky: — zvýšit energetickou účinnost výrobků a ochranu životního prostředí, — podpořit volný pohyb výrobků spojených se spotřebou energie v EU, — poskytovat informace, díky nimž si spotřebitelé budou moci vybrat výrobky s vyšší účinností. 
They share the policy objectives of: Ń increasing product energy efficiency and environmental protection; Ń promoting the free movement of energy-related products in the EU; Ń providing consumers with information enabling them to choose more efficient products.
10 Začátkem devadesátých let vyvinula Komise požadavky na energetickou náročnost pro ohřívače a chladničky a posléze v roce 1999 pro zářivky. 
10 In the early 1990s, the Commission developed energy-performance requirements for heaters and refrigerators, then for fluorescent lighting in 1999.
První směrnice o ekodesignu, schválená v roce 20056, zahrnula všechny výrobky spojené se spotřebou energie. 
The first Ecodesign Directive, adopted in 20056, covered all energy-using products.
Současná směrnice7 dále rozšířila rozsah výrobků spojených se spotřebou energie, když obsáhla i výrobky s přímým dopadem na spotřebu energie. 
The current Directive7 further expanded the scope of energy-related products, by including products with an indirect impact on energy-consumption.
6 7 Směrnice 2005/32/ES. 
6 7 Directive 2005/32/EC.
Směrnice 2009/125/ES. 
Directive 2009/125/EC.
8 11 Rada Evropských společenství přijala první směrnici o energetických štítcích pokrývající hlavní spotřebiče pro domácnost v roce 19928. 
8 11 The Council of the European Communities adopted the first EU energy-labelling Directive in 19928, covering the main household appliances.
První celoevropsky používané štítky pro chladničky byly zavedeny v roce 1994, určovaly energetickou účinnost všech modelů na škále od A do G. Od té doby se spotřeba energie chladniček snížila o více než 60 %9. 
The first EU-wide labels were introduced for refrigerators in 1994, rating the energy efficiency class of each model on a scale from A to G. Since then, the energy consumption of refrigerators has decreased by more than 60 %9.
V roce 2010 Komise zavedla energetické třídy „A+“, „A++“ a „A+++“, které se přestaly používat se zavedením nového štítku v roce 2019 (viz bod 41). 
In 2010, the Commission introduced the ŇA+Ó, ŇA++Ó, and ŇA+++Ó energy classes, which it discontinued in the newly adopted label in 2019 (see paragraph 41).
Obrázek 2 zobrazuje evoluci energetického štítku EU pro chladničky. 
Figure 2 shows the evolution of the EU energy label for refrigerators.
Obrázek 2 – Evoluce energetického štítku EU pro chladničky 9 Zdroj: EÚD. 
Figure 2 Đ Evolution of the EU energy label for refrigerators 9 Source: ECA.
8 9 Směrnice 92/75/EHS. 
8 9 Directive 92/75/EEC.
Studie o přípravném přezkumu, 2016. 
Preparatory review study, 2016.
12 Světová energetická rada považuje ekodesign a označování energetickými štítky v EU za úspěšné10. 
12 The World Energy Council has recognised the EU Ecodesign and Energy Labelling policy as successful10.
Spotřebitelé o energetických štítcích vědí: 85 % Evropanů o nich ví a při nákupu zboží je využívá11. 
Consumers are familiar with energy labels, with 85 % of Europeans recognising and using the energy label when making a purchase11.
Toto opatření se těší široké podpoře výrobců, spotřebitelů a ekologických organizací12. 
The policy has widespread support from manufacturers, consumers and environmental organisations12.
Konkrétně: — lepší design výrobků může vést k vyšším prodejním cenám, a následně větším výnosům a většímu podílu na trhu pro výrobce, kteří inovují, zatímco neefektivní výrobky jsou z trhu EU stahovány. 
Specifically: Ń improved product design that can lead to higher sale prices, and consequently greater returns and an increased market share for manufacturers that innovate, as inefficient products are removed from the EU market.
Komise odhaduje, že tímto způsobem vznikne do roku 2030 přibližně 1 milion pracovních míst13; — firmy profitují z nižších operačních nákladů, pokud používají výrobky, které jsou energeticky účinnější; — spotřebitelé používající výrobky, které jsou energeticky účinnější, mají nižší náklady na elektřinu, což jim kompenzuje vyšší pořizovací náklady. 
The Commission estimates that this will create around 1 million jobs by 203013; Ń businesses benefit from lower operational costs when using products that are more efficient; Ń consumers using products that are more efficient benefit from lower energy bills, which offset the higher upfront cost.
13 Požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky se primárně zaměřují na energetickou účinnost, ale zahrnují i jiné charakteristiky. 
