natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V důsledku toho stanovil třetí program novou podmínku, konkrétně že nový moderní systém hodnocení výkonu by měl být legislativně zakotven během čtyř měsíců (do listopadu 2015). 
As a result, the third programme set a new condition, namely that a new modern performance assessment system should be legislated for within four months (by November 2015).
Primární zákon byl schválen v únoru 2016, další sekundární právní předpisy však bylo třeba zavést do června 2016 (o sedm měsíců později). 
The primary law was passed in February 2016, but additional secondary legislation needed to be introduced by June 2016 (seven months later).
První posouzení bude provedeno do června 2017, téměř dva roky po začátku třetího programu. 
The first assessment will be performed by June 2017, almost two years after the start of the third programme.
Provádění a výsledky 74. 
Implementation and results 74.
Reformy řecké veřejné správy dosáhly cíle programu, kterým bylo snížení nákladů. 
The reforms of Greece’s public administration achieved the programmes’ objective to reduce costs.
Cíle snížit celkovou zaměstnanost ve veřejné správě bylo dosaženo v roce 2013, tj. dva roky před plánovaným termínem, díky pravidlu postupného omezování počtu zaměstnanců uplatňovaného na nové nábory, menšímu zaměstnávání smluvních zaměstnanců a programů předčasného odchodu do důchodu. 
The target for reducing overall public employment was achieved in 2013, i.e. two years ahead of schedule, as a result of the attrition rule for new recruitment, reduced 51 48 The 150 000-reduction in the number employees was meant to be permanent and was implemented using the ‘one entry for five exits’ attrition rule, a decrease in temporary contracts, a labour reserve, pre-retirement and retirement schemes, and controls on hiring.
Počet zaměstnanců ve veřejné správě v letech 2009 až 2015 klesl o více než 225 000 (viz obrázek 6). 
The public employment headcount dropped by over 225 000 between 2009 and 2015 (see Figure 6).
Obrázek 6 – Zaměstnanci v hlavním veřejném sektoru a mzdové náklady v sektoru vládních institucí, 2009–2015 2010 2015 48 900 800 700 600 500 400 2009 Trvalé 2011 2012 Dočasné 2013 2014 Mzdové náklady 30 25 20 15 10 Zdroj: Evropská komise, databáze Apografi, Eurostat. 
Figure 6 - Employees in the core public sector and general government wage bill, 2009-2015 Source: European Commission, Apografi Database, Eurostat.
Z hlediska fiskálních výsledků se v letech 2009–2015 roční náklady snížily o 37,9 % (9,6 miliardy EUR). 
In terms of fiscal results, the annual cost of public employment fell by 37.9 % (9.6 billion euros) between 2009 and 2015.
Do roku 2015 byla úroveň mezd ve veřejném sektoru sladěna s průměrem v tis.zaměstnanců v mld. EUR 
By 2015, the level of public-sector wages was aligned with the euro area average (9.1 % of GDP in the euro area v. 9 % in Greece; see Figure 7).
Tyto úspory však vedly ke zvýšeným výdajům na důchodový systém. Obrázek 7 – Odměňování zaměstnanců ve veřejné správě jako procento HDP Zdroj: Údaje Eurostatu, splatné mzdy očištěné o sociální příspěvky. 
0% 8. 5% 8. 0% 10.9 10.3 9.9 10.0 9.6 EU 28 9.7 9.5 Greece 9.4 9.3 9.2 9.3 9.1 9.0 Source: Eurostat data, payable net of social contributions.
Strukturální složky reformy veřejné správy se potýkaly s omezenou podporou na vnitrostátní úrovni a byly nepříznivě ovlivněny politickou nestabilitou (viz body 31–32). 
The structural components of public administration reform faced limited support at the national level and were adversely impacted by the political instability (see Paragraphs 31-32).
V důsledku toho přinesly méně hmatatelné výsledky než fiskální opatření. 
Consequently, they brought a lot fewer tangible results than fiscal measures.
