natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z hlediska své povahy by jednotky spadající pod řízení ze strany vládních institucí měly být zařazeny do sektoru vládních institucí, jestliže splní podmínky pro netržní instituce po uplatnění 50% kritéria, které stanoví, že jednotka je „tržní“, jestliže je poměr tržeb a výrobních nákladů vyšší než 50 %, a „netržní“, jestliže je tento poměr nižší než 50 %. 
In terms of their nature, units under general government control should be classified within the general government sector if they qualify as non‐market after the application of the 50 % criterion which states that a unit is ‘market’ if the ratio between sales and costs of production is above 50 % and ‘non‐market’ if it is below 50 %.
Tržby zahrnují tržby z prodeje zboží a služeb bez daní na výrobky, ale včetně všech dotací na výrobky (všech plateb vázaných k objemu nebo hodnotě produktu), platby pokrývající celkový schodek se však vylučují. 
Sales cover the sales of goods and services, excluding taxes on products but including all subsidies on products (all payments linked to the volume or value of output), but payments to cover an overall deficit are excluded.
Několik příkladů nedostatků v klasifikaci v dokumentech šesti kontrolovaných členských států ο případy, které nebyly zcela v souladu s ESA 95, ale Eurostat je akceptoval, například úplnost, rozdílné přístupy při klasifikaci jednotek, ο hlavní nedostatky byly zjištěny v klasifikaci veřejných institucionálních jednotek, ο nedostatky týkající se postupů a načasování analýz a (nové) klasifikace jednotek v rámci / mimo rámec sektoru vládních institucí. 
Some examples of classification weaknesses in documents from the six Member States examined ο cases not fully compliant with ESA 95 but accepted by Eurostat, such as exhaustiveness, different ap‐ proaches ‐ in classifying units; ο the main weaknesses found in the classification of public institutional units; ο weaknesses in relation to the procedures and timing for analysing and (re)classifying units within/outside the general government sector.
Podrobnosti viz příloha III. 
For more details see Annex III.
Připomínky 37 Návštěvy zaměřené na dialog 52 K ověření údajů používaných v postupu při nadměrném schodku používal Eurostat dva typy návštěv členských států. 
Observations 37 Dialogue visits 52 Eurostat has used two types of visits to Member States to verify the data used in the EDP process.
Prvním typem je standardní návštěva zaměřená na dialog (SND), která se používá k přezkumu údajů, zkoumání metodických problémů a posuzování toho, jak NSÚ dodržuje účetní pravidla. 
The first type is the standard dialogue visit (SDV), which is used to review data, examine methodological issues and assess the NSI’s compliance with the accounting rules.
Standardní návštěvy zaměřené na dialog se v každém členském státě uskutečňují nejméně jednou za dva roky. 
SDVs are made to each Member State at least once every two years.
Za druhé Eurostat v období 2011–2013 prováděl i návštěvy zaměřené na dialog „o zdrojových údajích“ (NDZÚ), jejichž účelem bylo posoudit řízení a kontrolu toků zdrojových údajů v rámci veřejných financí / systémů od různých poskytovatelů statistických údajů v rámci postupu při nadměrném schodku pro NSÚ, který tyto údaje používá k sestavování statistik o schodku a dluhu. 
Secondly, from 2011 to 2013 Eurostat also undertook ‘upstream’ dialogue visits (UDVs) as a means of assessing the management and control of upstream public finance/systems data flows from the various providers of EDP statistical data to the NSI, which uses them to compile deficit and debt statistics.
Cílem těchto návštěv bylo určit, posoudit a monitorovat významná rizika problémů s ohledem na případné přijetí nápravného opatření. 
The objective of these visits was to identify, assess and monitor significant risks or problems with a view to taking corrective action.
Tabulka 3 uvádí data návštěv zaměřených na dialog během kontrolovaného období. 
Table 3 shows the dates of dialogue visits during the audited period.
