natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V tomto prohlášení Evropský parlament považuje toto opatření za součást cíle snížení chudoby a vyzývá Komisi a Radu, aby tuto pomoc zachovaly a dále zvýšily, s určitými změnami v jejím provádění (viz rámeček 8). 
In its declaration, the European Parliament regarded the measure as a part of the aim of reducing poverty, and invited the Commission and the Council to maintain and increase the aid with certain implementing adaptations (see Box 8).
18 Nařízení (ES) č.1234/2007, 18. bod odůvodnění. 17 RÁMEČEK 8 HLAVNÍ BODY PROHLÁŠENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU • vzít na vědomí skutečnost, že v Evropské unii existují podvyživení lidé a uznat potřebu uspokojit jejich potravinové požadavky, • zajistit trvalé fungování evropského programu potravinové pomoci a poskytnout mu globální víceleté rozpočtové zdroje, • otevřít program pro nová odvětví, jako je např. odvětví vepřového masa, drůbeže a vajec, • zahrnout do programu inovační opatření, pomocí nichž by se zajistila distribuce vyvážených dávek potravin, • pohlížet na potravinovou pomoc jako na součást cíle snížení chudoby, • pozměnit pravidla programu tak, aby se umožnilo: • vytvářet zásoby určené pro tento program, tzn. vyčlenit zásoby a přidělit je nejchudším osobám, • dále rozvinout mechanismy výměnných obchodů, • nakupovat produkty, jež nejsou k dispozici v intervenčních zásobách, na trhu Společenství. 
17 18 Regulation (EC) No 1234/2007, BOX 8 EP’S DECLARATION MAIN POINTS • recognise the fact that there are undernourished people in the European Union and acknowledge the need to meet their food requirements, • place the European food aid programme on a permanent footing and provide a global multiannual budget allocation, • open the measure up to new sectors such as pork, poultry and eggs, • include in the programme innovative measures to ensure the distribution of balanced food rations, • regard food aid as part of the aim of reducing poverty, • modify the rules so as to allow: • for the stocks reserved for the programme to be build up, i.e. set aside for and allocated to the most deprived, • for the bartering procedure to be extended, • for products that are not available as part of intervention stocks to be bought on the Community market.
6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod JE ZAPOTŘEBÍ ZLEPŠIT KOORDINACI S DALŠÍMI OPATŘENÍMI V OBLASTI SOCIÁLNÍ POLITIKY 32. 
Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed COORDINATION WITH OTHER SOCIAL POLICY MEASURES SHOULD BE IMPROVED 32.
Zákonodárce jasně stanovil, že program potravinové pomoci by se měl považovat za příspěvek – i když důležitý příspěvek – ke zlepšení situace nejchudších občanů19 (viz rámeček 6). 
The legislator clearly established that the food aid programme should be regarded as a contribution, albeit significant, towards the well-being of its most deprived citizens19 (see Box 6).
Proto by měl být tento příspěvek koordinován a měla by se vytvářet synergie s dalšími politikami, programy a opatřeními přijatými jak na úrovni Společenství, tak na úrovni členských států, aby se mohly lépe uspokojit potřeby nejchudších osob. 
Hence, this contribution should be coordinated and create synergies with the other policies, schemes and actions set up at both Community and Member States levels to meet better the needs of the most deprived persons.
Na úrovni členských států, v nichž proběhl audit, jsou řídícími orgány platební agentury pro zemědělské výdaje. 
At the level of the Member States audited, the managing authorities are the paying agencies for agricultural expenditure.
S výjimkou Francie neexistuje v auditovaných členských státech žádný důkaz o těsnější spolupráci mezi platební agenturou a klíčovými subjekty v oblasti sociálních opatření, jakým je například ministerstvo sociálních věcí. 
With the exception of France, in the Member States audited there was no evidence of close cooperation between the paying agency and other key actors for social actions such as the ministries of social affairs.
