natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Články 164–173 určují činnosti, jež mají být v tomto ohledu prováděny, a rozsah a provedení víceletých rámcových programů (RP) v oblasti VTR. 
Articles 164-173 determine the activities to be carried out in this respect and the scope and implementation of the multi-annual RTD framework programmes (FPs).
Komise odpovídá za předložení návrhů rámcových programů, zatímco rozhodnutí o rámcovém programu a pravidla účasti a šíření výsledků přijímá Evropský parlament a Rada postupem spolurozhodování. 
The Commission is responsible for putting forward proposals for the FPs, whereas the FP decisions and the rules for participation and dissemination are adopted by co-decision of the European Parliament and the Council.
Rada sama přijímá zvláštní programy. 
The latter adopts the specific programmes alone.
Rámcové programy provádí společně šest generálních ředitelství (GŘ) (2), označovaných jako generální ředitelství zabývající se výzkumem. 
The FPs are implemented jointly by six Directorates-General (DGs), the so-called ‘research DGs’ (2).
V rámci široké škály politik prováděných v Evropské unii k posílení inovací a konkurenceschopnosti jsou rámcové programy nejdůležitějším finančním nástrojem, který na úrovni Společenství přispívá k lisabonské strategii(3) a barcelonskému cíli (4). 
Within the wide range of policies implemented in the European Union to strengthen innovation and competitiveness, the FPs are the most important financial instrument contributing to the Lisbon strategy (3) and the Barcelona objective (4) at the Community level.
(2) Hlavním generálním ředitelstvím pro řízení a koordinaci rámcových programů je GŘ pro výzkum. 
(2) DG Research is the main Directorate-General managing and coordinating the FPs.
Pět dalších ředitelství řídí rovněž (části) zvláštních programů, přičemž nejdůležitější je GŘ pro informační společnost a média (dalšími jsou GŘ pro energetiku a dopravu, GŘ pro podniky a průmysl, GŘ pro rybolov a Společné výzkumné středisko Komise). 
Five other DGs also managing (parts of) specific programmes, the most important of which is DG Information Society and Media (the others being DG Energy and Transport, DG Enterprise and Industry, DG Fisheries and the Commission’s Joint Research Centre).
(3) NazasedánívLisabonuvroce2000Evropskáradastanovilacílučinit z EU do roku 2010 nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější znalostní ekonomiku na světě, schopnou udržitelného růstu, s plnou zaměstnaností a posílenou hospodářskou a sociální soudržností. 
(3) In 2000, the Lisbon European Council set the goal of making the EU the most dynamic, competitive, sustainable knowledge-based economy by 2010, enjoying full employment and strengthened economic and social cohesion.
(4) V roce 2002 se Evropská rada dohodla, že by se celkové výdaje na VTR a inovace v Evropské unii měly zvýšit s cílem přiblížit se 3 % HDP do roku 2010. 
(4) In 2002, the European Council agreed that overall spending on RTD and innovation in the European Union should be increased with the aim of approaching 3 % of GDP by 2010.
Dále objasnila, že by dvě třetiny těchto nových investic měly pocházet ze soukromého sektoru (viz Evropská komise, „Investice do výzkumu: akční plán pro Evropu“; sdělení Komise Radě, Evropskému parlamentu, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, KOM(2003) 226 v konečném znění, s. 7). ii) iii) iv) v) generální ředitelství provádějící rámcové programy vypracovala (a společně odsouhlasila) komplexní strategii hodnocení. 
It further clarified that two-thirds of this new investment should come from the private sector (see European Commission, ‘Investing in research: an action plan for Europe’; Communication from the Commission to the Council, the European Parliament, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2003) 226 final, p. 7).
Prostřednictvím rámcových programů poskytuje Společenství finanční prostředky výzkumným pracovníkům v Evropské unii, přidružených zemích a mezinárodních organizacích. 
Through the FPs, the Community provides funding to researchers within the European Union, associated countries and international organisations.
Jejich rozpočty se v průběhu let značně zvýšily a v rámci 7. RP dosáhly výše 7 217 milionů EUR ročně v porovnání s 2 761 miliony EUR v rámci 4. 
Their budgets have increased significantly over the years, reaching 7 217 million euro per year under FP7 as against 2 761 million euro under FP4 (see Figure 1).