Návštěvy zaměřené na dialog uskutečněné v období 2008–2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Česká republika srpen (SND) květen (SND) květen (NDZÚ) listopad (SND) listopad (SND) Německo květen (SND) květen (SND) červen (NDZÚ) říjen (NDZÚ) únor (SND) Francie červen (SND) listopad (SND) listopad (SND) červen (SND) Itálie březen (SND) červen (SND) listopad (NDZÚ) únor (SND) Kypr prosinec (SND) prosinec (SND) září (SND) září (SND) Malta leden (SND) červenec (SND) květen (SND) květen (SND) Zdroj: EÚD, na základě údajů Eurostatu. 
Dialogue visits carried out in the period 2008‐2014 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 Czech Republic August (SDV) May (SDV) May (UDV) November (SDV) November (SDV) Germany May (SDV) May (SDV) June (UDV) October (UDV) February (SDV) France June (SDV) November (SDV) November (SDV) June (SDV) Italy March (SDV) June (SDV) November (UDV) February (SDV) Cyprus December (SDV) December (SDV) September (SDV) September (SDV) Malta January (SDV) July (SDV) May (SDV) May (SDV) Source: ECA, based on Eurostat information.
Připomínky 38 53 Eurostat používá model analýzy rizik, aby určil rizika spojená se shromažďováním a sestavováním statistických údajů pro postup při nadměrném schodku v členském státě. 
Observations 38 53 Eurostat uses a risk analysis model to identify the risks associated with the col‐ lection and compilation of EDP statistics in a Member State.
Posouzení rizik se provádí jednou ročně a v každém členském státě. 
The risk assessment is carried out once per year and per Member State.
Jedná se o dobře strukturovaný a komplexní model, který zahrnuje všechny aspekty postupu sestavování statistik (viz obrázek 5). 
It is a well‐structured and comprehensive model that covers all the aspects of the compilation process (see Figure 5).
Mohla však být lépe zdokumentována. 
However, it could have been better documented.
Například jsme ne vždy nalezli písemná vysvětlení meziročních změn pravděpodobnosti a/nebo dopadu posuzovaných rizik. 
For example, we did not always find written explanations for changes from one year to the next in the likelihood and/or the impact of the risks assessed.
Rovněž nebylo doloženo, že pro návštěvy byla zvolena vysoce riziková témata. 
There was also no evidence that high‐risk topics were selected for the visits.
Model analýzy rizik Rizika spojená s institucionálním prostředím Přirozená rizika Kontrolní prostředí pro postup při nadměrném schodku Zdroj: EÚD, na základě údajů Eurostatu. právní a institucionální prostředí národního statistického úřadu a jiných statistických orgánů přístup k údajům zdroje odbornost nezávislost a nestrannost soupis k postupu při nadměrném schodku transparentnost a schopnost reakce správnost metodiky otázky týkající se ESA95 / příručky o schodku veřejných financí a veřejném dluhu revize týkající se národního statistického úřadu / jiného orgánu, kterému se podávají zprávy týkající se zdrojových subjektů, které poskytují údaje pro postup při nadměrném schodku Obrázek 5 
Risk analysis model Risks related with the institutional environment Inherent risks EDP control environment Source: ECA, based on Eurostat information. legal and institutional environment of the NSI and other statistical authorities access to data resources professionalism independence and impartiality EDP inventory transparency and responsiveness methodological soundness ESA95/MGDD related issues revisions concerning NSI/other reporting authority concerning upstream entities supplying data for EDP Figure 5
Připomínky 39 54 V letech 2006 až 2014 činila průměrná délka standardních návštěv zaměřených na dialog a návštěv zaměřených na dialog o zdrojových údajích v šesti zvolených členských státech 1,7 dne, resp. 3,5 dne. 
Observations 39 54 From 2006 to 2014, the average duration of SDVs and UDVs in the six Member States selected was 1.7 and 3.5 days respectively.