Tato spolupráce je přitom nutná pro lepší pochopení potřeb dobročinných organizací a nejchudších osob a pro uspokojení takovýchto potřeb. 
Such cooperation is necessary for better understanding and meeting the needs of the charitable organisations and of the deprived persons.
PROSTŘEDKY A POUŽITÉ METODY: ODPOVÍDAJÍ PROSTŘEDKY ZAMÝŠLENÝM CÍLŮM A JSOU VHODNĚ UPLATŇOVÁNY? JE NUTNÉ ZLEPŠIT ZACÍLENÍ NA PŘÍJEMCE, ABY SE DOSÁHLO VÝRAZNĚJŠÍHO DOPADU PROGRAMU MALÝ DOPAD POMOCI EU 34. 
THE MEANS AND METHODS EMPLOYED: ARE THE MEANS COMMENSURATE WITH THE OBJECTIVES SOUGHT AND ADEQUATELY IMPLEMENTED? BETTER TARGETING OF RECIPIENTS NEEDED TO ACHIEVE ‘SIGNIFICANT CONTRIBUTION’ LOW IMPACT OF THE EU AID 34.
Velký počet potenciálních příjemců a zároveň relativně malá úroveň dostupných prostředků znamená, že pomoc příjemcům musí být cílená, má-li mít toto opatření na cílovou populaci výraznější dopad. 
The large number of potential beneficiaries and the relatively low level of available resources mean that beneficiaries need to be targeted to allow the measure to have any significant impact on the target population.
Jak uvádí tabulka v příloze II, rozpočtové prostředky na jednoho potenciálního příjemce odpovídají zhruba částce šesti eur na osobu a rok. 
As shown in table in Annex II the budgetary appropriations per potential beneficiary amounts to about six euro per person per year.
Na druhé straně Komise ve svém posouzení dopadu uvádí, že v roce 2006 program využilo přes 13 milionů lidí v 15 členských zemích, a odhaduje, že náklady na jedno jídlo poskytované dobročinnými organizacemi činí nejméně dvě eura. 
On the other hand the Commission, in its impact assessment, indicates that in 2006 more than 13 million people in 15 Member States benefited from the programme and estimates that the cost of a single meal offered by charities is at least two euro.
Z toho vyplývá, že program přispívá k zajištění distribuce maximálně třech jídel ročně pro každou potenciální nejchudší osobu, respektive průměrně 12 jídel za rok na každého skutečného příjemce této pomoci. 
This implies that the programme contributes to the distribution of a maximum of three meals per year for each potential deprived person, or an average of 12 meals per year for each actual beneficiary of the aid.
3730/87. 18 Zvláštní zpráva č. 6/2009 – Potravinová pomoc Evropské unie pro nejchudší osoby: posouzení cílů, prostředků a použitých metod 
19 Regulation (EEC) No 3730/87. 18 Special Report No 6/2009 — European Union food aid for deprived persons: an assessment of the objectives, the means and the methods employed
Ačkoli v určitých členských státech se tento program EU podílí více než 50 % na potravinách distribuovaných nejchudším osobám (viz rámeček 5), Účetní dvůr se domnívá, že program, který v průměru svým příjemcům nabízí nanejvýš ekvivalent jednoho jídla měsíčně, pravděpodobně nesplňuje cíle stanovené zákonodárcem, tj. „významně přispět ke zlepšení situace svých nejchudších občanů“20. 
While the EU programme in certain Member States accounts for more than 50 % of the food distributed to deprived citizens (see Box 5), the Court considers that a programme which offers, as a maximum, the equivalent of one meal per month to its beneficiaries on average is unlikely to meet the objectives of the legislator, namely that of making a ‘significant contribution towards the well-being of its most deprived citizens’20.
V tomto ohledu by bylo v ideálním případě zapotřebí zlepšit kritéria výběru nebo priority ve vztahu k potenciálním příjemcům pomoci, jak se doporučuje v posouzení dopadu21, jinak bude příspěvek programu ke zlepšení situace nejchudších osob nutně zanedbatelný. 