Z hlediska rozpočtových položek představují největší oblast přímého centralizovaného řízení v rámci Komise (1). 
In terms of budgetary appropriations, they represent the largest area of direct centralised management within the Commission (1).
Rámcové programy se od mnoha národních programů liší v tom, že zahrnují základní i aplikovaný výzkum s účastí průmyslových podniků a veřejných výzkumných organizací (2). 
The FPs differ from many national programmes in that they cover both basic and applied research with the participation of industry and public research organisations (2).
Skládají se ze zvláštních programů (a podprogramů), které se zabývají širokými vědeckými oblastmi. 
They are made up of specific programmes (and sub-programmes) dealing with broad scientific fields.
Tyto programy obvykle sestávají z řady oblastí, které se soustředí na konkrétní vědecké otázky. 
These programmes typically consist of a number of domains that concentrate on more specific scientific areas.
Tyto oblasti jsou poté prováděny prostřednictvím projektů (nazývaných „nepřímými akcemi“) na základě výzev k předkládání nabídek. 
These domains are then implemented through projects (called indirect actions) following calls for proposals.
Tímto způsobem jsou v jednotlivých oblastech financovány stovky jednotlivých projektů. 
In this way, hundreds of individual projects are funded per domain.
(1) V případě přímého řízení Komise provádí operace potřebné k plnění rozpočtu bez jakékoliv účasti členských států nebo třetích zemí, v nichž sídlí příjemci finančních prostředků. 
(1) In the case of direct management, the Commission performs the operations required to carry out its budget implementation activities without any involvement by the Member States or third countries in which the recipients of the expenditure reside.
(2) Do roku 2006 se jen 6. RP zúčastnilo více než 22 000 veřejných a soukromých právních subjektů, obvykle v rámci konsorcií zahrnujících více partnerů. 
(2) As of 2006, more than 22 000 public and private legal entities had participated in FP6 alone, generally within multi-partner consortia.
Podíl rámcových programů na celkovém veřejném financování VTR v rámci Evropské unie a jejích členských států se pohybuje v rozmezí od 4 % do 5 %. 
The overall share of the FPs in total public RTD funding within the European Union and its Member States ranges between 4 % and 5 %.
Jeho dopad na to, které výzkumné činnosti se v Evropě provádějí, je však podstatně větší. 
Nevertheless, its impact on which kind of research activities are carried out within Europe is significantly larger.
Důvodem je skutečnost, že z grantů Společenství se obecně kryje pouze část celkových finančních prostředků na projekt. 
This is because Community grants generally provide only part of the total funding for a project.
Kromě toho musí výzkumní pracovníci při předkládání žádostí o financování prokázat, že se jejich projekty zabývají cíli, které jsou uvedeny ve výzvách k předkládání nabídek. 
In addition, when applying for funding, researchers need to demonstrate that their projects address the objectives specified in the calls for proposals.
Tímto způsobem rámcové programy motivují k tomu, aby se činnosti v oblasti VTR zaměřovaly na konkrétní cíle EU. 
In this way, the FPs set incentives to orient RTD activities towards specific EU objectives.
V posledních letech došlo u rámcových programů k významným změnám v důsledku: — nových politických výzev (lisabonská strategie a barcelonské cíle, vytvoření Evropského výzkumného prostoru (EVP) a většího využívání otevřené metody koordinace (3) u politiky v oblasti výzkumu a inovací), — změny zaměření rámcových programů, od pouhého řešení technických problémů v rámci 4. RP a zabývání se konkrétními sociálními problémy v rámci 5. RP po podporu spolupráce výzkumných organizací v rámci EVP a přispění k vytvoření ekonomiky a společnosti založené na znalostech v rámci 6. a 7. 
In recent years significant changes have been made to the FPs, due to: — new political challenges (the Lisbon strategy and Barcelona objectives, the establishment of a ‘European Research Area’ (ERA) and the increasing use of the open method of coordination (3) in research and innovation policy), — the changing orientation of FPs, from simply solving technical problems under FP4 and addressing specific social problems under FP5, to encouraging the co-operation of research organisations within the ERA and contributing to the establishment of a knowledge-based economy and society under FP6 and FP7, (3) This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation.
Spočívá zejména ve vzájemném učení, porovnávání s referenčními hodnotami a sdílení osvědčených postupů. 