První programy dosáhly omezeného pokroku z hlediska reorganizace veřejných subjektů, řízení lidských zdrojů a odpolitizování státní služby (viz rámeček 7). 
The first programmes made limited progress in terms of reorganising public entities, Human Resources Management, and the de-politicisation of the civil service (see Box 7).
Kladný vývoj naopak zahrnoval zřízení vládní rady pro reformu, generálního sekretariátu pro koordinaci činnosti vlády, jednotné platební agentury a databáze počtu obyvatel pro účely zaměstnanosti ve veřejné správě. 
By contrast, positive developments included the creation of a Governmental Council for Reform, the General Secretariat for Coordination of Government Work, the Single Payment Agency and a census database for public employment.
49 11,5 % 11,0 % 10,5 % 10,0 % 10,1 9,5 % 9,0 % 8,5 % 8,0 % 10,9 10,3 10,0 9,9 9,6 9,7 9,5 9,3 Řecko 9,4 9,3 9,1 9,2 9,0 EU-28 Rámeček 7 – Reforma veřejné správy – strukturální aspekty Hodnocení veřejných subjektů – přezkum prvního programu z července 2011 vyžadoval, aby po první vlně hodnocení 153 subjektů proběhla další hodnocení zahrnující 1 500 veřejných subjektů, a to včetně komplexního srovnávacího postupu, ačkoli v tomto ohledu nebylo přijato žádné opatření. 
50 Box 7 - Public administration reform – structural aspects Evaluation of public entities - the July 2011 review of the first programme required that, following a first wave of 153 entities, further evaluations should cover 1 500 public entities, including a comprehensive benchmarking procedure, although no action has been taken in this respect.
50 Řízení lidských zdrojů a odpolitizování – opatření (výběr manažerů a systém hodnocení zaměstnanců) byla ve druhém programu zavedena pozdě (2013) a nebyla realizována. 
HR management and de-politicisation - measures (selection of managers and a personnel appraisal system) were introduced late (2013) in the second programme and were not implemented.
V rámci třetího programu bylo zavedeno odpolitizování managementu a vrcholového managementu, včetně generálních tajemníků a pracovníků veřejnoprávních a soukromoprávních subjektů. 
De-politicisation of management and top management, including Secretaries General and personnel of entities of public and private law, was introduced under the third programme.
Tarifní mzdové tabulky – cílem prvního programu bylo snížit daňové zatížení, avšak teprve druhý program zavedl podmínky, aby byla lépe zohledněna kvalifikace a odpovědnost pracovníků. Ty však nebyly realizovány. 
Wage grids - the objective under the first programme was to reduce the fiscal burden, while only the second programme introduced conditionality to better reflect skills and responsibilities of staff, it was, however, not implemented.
V roce 2015 žádal třetí program o novou reformu tarifní mzdové tabulky. 
In 2015, the third programme asked for a new reform of the unified wage grid.
Záměrem reformy bylo mzdové tarify upravit (fiskálně neutrálním způsobem), aby lépe odrážely dovednosti a odpovědnosti jednotlivých pracovních míst. Reformy finančního sektoru 77. 
The reform intended to modify the wage grid - in fiscally neutral manner - to better reflect the skills and responsibilities of the different jobs.
Ochrana domácí finanční stability byla jedním z hlavních pilířů všech řeckých ekonomických ozdravných programů. 
Safeguarding domestic financial stability was one of the main pillars of all Greek Economic Adjustment Programmes.
Aby tohoto cíle dosáhly, zahrnovaly programy podmínky k posílení zdraví a odolnosti finančního sektoru zvýšením bankovního kapitálu, udržováním dostatečné likvidity, řešením úvěrů v selhání a zlepšením řízení a dohledu (viz rámeček 8 a podrobnosti o strategiích a hlavních podmínkách programu pro finanční sektor viz příloha IX, část A). 