In this respect, it would ideally be necessary to improve selection criteria and or priorities amongst potential beneficiaries as recommended by the impact assessment21; otherwise the contribution of the programme to the well-being of the most deprived persons will inevitably be negligible.
Zároveň je však nutné připustit, že dobročinné organizace ze své podstaty nemusejí být schopny či ochotny přijmout restriktivní politiku při distribuování pomoci. 
It is important to recognise, however, that charitable organisations, by their very nature, may not be able or willing to adopt restrictive distribution policies.
NEJASNOST KRITÉRIÍ ZPŮSOBILOSTI A KRITÉRIÍ PRO VÝBĚR 38. 
UNCLEAR ELIGIBILITY AND SELECTION CRITERIA 38.
Aby se dosáhlo maximálního dopadu této pomoci, je nutné stanovit proveditelné priority, a to jak pro výběr dobročinných organizací, které budou pomoc distribuovat, tak pro kategorie a/nebo skupiny populace, které potravinovou pomoc dostanou. 
In order to maximise the impact of the aid it is necessary to define workable priorities, both in view of selecting the charitable organisations which will channel the aid, and regarding categories and/or groups of the population who will receive the food aid.
Auditoři zjistili, že v praxi členské státy často určily bez formálního postupu malou skupinu organizací působících celostátně, do jejichž činností jsou zapojeny organizace na nižší úrovni. 
The auditors found that in practice Member States have often without formalised procedures designated a small number of organisations operating nationwide, in which lower level organisations participate.
Přesné údaje o počtu určených dobročinných organizací, s nimiž orgány členských států spolupracují při provádění ročních plánů, nejsou k dispozici. 
Precise data on the number of the designated charitable organisations with which the authorities of the Member States cooperate for the implementation of the annual plans are not available.
Dobročinné organizace na regionální úrovni se jako součást hlavních dobročinných organizací účastní tohoto programu EU automaticky. 
The charitable organisations at regional level automatically participate in the EU programme as being members of the main charitable organisations.
Mají určitou nezávislost při stanovování kritérií, které používají při přijímání organizací z nižší úrovně na distribuci potravinové pomoci. 
They have certain independence in establishing the criteria they apply for accepting lower level organisations for the distribution of food aid.
20 Nařízení (ES) č. 1234/2007, 18. bod odůvodnění. 
20 Regulation (EC) No 1234/2007, recital 18.
21 Body 4 a 6.5 pracovního dokumentu útvarů Komise SEK(2008) 2436/2 přiloženého k návrhu nařízení Rady, kterým se mění nařízení (ES) č. 1290/2005 o financování společné zemědělské politiky a nařízení (ES) č. 1234/2007, kterým se stanoví společná organizace zemědělských trhů a zvláštní ustanovení pro některé zemědělské produkty („jednotné nařízení o společné organizaci trhů“), pokud jde o rozdělování potravin nejchudším osobám ve Společenství (KOM(2008) 563 v konečném znění). 
21 Points 4 and 6.5 of Commission staff working document SEC(2008) 2436/2 accompanying the Proposal for a Council Regulation amending Regulation (EC) No 1290/2005 on the financing of the common agricultural policy and Regulation (EC) No 1234/2007 establishing a common organisation of agricultural markets and on specific provisions for certain agricultural products (Single CMO Regulation) as regards food distribution to the most deprived persons in the Community (COM(2008) 563 final).
Dále je dle právních předpisů nutné, aby se kritéria způsobilosti zakládala na „zaznamenané a uznané sociální a finanční závislosti“. 
Furthermore, according to the legal provisions, the beneficiaries’ eligibility criteria should be based on ‘recorded or recognised social and financial dependence’.
Vnitrostátní orgány by tedy měly takováto kritéria přijmout nebo zlepšit kritéria používaná dobročinnými organizacemi. 
Accordingly, national authorities should adopt such criteria or to approve criteria used by charitable organisations.