It rests in particular on mutual learning, benchmarking and the sharing of best practice.
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 26/5 — delších programových období (dříve 4 roky, v případě 7. RP nyní 7 let v souladu s finančním výhledem na období 2007–2013), — vyššího počtu členských států a zúčastněných zemí, — většího množství finančních prostředků, zejména v rámci stávajícího finančního výhledu, — zřízení Evropské rady pro výzkum (ERV) a postoupení činností při řízení programů výkonným agenturám počínaje 7. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/5 — longer programming periods (previously 4 years, now 7 years for FP7 in line with the 2007-2013 Financial Perspectives), — more Member States and participating countries, — increased funding, in particular under the current Financial Perspectives, — the setting up of the European Research Council (ERC) and the delegation of programme management activities to executive agencies starting under FP7, and — the increasing use of large-scale funding instruments (e.g. Networks of Excellence, Integrated Projects, Article 169 projects, Joint Technology Initiatives).
Hodnocení a sledování rámcových programů 8. 
Evaluation and monitoring of FPs 8.
Komise odpovídá za provedení programů a posouzení výsledků programů (1). 
The Commission has responsibility for programme implementation and the assessment of programme results (1).
V rámci Komise je hodnocení decentralizováno na jednotlivá generální ředitelství, přičemž ústřední útvary (zejména GŘ pro rozpočet a generální sekretariát) poskytují podporu a zajišťují koordinaci. 
Within the Commission, evaluation is decentralised to the DGs, with the central services (in particular DG Budget and the Secretariat-General) providing support and coordination.
Tato zpráva používá vlastní definice Komise, pokud jde o „hodnocení“ jako „posouzení financovaných opatření na základě jejich výsledků, dopadu a potřeb, které mají uspokojit“ (2), a „monitorování“ jako poskytování informací o provádění probíhajících programů a projektů s cílem uspokojit potřeby řízení (3). 
This report employs the Commission’s own definitions of ‘evaluation’ as a ‘judgement of interventions according to their results, impacts and needs they aim to satisfy’ (2), and ‘monitor-ing’ as providing information on the implementation of ongoing programmes and projects to address management needs (3).
Takto se činnosti rozlišují rovněž ve stávajících právních předpisech o 7. RP. 
This is also how the two activities are distinguished in the current FP7 legislation.
(1) Nařízení Rady (ES, Euratom) č. 
(1) Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p.
1605/2002 ze dne 25. června 2002 (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1), články 27, 48, 59 a 60. 
1), Articles 27, 48, 59 and 60.
(2) Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007; Evropská Komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Schreyerovou, „Zaměřeno na výsledky: posílení hodnocení činností Komise“, SEK(2000) 1051 ze dne 26. července 2000. 
(2) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007; European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, SEC(2000) 1051, 26 July 2000.
(3) Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1): čl. 
(3) Decision No 1982/2006/EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p.
7 odst. 1; informace z monitorování, které má Komise poskytovat programovým výborům, jsou stanoveny v rozhodnutích o zvláštních programech (viz např. rozhodnutí Rady 2006/971/ES ze dne 19. prosince 2006 o zvláštním programu „Spolupráce“, kterým se provádí sedmý rámcový program Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. věst. L 400, 30.12.2006, s. 86): čl. 
1): Article 7(1); the monitoring information to be provided by the Commission to Programme Committees is defined in the specific programme decisions (see for example Council Decision 2006/971/EC of 19 December 2006 concerning the Specific Programme Cooperation implementing the Seventh Framework Programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities (2007 to 2013) (OJ L 400, 30.12.2006, p.
8 odst. 
86): Article 8(4) and Annex V).
10. tato — — — K popisu výsledků činností v oblasti VTR se dále používá terminologie: „výstupy“ jsou poznatky, zboží a služby přímo vyprodukované v důsledku veřejné intervence (publikace, konferenční materiály, patenty, licence, prototypy, standardy, vyškolení vědci), „důsledky“ jsou pozdější výsledky zpracování výstupů uživateli a „dopady“ jsou dlouhodobé sociálně-ekonomické a politické změny, které veřejná intervence vyvolává. 
10. Hereinafter, the following terminology is used to describe the results of RTD activities: — ‘outputs’ are knowledge, goods and services directly produced as a consequence of the public intervention (publications, conference papers, patents, licences, prototypes, standards, trained scientists, etc.), — ‘outcomes’ are the delayed result of the users’ processing of outputs, and — ‘impacts’ are the long-term socio-economic and political changes the public intervention brings about.