Počet témat, která měla být zahrnuta, se pohyboval od tří po deset u standardních návštěv zaměřených na dialog a od čtyř po sedm u návštěv zaměřených na dialog o zdrojových údajích. 
The number of topics to be cov‐ ered varied from three to ten for SDVs and from four to seven for UDVs.
Program návštěvy zaměřené na dialog zpravidla zahrnuje pět standardních bodů31 a určitý počet zvlášť vybraných témat. Ve výjimečných případech, je-li země navštěvová-na častěji nebo je účelem návštěvy projednat omezený počet problémů, může program obsahovat méně položek. 
In exceptional cases, where the country is visited more frequently or the purpose is to discuss a limited number of issues, the agenda might include fewer items.
Vzhledem k tomu, že tým se skládá ze tří až čtyř pracovníků, není pravděpodobné, že by doba strávená na místě dostačovala k dostatečně podrobnému prozkoumání věci, otázky kvality údajů tudíž nemusí být šetřeny přiměřeně. 
Given that the team consists of three to four staff, it is unlikely that the time on site is sufficient to cover all the ground in sufficient depth and so data quality issues may not be adequately examined.
55 Eurostatem prováděné posouzení kvality údajů pro postup při nadměrném schodku se opírá o statistické systémy členských států. 
55 Eurostat’s assessment of EDP data quality is reliant on Member States’ statistical systems.
Eurostat tudíž musí mít jistotu nejen ve věci toho, že údaje pro postup při nadměrném schodku jsou v souladu s normami systému ESA, ale i ve věci toho, že bez ohledu na rozdílné statistické systémy uplatňují členské státy jednotný přístup k sestavování údajů. 
Consequently, it must have assurance, not only that EDP data are com‐ pliant with the ESA standards but also that, notwithstanding their different sta‐ tistical systems, Member States apply a consistent approach to data compilation.
Během kontrolovaného období se návštěvy Eurostatu věnovaly institucionálním ujednáním existujícím v členských státech, jmenovitě existenci formálních dohod zavazujících vnitrostátní orgány v rámci postupu při nadměrném schodku. 
During the period examined, Eurostat visits covered the institutional arrange‐ ments in place in Member States, namely the existence of formal agreements binding the national authorities under an EDP.
Jakkoli jsou doporučeny, nejedná se o právní závazek. 
Although recommended, this is not a legal obligation.
Během svých návštěv zaměřených na dialog o zdrojových údajích Eurostat rovněž přezkoumal kvalitu systémů pro postup při nadměrném schodku, zejména ve vztahu ke zdrojovým údajům. Eurostat nemá v tomto ohledu formální psaná pravidla a nenalezli jsme žádný doklad o tom, že úředníci posuzují vlastní systémy kontroly a dohledu členských států. Při nedostatku dokumentace týkající se zavedených systémů kontroly a dohledu pro oblast sestavování údajů nelze uplatnit přístup šetření kvality obdržených údajů opírající se o systémy. 
In the course of its UDVs, Eurostat also reviewed the qual‐ ity of EDP systems, mainly in relation to upstream data. Eurostat does not have formal written rules in this regard, and we did not find any evidence that desk of‐ ficers assess Member States’ own supervisory and control systems. Without much documentation on the supervisory and control systems in place for data compila‐ tion, it is not possible to implement a systems‐based approach for examining the quality of the data received.
56 U kontrolovaných členských států byly zprávy zveřejňovány devět až 52 týdnů po odpovídajících návštěvách (viz obrázek 6). 
56 For the Member States examined, reports were published between nine and 52 weeks after the corresponding visits (see Figure 6).
Ověřování na místě mohou být impulsem k „akčním bodům“, které by měl členský stát provést, aby řešil nedostatky zjištěné během ověřování. 
On‐the‐spot verifications may trigger ‘action points’ that the Member State should implement so as to address weaknesses found in the course of the verifications.
Akční body nejsou povinné a jejich řešení často trvá dlouho. 