Po členských státech se rovněž požaduje, aby Komisi každý rok oznámily kritéria způsobilosti, která mají příjemci pomoci splnit. 
Member States are also required to notify the Commission annually of the eligibility criteria to be met by recipients.
Účetní dvůr však zjistil, že členské státy žádná přesná kritéria způsobilosti nestanovily. 
The Court found that no such precise eligibility criteria were fixed by the Member States.
Kritéria, jež jsou každoročně Komisi sdělována22, představují spíše než kvalitativní nebo kvantitativní výběrová kritéria typologii osob, kterým se pomáhá (viz rámeček 9). 
The criteria communicated annually to the Commission22 are rather a typology of the persons assisted rather than quantitative or qualitative selection criteria (see Box 9).
Účetní dvůr rovněž zjistil, že existují výrazné rozdíly v četnosti přijímání pomoci (některé osoby dostávají jídlo příležitostně, zatímco osoby v sociálních ústavech nebo rodiny dostávají potravinovou pomoc či balíčky pravidelně). 
Finally the Court found that there were significant differences in the frequency of reception of the aid (some persons having occasional meals provided compared to people in social institutes or to families receiving food aid or parcels on a regular basis).
1 odst. 2 nařízení (EHS) č. 
22 Pursuant to Article 1(2) of Regulation (EEC) No 3149/92.
RÁMEČEK 9 20 PŘÍKLADY KRITÉRIÍ ZPŮSOBILOSTI POUŽÍVANÝCH DOBROČINNÝMI ORGANIZACEMI • Ekonomická kritéria: bezdomovectví, chudoba, nezaměstnanost... • Sociální kritéria: imigranti, staří lidé, početné rodiny... • Zdravotní kritéria: nemoci, postižení. 
BOX 9 20 EXAMPLES OF ELIGIBILITY CRITERIA USED BY CHARITABLE ORGANISATIONS • Economic criteria: homelessness, poverty, unemployment ... • Social criteria: immigrants, elderly people, large families ... • Health criteria: illnesses, handicapped.
Distribuce potravin nejchudším osobám dobročinnými organizacemi může mít různé podoby v závislosti na specifické činnosti dané dobročinné organizace (jídla nabízená ve veřejných jídelnách, jídla nabízená v pečovatelských ústavech a hospicích, potravinové balíčky podávané jednotlivcům a rodinám atd.). 
The distribution of the foodstuffs by the charitable organisations to deprived persons may take different forms depending on the specific activities of the charitable organisation (meals offered in public canteens, meals offered in nurseries and hospices, packages of food delivered to individuals and families, etc.).
Vzhledem k původu tohoto opatření a jeho propojení s distribucí potravin, které byly v minulosti k dispozici v zásobách Společenství, stanoví některá pravidla upravující tento program omezení, pokud jde o rozmanitost konečných produktů, jež lze získat a distribuovat nejchudším osobám. 44. 
The origin of the measure and its link with the distribution of foodstuff historically available from Community stocks also led to rules governing the programme which impose constraints on the variety of final products that may be acquired and distributed to the deprived persons. 44.
Právní předpisy23 stanoví, že dodávky produktů mobilizovaných na trhu Společenství musí patřit do stejné skupiny produktů jako produkt, který dočasně není k dispozici v intervenčních zásobách. 
The legal provisions23 stipulate that the supply of products mobilised on the Community market must belong to the same product group as the product temporarily unavailable in the intervention stocks.
Do září 2007 musely produkty z intervenčních zásob představovat alespoň 40 % čisté váhy potravinového produktu, který má být dodán. Vzhledem k tomu, že během let některé produkty přestaly být předmětem intervence (např. hovězí maso, olivový olej), výběr produktů pro distribuci nejchudším osobám se omezil. 
Up to September 2007 products from intervention stocks had to represent at least 40 % of the net weight of the food product to be supplied. Given the fact that in the course of the years some products have no longer been taken into intervention (e.g. beef, olive oil), the choice of products available for distribution to deprived persons has become limited.