To achieve this objective, the programmes included conditions to strengthen the health and resilience of the financial sector by enhancing bank capital, maintaining sufficient liquidity, tackling non-performing loans (NPLs) and improving governance and supervision (see Box 8 and details on the programme strategies and key conditions for the financial sector in Annex IX, Part A).
Naše analýza se zaměřila na opatření přijatá s cílem restrukturalizovat a rekapitalizovat bankovní sektor a na reformy týkající se řízení a kvality aktiv, zejména úvěrů v selhání. 
Our analysis focused on the measures taken to restructure and recapitalise the banking sector and the reforms relating to governance and asset quality, in particular NPLs.
Rámeček 8 – Hlavní aspekty reforem finančního sektoru Řecký fond finanční stability (HFSF) – zřízení fondu HFSF, který měl přispět k finanční stabilitě řeckého bankovního systému tím, že v případě potřeby poskytne základní kapitál. 
52 51 Box 8 - Key aspects of the financial sector reforms Hellenic Financial Stability Fund (HFSF) - establishment of the HFSF with the aim of contributing to the financial stability of the Greek banking system by providing equity capital, if necessary.
Rekapitalizace a řešení krize bank – v prvním programu bylo prostřednictvím fondu HFSF vyhrazeno 10 miliard EUR na kapitálové intervence v bankovním odvětví, ale tyto prostředky byly nakonec využity jen okrajově. 
Bank recapitalisation and resolution – an amount of 10 billion euros was earmarked under the first programme for bank capital interventions via the HFSF, but in the end it was only marginally used.
Ve druhém programu byla na náklady rekapitalizace a řešení krize bank prostřednictvím fondu HFSF vyhrazena částka 50 miliard EUR. 
Under the second programme, an amount of 50 billion euros was earmarked for bank recapitalisation and resolution costs via the HFSF.
Pro tentýž účel byla ve třetím programu předpokládána dodatečná rezerva ve výši až 25 miliard EUR. 
An additional buffer of up to 25 billion euros was envisaged for the same purpose under the third programme.
Likvidita – ochrana dostatečné likvidity v bankovním systému v souladu s pravidly Eurosystému. 
Liquidity - preservation of sufficient liquidity in the banking system in compliance with Eurosystem rules.
Ve střednědobém výhledu dosažení udržitelného modelu financování bank postupným snižováním závislosti bank na půjčkách centrální banky. 
In the medium term, achievement of a sustainable bank funding model by gradually reducing banks’ reliance on central bank borrowing.
Komise při analýze ne vždy dostatečně zdůvodňovala rizika některých možností politiky. 
The Commission’s analysis did not always sufficiently justify the risks of some policy options.
Například v rámci rekapitalizace bank v roce 2013 zvažovala několik možností, jak přilákat soukromé investory. 
For example, in the context of the 2013 bank recapitalisation, the Commission considered several options for attracting private investors.
Vzhledem k tomu, že došla k závěru, že návrhy řeckých orgánů nabízely soukromým investorům příliš velké úlevy, rozhodla se nakonec pro vydávání opčních listů53. 
As it concluded that the Greek authorities’ proposals offered excessive sweeteners to private investors, it finally opted for a warrants issue53.
Analýza však neurčila komplexně některá rizika opčních listů, např. jejich možný dopad na ceny akcií bank (viz příloha IX, část B). 
However, the analysis did not comprehensively identify some of the risks of the warrants, e.g. their potential impact on bank share prices (see Annex IX, Part B).
Restrukturalizace a rekapitalizace bankovního sektoru i) Posouzení kapitálových potřeb 80. 
Restructuring and recapitalising the banking sector (i) Capital needs assessments 80.
Posouzení kapitálových potřeb, která předpokládaly první dva programy, neuplatňovala vždy dostatečně obezřetné předpoklady. 
The capital needs assessments that had been envisaged in the first two programmes not always used sufficiently prudent assumptions.