Action points are non‐man‐ datory and often take a long time to resolve.
V šesti členských státech nebyla ve lhůtě stanovené Eurostatem vyřešena přibližně třetina akčních bodů. 
In the six Member States, approxi‐ mately one third of action points had not been resolved within the deadline set by Eurostat.
Ve vzorku jsme však nezjistili žádné případy, kdy by nereagování na akční body v dané lhůtě bylo zohledněno v posouzení kvality předložených údajů, přestože se tyto body někdy týkají důležitých otázek, které by mohly mít na údaje dopad. 
However, we found no cases in the sample where failure to respond to the action points within the deadline was taken into account in the quality assessment of the data submitted, even though they sometimes cover important issues which could have an impact on the data.
31 Otázky statistické kapacity (institucionální ujednání a zdroje údajů, stav evidence); kroky navazující na předešlé návštěvy zaměřené na dialog; činnost navazující na poslední zprávy – analýza tabulek pro postup při nadměrném schodku a souvisejících dotazníků; metodické otázky a evidence konkrétních transakcí vládních institucí (vymezení vládních institucí, uplatnění pravidla 50 % v národních účtech, provádění zásady časového rozlišení a evidence konkrétních transakcí vládních institucí), další otázky (plánované budoucí operace, přenos údajů vládních finančních statistik atd.). 
31 Statistical capacity issues (institutional arrangements and data sources, status of inventory); follow‐up of previous dialogue visits; follow‐up of the latest reporting – analysis of EDP tables and the related questionnaires; methodological issues and recording of specific government transactions (delimitation of general government, application of 50 % rule in national accounts, implementation of accrual principle, and recording of specific government transactions) other issues (planned future operations, transmission of GFS data, etc.).
Připomínky 40 Doba do zveřejnění zpráv o návštěvách (v týdnech) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Zdroj: EÚD, na základě údajů Eurostatu. 
Observations 40 Time taken to publish visit reports (in weeks) 0 10 20 30 40 50 60 2014 2013 2012 2011 2010 2009 2008 Source: ECA, based on Eurostat information.
Kypr Česká republika Francie Německo Itálie Malta Obrázek 6 
Cyprus Czech Republic France Germany Italy Malta Figure 6
Připomínky 41 Pokyny 57 Aby Eurostat zajistil harmonizovaný přístup, poskytuje členským státům metodické pokyny ve věci toho, jak mají být evidovány konkrétní otázky týkající se vládních institucí. 
Observations 41 Guidance 57 To ensure a harmonised approach, Eurostat provides methodological guidance to Member States on how specific issues of general government should be record‐ ed.
Impuls k vydání pokynů může být dvojí: a) Členské státy mohou Eurostat požádat o poradenství týkající se složitých problémů. b) Během svého posouzení kvality může Eurostat objevit metodické problémy, které vyžadují výklad. 
Guidance may be triggered in one of two ways: (a) Member States may ask Eurostat for advice on complex issues. (b) During its quality assessment work Eurostat may come across methodologi‐ cal issues requiring interpretation.
Týkají-li se tyto problémy více členských států, zřídí Eurostat pracovní skupinu nebo uspořádá odbornou konzultaci Výboru pro měnovou a finanční statistiku a statistiku platební bilance. 
If these issues concern multiple Member States it sets up a taskforce or organises expert consultation of the Commit‐ tee on Monetary, Financial and Balance of Payments Statistics.
58 Eurostat poskytuje dvoustranné poradenství na úrovni útvarů, pokud o ně členský stát požádá. 
58 Eurostat provides bilateral guidance at service level if so requested by a Member State.
U zvláště složitých otázek někdy vydá pokyny z vlastního podnětu. 
On particularly complex issues, it also sometimes takes the initiative to pro‐ vide guidance.
Ačkoli však jsou závazné, nejsou dvoustranné pokyny vždy hlášeny Hospodářskému a finančnímu výboru a nejsou vždy zveřejňovány, jelikož členské státy požadují důvěrnost. 