Účetní dvůr zjistil, že několik dobročinných organizací, které se podílejí na provádění programu, považuje za prioritu zvýšit rozmanitost nabízených produktů, aby se tak umožnila příprava vyvážených jídel24. 
The Court found that several charitable organisations participating in the implementation of the programme considered it a priority to enlarge the variety of the products offered to allow the preparation of balanced meals24.
23 Čl.4odst.1písm.b)ačl.4 odst. 2a nařízení (EHS) č. 3149/92. 
23 Article 4(1)(b) and 4(2a) of Regulation (EEC) No 3149/92.
24 Vyjádřily zejména potřebu potravinových produktů, jako je olej, těstoviny s rajčaty, maso, zmražená zelenina. 
24 In particular they expressed the need for food products such as oil, tomato pasta, meat, frozen vegetables.
Auditoři také zjistili, že při distribuci potravin od řídících orgánů k určeným organizacím, od nich k dobročinným organizacím na nižší úrovni a konečně pak k nejchudším osobám se používá široká škála systémů a metod (viz rámeček 10). 
The auditors also found that a wide variety of systems and methodologies are used to distribute foodstuffs from the managing authorities to designated organisations, from there to lower level charitable organisations and finally to deprived persons (see Box 10).
22 RÁMEČEK 10 ZPŮSOBY DISTRIBUCE V členských státech, kde působí více než jedna určená organizace, se příděl potravin mezi tyto organizace realizuje na základě předem stanovených procentních poměrů, které se dlouhá léta a bez jakékoliv změny používají (případ Francie, Polska). 
22 BOX 10 DISTRIBUTION MODALITIES In Member States where more than one designated organisations are operating, the allocation of the foodstuffs among them is based on predetermined standard percentages applied and un-revised for many years (France, Poland).
V Itálii se pak určené organizace distribuce vůbec neúčastní a distribuce konečných produktů se provádí rovnou organizacím na regionální úrovni na základě stanovených parametrů (počet intervencí a žádostí). 
In Italy designated organisations are not involved and the distribution of the final products is made directly to regional level organisations on the basis on specified parameters (number of interventions and applications).
Pro distribuci potravin od určených celostátních organizací k organizacím na nižší úrovni se pak opět používá mnoho různých systémů a zohledňuje se v některých případech mnoho faktorů. 
For the distribution of the food from the designated national organisations to the lower level organisations again a multiplicity of systems and in some cases factors are used.
Ve Španělsku je distribuce založena na určitých koeficientech, které stanoví určená organizace. 
In Spain the distribution is based on certain coefficients set by the designated organisation.
V Polsku používají organizace, které byly v rámci auditu navštíveny, své vlastní systémy. 
In Poland the organisations visited apply their own systems.
Například jedna organizace si stanovila kvantitativní cíl 35 kg potravin na osobu na rok. 
For example one organisation has set a quantitative target, which is 35 kg of food per person per year.
Ve Francii používá každá určená organizace svůj vlastní systém. Například jedna organizace přiděluje prostředky 79 organizacím na druhé úrovni na základě faktoru nazvaného „koeficienty K“, jež se stanoví „podle určitých kritérií: počet obyvatel daného departmentu, počet osob hledajících práci, počet osob hledajících práci dlouhodobě, počet příjemců minimální sociální dávky v nezaměstnanosti.“ Jiná organizace distribuuje potraviny 98 fede-racím v závislosti na počtu vykazovaných příjemců. 
In France each designated organisation applies its own system. For example one organisation allocates the resources to 79 second level organisations on the basis of a factor called ‘coefficients K’ which is determined ‘according to certain criteria: population of the department, number of jobseekers, number of long-term jobseekers, number of recipients of minimum welfare income for the unemployed’.
Distribuce potravin dobročinnými organizacemi konečným příjemcům a četnost jejich dodávek se zakládají na vlastních kritériích a také logistických možnostech těchto dobročinných organizací. 
The distribution of the foodstuffs to the final recipients by the charitable organisations and the frequency of deliveries are based on their own criteria and logistical capacities.