Například i nepříznivý scénář růstu HDP z ledna 2011 byl mnohem pozitivnější než skutečná ekonomická výkonnost o 4,6 p. b. pro rok 2011, 52 53 51 Úvěry v selhání – posílení insolvenčního rámce a kapacity bank pro řízení úvěrů v selhání, rozvoj trhu pro prodej a obsluhu úvěrů v selhání a posílení řízení bank v likvidaci. 
For example, even the adverse scenario for GDP growth, dated January 2011, was more positive than the actual economic performance by 4.6 p.p., 7.8 p.p. and 4.7 p.p. for respectively 2011, 2012 and 201354.
Kromě toho analýzu Komise týkající se návazného posouzení kapitálových potřeb, které provedla Řecká centrální banka počátkem roku 2014, částečně ovlivnila zbývající část finančních prostředků druhého programu (přibližně 11 miliard EUR). ii) Posouzení životaschopnosti 81. 
In addition, the remainder of the second programme funds (around 11 billion euros) partially influenced the Commission’s analysis of a follow-up capital needs assessment conducted in early 2014 by BoG. (ii) Viability assessment 81.
Podmínka druhého programu požadovala, aby Řecká centrální banka posoudila, které z patnácti vnitrostátních bank jsou životaschopné, a tudíž způsobilé k rekapitalizaci pomocí programových fondů. 
A condition of the second programme asked the Bank of Greece (BoG) to assess which of the 15 domestic banks were viable and thus eligible for recapitalisation using programme funds.
Zbývající banky by byly podrobeny postupu řešení krize, pokud by nebylo možné získat soukromý kapitál. 
The remaining banks would be resolved, unless private capital could be raised.
Program nepožadoval, aby Řecká centrální banka zajistila dostatečnou transparentnost tohoto procesu. 
The programme did not require the BoG to ensure that the process was sufficiently transparent.
Banky například neměly přístup ke svým vlastním posouzením a příslušným podkladovým výpočtům. iii) Rekapitalizace bank v letech 2014 a 2015 82. 
For example, the banks had no access to their own assessment and its underlying calculations. (iii) Bank recapitalisations of 2014 and 2015 82.
Podmínky ve druhém a třetím programu umožňovaly, aby byl Řecký fond finanční stability (HFSF) využíván při podpoře rekapitalizací v letech 2014 a 2015 až jako poslední možnost (viz příloha IX, část B). 
The conditions in the second and third programmes allowed the HFSF to be used only as a last-resort source of support in the recapitalisations of 2014 and 2015 (see Annex IX, Part B).
To znamenalo, že fond HFSF se nemohl podílet na rekapitalizacích bank v případě zájmu soukromého sektoru, aby se minimalizoval vklad dalších veřejných prostředků. 
This meant that the HFSF could not participate in the bank recapitalisations in the event of private-sector interest in order to minimise further injections of public funds.
V procesu rekapitalizace byl tudíž vyvíjen výrazný tlak na snižování cen akcií, který vedl k podstatnému ředění fondu HFSF55, který již byl většinovým vlastníkem v důsledku rekapitalizace z roku 2013. 
In the recapitalisation process, significant downward pressure was thus exerted on share prices, which resulted in the substantial dilution of the HFSF55, which was already a majority stakeholder as a consequence of the 2013 recapitalisation.
Kvalita aktiv – úvěry v selhání 83. 
Asset quality – Non-Performing Loans 83.
V případě řízení úvěrů v selhání je zřízení společnosti spravující aktiva jedním z nejrozšířenějších řešení na mezinárodní úrovni. 
In the case of NPL management, the creation of an asset management company (AMC) is one of the most widespread solutions at the international level.
Toto řešení však v řeckých programech nebylo využito v důsledku omezeného finančního krytí a dalších faktorů, například diverzifikace úvěrů v selhání napříč všemi sektory, problematiky správy věcí veřejných a aspektů státní podpory podle EU. 
However, such a solution was not used in the Greek programmes due to funding constraints and other factors, such as the diversification of non-performing loans across all sectors, governance issues and EU state-aid considerations.