Although binding, however, bilateral guidance is not always re‐ ported to the EFC and not always made public due to the Member States’ desire for confidentiality.
Pokyny poskytnuté třem z šesti členských států (v podobě poradenství předem nebo následného poradenství) nebyly ani oznámeny Hospodářskému a finančnímu výboru, ani nebyly zveřejněny na internetových stránkách Eurostatu. 
Guidance provided to three of the six Member States (in the form of ex‐ante/ex‐post advice) was neither reported to the EFC nor published on the Eurostat website.
V letech 2014 a 2015 Eurostat obdržel 36 formálních žádostí o poradenství předem / následné poradenství, z toho jen 23 případů bylo zveřejněno. Zveřejňování takových pokynů by mohlo pomoci při sdílení postupů mezi členskými státy a zlepšit srovnatelnost a transparentnost. ... a klíčové aspekty posuzování vyžadují další objasnění. 
In 2014 and 2015, Eurostat received 36 formal requests for ex‐ante/ex‐post advice, of which only 23 were made public. The publication of such guidance could help with the sharing of practices among Member States and improve comparability and transparency. ... and key aspects of the assessment process need further clarification.
59 Některé klíčové aspekty procesu posuzování jsou nejasné, například určení jednorázových a dočasných opatření a vyčíslení jejich odhadovaného dopadu. 
59 Some key aspects of the assessment process are unclear, for example the identifi‐ cation of one‐off and temporary measures and the quantification of their esti‐ mated impact.
Tato opatření mohou být významná při rozhodování o tom, zda vůči členskému státu uplatnit postup při nadměrném schodku či nikoli, nebo zda prodloužit lhůtu pro nápravu stavu nadměrného schodku (viz též bod 80). 
These measures may make the difference when deciding whether or not to place a Member State under an EDP, or whether to extend the deadline for correcting an excessive deficit situation (see also paragraph 80).
Připomínky 42 60 Definice takových opatření je neurčitá, a proto umožňuje různé výklady. 
Observations 42 60 The definition of such measures is vague and therefore open to interpretation.
Opatření jsou vymezena jako „opatření, která mají přechodný rozpočtový účinek, jenž nevede k trvalé změně mezičasového stavu rozpočtu“32, nebo „neopakující se opatření, jejichž dopad na saldo veřejných financí se soustředí do jednoho roku nebo velmi omezeného počtu let“33, pro jejich určení však neexistuje podrobná metodika. 
They are defined as ‘measures having a transitory budgetary effect that does not lead to a sustained change in the inter‐temporal budgetary position’32, or ‘non‐recurrent measures whose impact on the general government balance is concentrated in one or a very limited number of years’33, but there is no detailed methodology for identifying them.
Orientační seznam v rámečku 4 je převzat ze zprávy „Veřejné finance v HMU“ a uvádí několik příkladů opatření považovaných za jednorázová a dočasná opatření. 
The indicative list in Box 4 is taken from the ‘Public finances in EMU 2006’ report and gives some examples of measures con‐ sidered to be one‐off and temporary.
32 Kodex chování. 
32 Code of Conduct.
33 „Veřejné finance v HMU – 2006“, část II, oddíl 4.2. 
33 ‘Public finances in EMU 2006’, Part II, section 4.2.
Zpráva byla vydána jako publikace European Economy č. 3/2006. 
The report was issued as European Economy No 3/2006.
Veřejné finance v HMU – 2006 (výtah) Opatření snižující schodek Daňové amnestie, které znamenají jednorázovou platbu daně. 
Public Finances in EMU 2006 (extract) Deficit‐reducing measures Tax amnesties implying a one‐off tax payment.
U amnestie může být stanovena jednorázová platba daně, která může být potenciálně vysoká. 
The amnesty may be subject to a one‐off tax payment, which can potentially be large.