13 Ecodesign and Energy Labelling requirements primarily focus on energy efficiency, but they can also cover other characteristics.
Právní předpisy například stanoví limity pro spotřebu vody praček, požadavky na životnost svítidel a vysavačů a poskytují informace o demontáži a recyklaci vysavačů, čerpadel a zobrazovacího vybavení. 
For example, the legislation set limits on water consumption for washing machines, durability requirements for lighting products and vacuum cleaners, and provide information regarding disassembly and recycling of vacuum cleaners, circulators and imaging equipment.
Na mnoha štítcích výrobků jsou piktogramy, které uvádějí informace o charakteristických vlastnostech výrobků, jejich výkonnosti a dopadu na životní prostředí, například o spotřebě vody nebo vydávaném hluku (viz obrázek 3). 
Many product labels include pictograms that give information on the productsŐ characteristics, performance and environmental impact, such as water consumption or noise emitted (see Figure 3).
10 Energy Efficiency Policies around the World: Review and Evaluation (Politika energetické účinnosti ve světě: přezkum a hodnocení) s. 48, Světová energetická rada 2008. 
10 Energy Efficiency Policies around the World: Review and Evaluation, p. 48, World Energy Council 2008.
11 Study on the impact of the energy label – and potential changes to it – on consumer understanding and on purchase decisions (Studie dopadu energetického štítku a jeho případné změny na pochopení spotřebitele a rozhodnutí o nákupu). 
11 Study on the impact of the energy label Đ and potential changes to it Đ on consumer understanding and on purchase decisions.
LE London Economics a IPSOS, říjen 2014. 
LE London Economics and IPSOS, October 2014.
12 Společné odvětvové prohlášení o ekodesignu, květen 2018, otevřený dopis 55 nevládních organizací předsedovi Junckerovi, září 2018. 
12 Joint Industry letter on Ecodesign, May 2018; Open letter to President Juncker from 55 NGOs, September 2018.
13 Přehledová zpráva o posouzení vlivů na životní prostředí (EIA) za rok 2018, leden 2019. 10 
13 EIA overview report 2018, January 2019. 10
Obrázek 3 – Piktogramy na energetických štítcích uvádějí informace o charakteristických vlastnostech, výkonnosti a dopadu na životní prostředí Zdroj: EÚD. 
Figure 3 Đ Pictograms on energy labels providing information on characteristics, performance and environmental impact Source: ECA.
14 Pravidla pro ekodesign a označování energetickými štítky se vztahují na 14 skupin výrobků, pro dalších 11 skupin platí pouze požadavky na ekodesign (viz obrázek 4). 
14 The Ecodesign and Energy Labelling rules cover 14 product groups while 11 others are only covered by Ecodesign requirements (see Figure 4).
Existují také horizontální opatření pro spotřebu energie elektrických a elektronických zařízení v režimu „vypnuto“ a v pohotovostním režimu. 
There are also horizontal measures covering the off mode and standby power consumption of electrical and electronic products.
Obrázek 4 – Výrobky, na něž se vztahují pravidla pro ekodesign a energetické štítky 11 14 skupin výrobků, na něž se vztahují pravidla pro ekodesign a označování energetickými štítky •myčky nádobí •pračky •sušičky •lednice •profesionální a komerční chladicí zařízení •lampy •elektronické zobrazovače •domácí elektrospotřebiče •ohřívače pro vytápění vnitřních prostorů •ohřívače vody •lokální topidla •kotle na tuhá paliva •klimatizace •rezidenční klimatizační jednotky Zdroj: EÚD. •jednoduché set-top boxy •externí zdroje napájení •elektromotory •cirkulátory •průmyslové ventilátory •vodní čerpadla •výkonové transformátory •svařovací zařízení •ohřívače vzduchu •počítače a servery •datová úložiště online 11 skupin výrobků, pro něž platí pouze požadavky na ekodesign 
Figure 4 Đ Products covered by Ecodesign and energy labels 11 14 product groups covered by Ecodesign and labelling requirements Ľdishwashers Ľwashing machines Ľtumble dryers Ľrefrigerators Ľprofessional and commercial refrigeration Ľlamps Ľelectronic displays Ľdomestic cooking appliances Ľheaters Ľwater heaters Ľlocal space heaters Ľsolid fuel boilers Ľair conditioners Ľresidential ventilation units Source: ECA.
15 Po přijetí akčního plánu EU pro oběhové hospodářství v roce 201514 Komise v roce 2016 zveřejnila svůj záměr přispívat více k oběhovému hospodářství zvýšením doby životnosti výrobků a usnadněním jejich opravy, využití a recyklace. 