V některých případech dobročinné organizace určitá kritéria navrhují. 
In some cases charitable organisations suggest certain criteria.
Například v Polsku navrhla jedna organizace normy pro každý příděl jedné osobě, např. u mléka nejméně 15 l na osobu a příděl a u mouky nejméně 5 kg na osobu a příděl. 
For example in Poland one organisation has proposed some standards for each delivery to an individual, e.g. milk at least 15 l per person and delivery, flour at least 5 kg per person and delivery.
Ve většině případů distribuují dobročinné organizace vše, co dostanou, na základě vlastních kritérií a v některých případech na základě principu rovného zacházení se všemi potřebnými osobami. To znamená, že množství produktů, jež jsou k dispozici, se distribuuje rovným dílem každé osobě, o niž se organizace stará nebo která požádá o pomoc. 
In most of the cases the charitable organisations distribute whatever they have received on the basis of their own criteria and in some cases on the principle of equal treatment of the persons in need, i.e. the quantity of the available products is distributed in equal parts to each person adhered to the organisation or requesting the aid.
V celém distribučním řetězci neexistují žádné společné standardy, pokyny nebo ukazatele, a to ani na úrovni Společenství, ani na úrovni jednotlivých států, které by se týkaly množství a rozmanitosti potravin distribuovaných na osobu. 
Specifically, in the entire distribution chain there are no common standards, guidelines or indications at Community or national level concerning the quantity and the variety of products to be distributed per person.
Účetní dvůr zjistil, že množství distribuovaná na osobu se v jednotlivých členských státech a i mezi dobročinnými organizacemi ve stejném státě výrazně liší. 
The Court found that the quantities distributed per person in each Member State and among the charitable organisations of the same Member State, differ considerably.
Takovýto nejednotný přístup zvyšuje riziko, že program bude mít zanedbatelný dopad, a vede také k nerovnému zacházení s konečnými příjemci pomoci (viz rámeček 11). 
Such a diverse approach increases the risk of negligible impact and leads to unequal treatment between final recipients of the aid (see Box 11).
V příloze III jsou uvedeny produkty a množství přidělené jednotlivým členským státům a konečným příjemcům podle ročního plánu na rok 2005, pro nějž jsou k dispozici údaje o konečných příjemcích. 
Annex III shows the products and quantities allocated by Member State and per final recipient for the annual plan 2005, for which data on final recipients are available.
23 RÁMEČEK 11 Organizace 2006 2007 A 1,71 kg/osobu 9,68 kg/osobu B 2,29 kg/osobu 14,44 kg/osobu PŘÍKLADY MNOŽSTVÍ PRODUKTŮ DISTRIBUOVANÝCH NA OSOBU Španělsko: Statistika distribuce pro plán na rok 2007 ukazuje, že v průměru bylo distribuováno 49,88 kg produktů na jednoho registrovaného příjemce. Minimální množství činilo 28,24 kg/osobu v jedné potravinové bance a maximální množství 89,16 kg/osobu v jiné. 
23 BOX 11 Organisation 2006 2007 A 1,71 kg/person 9,68 kg/person B 2,29 kg/person 14,44 kg/person EXAMPLES OF QUANTITIES OF PRODUCTS DISTRIBUTED PER PERSON Spain: Distribution statistics for the 2007 plan show that on average 49,88 kg of products per registered recipient were distributed; with a minimum of 28,24 kg/person in one food bank and a maximum of 89,16 kg/person in another.
Itálie: Dvě organizace ve stejné oblasti distribuovaly svým příjemcům tato množství těstovin: Polsko: Roční průměrná distribuce na osobu (2006) činila: 24,95 kg u jedné určené organizace; 12,59 kg u jiné organizace. 
Italy: Two organisations active in the same area distributed the following quantities of pasta to their beneficiaries: Poland: The annual average distribution per person (2006) was: 24,95 kg by one designated organisation; 12,59 kg by another organisation.