Rámeček 1 Příklad Globálního systému pro mobilní komunikace (GSM) V tomto příkladu byly „výstupem“ financování Společenství okamžité výsledky projektu, např. vypracování normy GSM. „Důsledkem“ bylo její přijetí jako normy digitální mobilní telefonie v Evropě i mimo ni, což značně přispělo k rozvoji odvětví telekomunikací. 
Box 1 Example of the ‘Global System for Mobile communications’ (GSM) In this example, the ‘outputs’ of Community funding were the immediate project results, such as the development of the GSM standard. The ‘outcome’ was its acceptance as the digital cellular telephony standard within Europe and beyond, which contributed greatly towards the development of the telecommunication industry.
Konečně „dopady“ byly hospodářské, sociální a politické důsledky mezinárodního používání této technologie. 
Finally, ‘impacts’ were the economic, social and political consequences of the international use of this technology.
Patří k nim přispění k vytváření pracovních příležitostí v odvětví telekomunikací a v souvisejících odvětvích a růst významu tohoto průmyslového odvětví v evropském hospodářství. 
This includes contributing towards job creation within the telecommunications and related industries, and the growth of the importance of this industrial sector for the European economy.
GSM umožnil rovněž nový způsob komunikace mezi lidmi. 
GSM has also ultimately provided a new way for people to communicate with each other.
11. kých problémů (viz příloha I). 
Assessing those results, however, poses a number of methodological difficulties (see Annex I).
Sociálně-ekonomické změny jsou složité a konkrétní vztah mezi výzkumnou činností a zaznamenanými důsledky a dopady lze často sledovat jen obtížně. 
Socio-economic changes are complex and, more specifically, the relationship between a research activity, and the outcomes and impacts that are observed is often difficult to trace.
Ačkoliv tyto metodické problémy představují značnou potíž, nevylučují nutně účelné hodnocení. 
While representing a considerable challenge, these methodological difficulties do however not necessarily preclude effective evaluation.
Komise má systém monitorování a hodnocení rámcových programů zaveden od 80. let minulého století (4). 
The Commission has had a system to monitor and evaluate the FPs in place since the 1980s (4).
Počínaje 4. RP v polovině 90. let minulého století systém monitorování a hodnocení sestával z řady částečně propojených činností, včetně — ročního monitorování (zejména provádění programu) a — pětiletého hodnocení činností rámcového programu (a od 6. 
Starting with FP4 in the mid-1990s, the monitoring and evaluation system consisted of a number of partly linked activities, including: — annual monitoring (mainly of programme implementation), and — five-year assessments (5YAs) of FP activities (and, as from FP6, additional assessments of specific issues).
Obě činnosti musely být prováděny za pomoci externích odborníků (viz obr. 2 a příloha II). 
Both activities had to be carried out with the assistance of external experts (see Figure 2 and Annex II).
(4) Evropská Komise, Sdělení Radě o akčním plánu Společenství týkajícím se hodnocení činností Společenství v oblasti výzkumu a vývoje pro roky 1987 až 1991, KOM(86) 660 v konečném znění ze dne 20. listopadu 1986, v reakci na usnesení Rady ze dne 28. června 1983. 
(4) European Commission, Communication to the Council concerning a Community Plan of Action relating to the Evaluation of Community R&D Activities for the Years 1987 to 1991, COM(86) 660 final, 20 November 1986, in response to the Council Resolution of 28 June 1983.
RP až 7. RP – Hlavní požadavky na monitorování a hodnocení 4. RP (1995–1998) Dvě hodnocení (v polovině období a závěrečné), u všech 20 podprogramů a RP; závěrečné hodnocení se překrývá s hodnocením 5. 
C 26/6 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 2 FP4 to FP7 — key requirements for monitoring and evaluation FP4 (1995-1998) two evaluation exercises (mid-term and final), in each case for its 20 sub-programmes plus the FP; final evaluation overlaps with mid-term of FP5 1.
RP v polovině období 5. RP (1999–2002) Dvě souběžná hodnocení (v polovině období), v každém případě pro 7 zvláštních programů a RP 1. 