I přes potenciální omezení nebyly odhady potřeb financování společnosti spravující aktiva, které Komise provedla, dostatečně konkrétní, aby poskytly komplexní posouzení toho, zda je opatření v řeckých podmínkách vhodné. 
Notwithstanding the potential constraints, the Commission’s estimates of an AMC’s financing needs were not concrete enough to provide a comprehensive assessment of whether the measure was appropriate in the Greek context.
První dva programy kladly důraz na rekapitalizaci bank a zajištění podpory likvidity, tyto kroky však nedoprovázela účinná opatření v oblasti řízení úvěrů v selhání (např. první program pouze stanovil závazek přezkoumat právní předpisy v oblasti insolvence). 
The first two programmes placed emphasis on recapitalising banks and providing liquidity support, but this was not accompanied by effective action on NPL management (e.g. the first programme only provided a commitment to review insolvency legislation).
Druhý program se pokusil problém úvěrů v selhání řešit zejména tím, že se spoléhal na interní postupy bank pro řízení úvěrů v selhání, které mají sice zásadní význam, ale většinou se ukázaly jako neúčinné56. 
The second programme attempted to address the problem of NPLs by relying mostly on banks’ internal NPL management which, although essential, proved largely ineffective56.
V průběhu druhého programu byla jako vyšší priorita určena kapacita bank pro řízení úvěrů v selhání, skutečné reformy ke zlepšení interních procesů řízení však byly zavedeny až od třetího programu. 
second programme progressed, banks’ NPL management capacity was identified as a higher priority, but tangible reforms to improve internal management processes were put in place only as from the third programme.
Pokud jde o platební neschopnost společností a fyzických osob v Řecku, podmínky v prvním a druhém programu zůstaly svou povahou obecné a série změn právních předpisů, které byly řádně zavedeny s cílem řešit otázku problematických aktiv, měla většinou omezenou působnost a nebyla účinná57. 
With respect to business and personal insolvency in Greece, the conditions in the first and second programmes remained general in nature and the series of legislative amendments that were duly introduced to deal with distressed assets were mostly of limited-scope and ineffective57.
Mnoho reforem se vyznačovalo neuceleným přístupem a různorodým souborem priorit politiky, které často vedly k protichůdným cílům politik. 
Many reforms were characterised by a piecemeal approach and a diverse set of policy priorities that often led to conflicting policy objectives.
zúčastněných subjektů a analýzy dopadů. 
In some cases, they were even taken without proper stakeholder consultation and impact analysis.
Složitost insolvenčního rámce problém úvěrů v selhání spíše zachovala, než aby byl řešen v rámci soudržného a centralizovaného strategického rámce s jasnými prioritami politik. 
The complexity of the insolvency framework has perpetuated the NPL problem rather than addressing it within a coherent, centralised strategic framework with clear policy priorities.
Návrh rámce také nezohlednil omezenou kapacitu soudního systému účinně řešit velké množství soudních případů. 
The framework’s design also did not take account of the judicial system’s limited capacity for dealing effectively with the large volume of cases.
Celkově pak tato složitost a problémy s kapacitou vedly k nárůstu nevyřízených případů, a tím v celém systému šířily strategické selhání a morální riziko (viz rámeček 9). 
Taken together, such complexity and capacity problems have generated backlogs, thus disseminating strategic default and moral hazard throughout the system (see Box 9).
Podmínku vytvoření funkčního trhu pro obsluhu a prodej úvěrů v selhání obsahoval jen třetí program. 
Only the third programme included a condition to create a functioning market for NPL servicing and sales.
Několik klíčových překážek však neodstranil ani zákon přijatý koncem roku 2015, ani dvě další novely v roce 2016 (které také zahrnovaly splácené úvěry) a právní rámec byl nadále velmi zatěžující. 
However, several key impediments were not removed either by the law adopted in late 2015 or by two further amendments in 2016 (also covering performing loans), and the legal framework remained burdensome.
V případě bank ve zvláštní likvidaci, které řešily především úvěry v selhání, byly činnosti roztříštěny během dlouhého období, což vedlo k nízké efektivnosti z hlediska inkasa úvěrů v selhání a provozních nákladů. 