Prodeje nefinančního majetku (nemovitosti, státem vlastněné licence a koncese). 
Sales of non‐financial assets (real estate, publicly owned licenses and concessions).
Nejznámějším příkladem je prodej licencí na frekvence UMTS v roce 2000 (a v některých zemích v letech následujících). 
The most famous exam‐ ple is the sale of UMTS licences in 2000 (and in some countries in subsequent years).
Dočasné legislativní změny v načasování výdajů či příjmů s kladným dopadem na saldo veřejných financí. 
Temporary legislative changes in the timing of outlays or revenues with a positive impact on the gen‐ eral government balance.
To zahrnuje změny v sazbách daně, které jsou jasně oznámeny jako dočasné, a dočasné změny v načasování výdajů a inkasu příjmů. 
This includes changes in tax rates that are clearly announced as temporary and temporary changes in the timing of expenditure and collection of revenues.
Mimořádné příjmy spojené s převodem důchodových závazků. 
Exceptional revenues linked to the transfer of pension obligations.
Tyto příjmy odpovídají platbě určité společnosti ve prospěch vládních institucí výměnou za převod odpovědnosti za budoucí výplaty důchodů jejích zaměstnanců. 
These revenues correspond to the payment by a given company to the government, in exchange for the transfer of the responsibility for the future payment of pensions of its employees.
Rozsah této jednorázové platby závisí na hodnotě důchodových závazků, které stát převezme, a je potenciálně důležitý. 
The magnitude of the one‐off payment depends on the value of the pension commitments assumed by government and is potentially important.
Změny příjmů či výdajů v návaznosti na rozhodnutí Soudního dvora či jiných orgánů. 
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court or other authorities rulings.
Taková opatření zahrnují například úhrady dotací pro veřejné instituce, o nichž rozhodne Komise. 
Such measures include for instance reimbursements of subsidies to general government decided by the Commission.
Sekuritizační operace s kladným dopadem na saldo veřejných financí. 
Securitisation operations with a positive impact on the general government balance.
Opatření zvyšující schodek Krátkodobé nouzové náklady spojené s velkými přírodními katastrofami nebo jinými výjimečnými událostmi (např. vojenskými a dalšími akcemi). 
Deficit‐increasing measures Short‐term emergency costs associated with major natural catastrophes or other exceptional events (e.g. military actions, others).
Zkušenosti ukazují, že výjimečnost těchto nákladů značně závisí na velikosti země. 
Experience shows that the exceptionality of these costs depends considerably on the size of the country.
Změny příjmů či výdajů v návaznosti na rozhodnutí Soudního dvora nebo rozhodnutí Komise. 
Changes in revenues or expenditure consecutive to Court rulings or consecutive to Commission decisions.
Připomínky 43 61 Dalším klíčovým aspektem, který vyžaduje vysvětlení, je otázka „nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní důsledky pro veřejné finance“ (viz bod 24). 
Observations 43 61 Another key aspect requiring clarification is the issue of ‘unexpected adverse economic events with major unfavourable consequences for government fi‐ nances’ (see paragraph 24).
Ačkoli pro interní účely existuje definice „nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností majících zásadní negativní důsledky pro veřejné finance“, pojem „nepředvídaných nepříznivých hospodářských okolností“ nikdy nebyl vymezen34. 
Although a definition of ‘major unfavourable con‐ sequences for government finances’ exists for internal purposes, the concept of ‘unexpected adverse economic events’ has never been defined34.
62 I když nelze vyčerpávajícím způsobem definovat soubor jednotlivých okolností v zemi, kterých se tento pojem může týkat, zejména s ohledem na to, že takové události jsou ze své podstaty nepředvídané, jsou nezbytná kritéria, která by poskytla určité pokyny. 
62 While it is not possible to exhaustively define the set of individual country cir‐ cumstances to which the concept may apply, given particularly that such events are by nature unanticipated, criteria are needed with a view to providing some guidance.