Final: — on completion on FP (1999) FP5 (1999-2002) two simultaneous evaluation exercises (mid-term), in each case for its 7 Specific Programmes plus the FP 1.
Ex ante: ne 2. 
Ex-ante: no 2.
V polovině období: — pětileté hodnocení: před předložením návrhu na příští RP (2000), — přezkum pokroku v polovině RP (2001). 3. 
Mid-term: — 5YA: prior to presenting proposal for subsequent FP (2000) — progress review mid-way trough FP (2001) 3.
Závěrečné: ne 6. RP (2003–2006) Jedno hodnocení RP a jeho tří zvláštních programů (v polovině období), nikoliv však pro všech 20 podprogramů, doplněno konkrétním hodnocením a pravidelnými zprávami o pokroku (tj. monitorovacími zprávami) 1. 
Final: no FP6 (2003-2006) one evaluation exercise for the FP and its 3 Specific Programmes (mid-term), but not specifically for all 20 sub-programmes, complemented by specific evaluation and regular progress (i.e. monitoring) reports 1.
V polovině období: — hodnocení účelnosti nástrojů (2004), — pětileté hodnocení, před předložením návrhu na příští RP (2004), — pravidelné zprávy o pokroku (tj. monitorovací zprávy). 
Mid-term: — evaluation of effectiveness of instruments (2004) — 5YA, prior to presenting proposal for subsequent FP (2004) — regular progress (i.e. monitoring) reports 3.
RP] 7. RP (2007–2013) nejméně pět hodnocení (ex ante, v polovině období a závěrečné), včetně zvláštní zprávy o pokroku před průběžným hodnocením 1. 
Final: no (modified by to FP7 Decision) FP7 (2007-2013) at least five evaluation exercises (ex-ante, mid-term and final) including specific progress report before interim evaluation 1.
Ex ante: zahrnuto do posouzení dopadů návrhu Komise na 7. RP (2005). 2. 
Ex-ante: incorporated in ‘Impact Assessment of the Commission’s proposal for FP7’ (2005) 2.
V polovině období: — ex post, 2 roky po skončení předchozího RP (2008), — zpráva o pokroku před průběžným hodnocením (do roku 2010), — průběžné hodnocení (2010). 
Mid-term: — ex-post, two years after the end of previous FP (2008) — progress report before interim evaluation (before 2010) — interim evaluation (2010) 3.
3. Závěrečné: dva roky po skončení RP (2015), podpořeno specifickými studiemi, průběžným hodnocením a dalšími hodnotícími činnostmi prováděnými během celého období RP. 
Final: two years after completion of FP (2015), supported by specific studies, the interim evaluation and other evaluation activities carried out throughout the FP period Source: see Annex II.
3. 1) 
13. the ‘Davignon’, ‘Majó’ and ‘Ormala’ reports (1997, 2000 and 2004 respectively).
GŘ pro informační společnost dále provedlo cílené posouzení svého zvláštního programu. 
In addition, DG Information Society carried out targeted assessments for its specific programme.
Je třeba poznamenat, že pětiletá hodnocení byla podle právních předpisů o 7. RP zrušena a tím byla odstraněna překážka spočívající v tom, že se zásadní hodnocení musela soustředit na předchozích pět let, v důsledku čehož zahrnovala části dvou po sobě jdoucích programových období. 
It should be noted that 5YAs were discontinued under FP7 legislation, thereby removing the constraint that major evaluation exercises had to concentrate on the preceding five years and, as a result, had to cover parts of two successive programming periods.
V roce 2004 byla zveřejněna rovněž Marimónova zpráva (2), zvláštní hodnocení týkající se účelnosti nových nástrojů zavedených v rámci 6. 
In 2004, the ‘Marimón’ report (2), a specific evaluation regarding the effectiveness of the new instruments introduced under FP6, was also published.
(1) Evropská komise, „Pětileté hodnocení programů Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, 1992–1996“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Viscount Davignon (1997); Evropská komise, „Pětileté hodnocení programů Evropské unie v oblasti výzkumu a technologického rozvoje, 1995–1999“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Joan Majó (červenec 2000); Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004). 
(1) European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1992-1996’. Report of the Independent Expert Panel chaired by Viscount Davignon (1997); European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research and Technological Development Programmes, 1995-1999’; Report of the Independent Expert Panel chaired by Joan Majó (July 2000); European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’; Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004).