In the case of banks under special liquidation which handled mostly non-performing loans, operations were fragmented for a long period, giving rise to low efficiency in terms of NPL collection and operating costs.
Například konsolidace činností (16 subjektů do jednoho) byla podmínkou jen ve třetím programu a byla zavedena více než tři roky po původním návrhu externích konzultantů. 
For example, the consolidation of operations (16 entities into one) was only a condition under the third programme and was implemented more than three years after the original proposal by external consultants.
Likvidační řízení vyčerpalo z finančního krytí programů 13,5 miliardy EUR prostřednictvím Řeckého fondu finanční stability (viz tabulka 3) a dalších 1,7 miliardy EUR z národního fondu pojištění vkladů. 
The liquidation procedure absorbed 13.5 billion euros from the programmes’ funding via the HFSF (see Table 3) and further 1.7 billion euros from the national deposit guarantee fund.
Správa a řízení i) Správa a řízení bank 88. 
Governance (i) Bank governance 88.
Zatímco reformy finančního sektoru během prvního programu nabyly na důležitosti, program sám neobsahoval podmínky týkající se posílení správy a řízení bank. 
While financial-sector reforms gained in importance over the course of the first programme, the programme itself did not include conditions to enhance bank governance.
Problémy související se správou a řízením (např. půjčky spřízněným stranám za jiných než tržních podmínek) však existovaly dlouho před krizí, neboť správa a řízení řeckých bank byly od počátku v průměru na mnohem horší úrovni než u jejich evropských protistran. 
terms) existed well before the crisis, as Greek banks’ corporate governance was, on average, considerably inferior to that of their European counterparts from the outset.
Druhý program stanovil, že čtyři největší řecké banky („systémové“) budou rekapitalizovány hlavně z finančních prostředků programu prostřednictvím Řeckého fondu finanční stability, aniž by však byla zajištěna dostatečná kontrola jejich soukromého vedení. 
The second programme provided that the four largest Greek banks (‘systemic’) would be recapitalised mostly by programme funds via HFSF but without ensuring sufficient scrutiny of their private management.
V rozporu s mezinárodní praxí se ve většině bankovních rad neodrazily změny vlastnictví, které v roce 2013 vedly k téměř úplnému znárodnění domácího bankovního sektoru. 
Contrary to international practice, changes of ownership that led in 2013 to the almost full nationalisation of the domestic banking sector were not reflected on most bank boards.
Ve skutečnosti si v některých případech kontrolu řízení ponechali dřívější akcionáři a Řecký fond finanční stability nebyl oprávněn je posuzovat z hlediska jejich zkušeností, pověsti a nezávislosti. 
In fact, in some cases, management control remained with historical shareholders and the HFSF was not entitled to assess them in terms of their experience, reputation and independence.
Podmínka hodnocení správy a řízení bank byla zařazena až do třetího programu, kdy byl Řecký fond finanční stability povinen přezkoumat všechny členy bankovních představenstev. 
A condition on the evaluation of banks’ corporate governance was only included in the third programme when the HFSF had to review all bank board members.
Za tím účelem a také s cílem řešit případné vměšování ze strany politické nebo podnikatelské sféry stanovil třetí program přísnější kritéria výběru, pokud jde o kvalifikaci a zkušenosti členů bankovních představenstev. 
To this end, and in order also to tackle potential political or business interference, the third programme provided for stricter selection criteria as regards the qualifications and experience of bank board members.
Kritéria se však omezovala na uchazeče se zkušenostmi z bankovního a finančního odvětví; takový požadavek nebyl plně v souladu s mezinárodními postupy a požadavky EU/SSM, které u představenstev v zásadě prosazují rozmanitost a kolektivní znalosti. 
However, the criteria restricted the candidates to banking and financial expertise; such a requirement was not fully aligned with international practices and EU/SSM requirements, which, in principle, promote board diversity and collective knowledge.