15 Following the adoption of the EU Circular Economy Action Plan in 201514, the Commission announced in 2016 its intention to contribute more to the circular economy by making products more durable and easier to repair, reuse or recycle.
V oběhovém hospodářství je hodnota výrobků, materiálů a zdrojů zachována co možná nejdéle, využití zdrojů a odpad jsou minimalizovány a zdroje zůstávají v rámci ekonomiky, kde produkt dosáhl konce svého životního cyklu, aby byly znovu vyžity k vytvoření další hodnoty. 
In a circular economy, the value of products and materials is maintained for as long as possible; resource use and waste are minimised, and resources are kept within the economy when a product has reached the end of its life, to be used repeatedly to create further value.
Úloha dozoru nad trhem 16 Právní předpisy týkající se ekodesignu a označování energetickými štítky přináší prospěch spotřebitelům i životnímu prostředí, pokud výrobky prodávané v EU splňují požadavky na ekodesign a označování energetickými štítky a pokud prodejci energetické štítky správně umísťují, a tak zákazníky informují. 
The role of market surveillance 16 The Ecodesign and Energy Labelling legislation benefits consumers and the environment if products sold in the EU meet the Ecodesign and energy labelling requirements, and if sellers display accurate energy labels properly to inform consumers.
17 Dodavatelé výrobků prodávaných v EU musí předložit prohlášení o shodě a umístit na výrobek označení „CE“15. 
17 Suppliers of products sold in the EU must provide a declaration of conformity and affix the ŇCEÓ marking15 to the product.
Toto označení nedokládá, že výrobek byl nezávisle otestován třetí stranou nebo orgány státní správy. 
The marking does not prove that a third party or the authorities have tested the product independently.
Znamená, že výrobce má za to, že výrobek odpovídá všem platným právním předpisům a je možné ho legálně prodávat. 
It shows that the manufacturer considers that its product complies with all applicable regulations and is fit for legal sale.
Výrobci jsou odpovědní za přesnost energetického štítku, který poskytnou prodejcům. 14 COM(2015) 614/2. 
Manufacturers are responsible for ensuring that the energy label they provide to sellers is accurate. 14 COM (2015) 614/2.
12 Obrázek 5 – Označení CE na televizoru 13 Zdroj: EÚD. 
12 Figure 5 Đ CE marking on a television 13 Source: ECA.
18 Dozor nad trhem v EU se vztahuje na 33 odvětví, včetně ekodesignu a označování energetickými štítky. 
18 Market surveillance in the EU covers 33 sectors, including Ecodesign and Energy Labelling.
Za dohled nad trhem na svém území odpovídají členské státy. 
Member States are responsible for market surveillance on their territory.
Každý členský stát musí určit orgán pro dozor nad trhem (ODT) a dát mu dostatečné pravomoci a zdroje, aby mohl plnit své povinnosti. 
Each Member State must designate a Market Surveillance Authority (MSA) and provide it with sufficient power and resources to fulfil its obligations.
K zajištění shody výrobků prodávaných ve své zemi musí ODT provádět náležité kontroly přiměřeného rozsahu. 
To ensure compliance of products sold in their country, MSAs must perform appropriate checks on an adequate scale.
19 Komise podporuje spolupráci mezi ODT organizací schůzek, poskytováním pokynů a zajišťováním školení a provozem dvou databází. 
19 The Commission supports and fosters cooperation between MSAs by organising meetings, providing guidance and trainings, and operating two databases.
Rozpočet EU poskytuje financování (15 milionů EUR v letech 2009 až 2018) na projekty, jejichž cílem je činnosti dozoru nad trhem v EU v odvětví ekodesignu a označování energetickými štítky zlepšit. 
The EU budget provides funding (Ű15 million between 2009 and 2018) to projects aimed at helping to improve market surveillance activities in the EU for the Ecodesign and Energy Labelling sector.
Rozsah a koncepce auditu 20 Tato zprávu posuzuje, zda opatření EU v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky účinně přispívají k cílům EU v oblasti energetické účinnosti a životního prostředí. 
Audit scope and approach 20 This report assesses whether the EUŐs actions on Ecodesign and Energy Labelling contribute effectively to reaching its energy efficiency and environmental objectives.
Rozhodli jsme tuto oblast politiky prozkoumat, protože je pro dosažení cílů v oblasti energetické účinnosti stanovených EU klíčová a protože zájem veřejnosti a zainteresovaných stran o tuto oblast od schválení nového legislativního balíčku v roce 2019 stále roste. 
We decided to look at this policy area because it has a crucial role in achieving the energy efficiency targets set by the EU and, with the adoption of a new legislative package in 2019, there is increasing interest by the public and stakeholders in this area.