natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Auditní orgány navíc budou muset vedle kontroly správnosti výdajů ověřovat také spolehlivost systémů shromažďování a uchovávání údajů. 
Moreover, in addition to their work on the regularity of the expenditure audit authorities will have to check that data collection and storage systems are reliable.
132 Domníváme se, že existuje riziko, že takto komplexní přístup ke shromažďování informací o výkonnosti povede ke značnému administrativnímu zatížení řídicích orgánů, aniž by však měl odpovídající přínos. 
132 We see a risk that this comprehensive approach to collecting performance-related information will result in a considerable administrative burden for managing authorities, without a commensurate benefit.
Stále navíc není jasné, jak členské státy anebo Komise hodlají informace, k nimž se budou údaje shromažďovat, využít a monitorovat. 
Moreover, it is also still unclear how the Member States and/or the Commission intend to make use of and monitor the information for which data will have to be collected.
Připomínky 76 Získané údaje o výstupech a výsledcích by bylo možné použít k posílení tvorby rozpočtu na základě výkonnosti na další programové období 133 Bereme však na vědomí, že Komise má k dispozici celou řadu výkonnostních údajů o výstupech a výsledcích. 
Observations 76 The data collected on outputs and results could be used to strengthen performance budgeting in the next programme period 133 We note however, that a broad range of performance data on outputs and results is available to the Commission.
Prostřednictvím platformy veřejně přístupných údajů o politice soudržnosti k nim v reálném čase budou mít přístup rovněž zainteresované strany. 
It will also be available to the interested parties in real time via the open cohesion data platform.
Odpovědné orgány a Komise, ale i externí zainteresované strany, tak budou moci tyto údaje kontrolovat. 
Therefore, it can be scrutinised by the responsible authorities and by the Commission, but also by external interested parties.
134 Komise může reálné údaje o výkonnosti využít k tomu, aby znovu přezkoumala platnost historických jednotkových nákladů použitých při nastavování cílů anebo potvrdila nákladovou účinnost a nákladovou efektivitu. 
134 The Commission can take account of the actual performance data in order to re-assess the validity of the historical unit costs used for target setting and/or confirm cost-effectiveness and cost-efficiency.
V jedné z našich předchozích zpráv jsme například mezi různými členskými státy zjistili výrazné rozdíly v jednotkových nákladech na výstavbu dálnic. 
In one of our previous reports we have for example identified significant differences in unit costs of construction of motorways between different Member States.
Doporučujeme, aby Komise příčiny těchto rozdílů analyzovala a zajistila uplatňování osvědčených postupů81. 
We recommend the Commission analyse the causes of these differences and ensure that best practices are applied81.
135 Domníváme se, že by to mohlo být dokonce prvním krokem k tomu, aby se prostředky na intervence po roce 2020 na základě takových informací ve větší míře přidělovaly podle výkonnosti (viz rámeček 13). 
135 We consider that this could even pave the way for the use of such information in a more performance-based allocation of funds to the interventions after 2020 (see Box 13).
V nařízení o společných ustanoveních se počítá se společnými akčními plány, na něž se finanční prostředky přidělují výhradně podle míry plnění výstupů či výsledků82. 
The CPR provides for the Joint Action Plans which make financial allocation exclusively dependent on the level of achievement of outputs or results82.
Této možnosti však doposud žádný z 28 členských států v žádném operačním programu nevyužil. To dokládá, že se členské státy zdráhají využívat pro přidělování prostředků mechanismů založených na výkonnosti. 
This possibility has however so far not been used by any of the OP in the 28 Member States. This illustrates that Member States are reluctant to make use of performance-based arrangements for the allocation of funds.
Důvodem může být i to, že v současné době nejsou k dispozici dostatečně spolehlivé informace o průměrných jednotkových nákladech. 
This may also be due to the fact that currently not sufficiently reliable information on average unit costs is available.
136 Pro programové období po roce 2020 by členské státy měly mít lepší východisko pro to, aby určily, jak velký rozpočet budou potřebovat pro řešení svých potřeb, aby realizovaly doporučení pro jednotlivé země a aby dosáhly očekávaných výstupů a výsledků v operačních programech. 
136 For post-2020 programme period, the Member States should be in a better position to identify the budget necessary to address their needs and CSRs and to deliver expected outputs and results in the OPS.
81 Zvláštní zpráva č. 5/2013, „Jsou prostředky z fondů politiky soudržnosti EU vynakládány na silnice řádně?“. 
81 Special Report No 5/2013, ‘Are EU Cohesion Policy funds well spent on roads?’
82 Článek 106 nařízení (EU) č. 1303/2013. 
82 Article 106 of the Regulation (EU) 1303/2013.
Připomínky 77 Sestavování rozpočtu podle výkonnosti Podle Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD) se přístup k sestavování rozpočtu podle výkonnosti zpravidla vyvíjí v čase a v každém novém programovacím procesu se upravuje. 
Observations 77 Performance budgeting According to the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD), approaches to performance budgeting are generally evolving over time and modifications are made with every new budget programming process.
Přístup se liší také mezi jednotlivými státy, protože musí odpovídat příslušnému vnitrostátnímu politickému kontextu83. 
The approaches also differ between countries because they need to fit the given national political context83.
OECD pracuje s několika definicemi sestavování rozpočtu podle výkonnosti a konstatuje, že neexistuje jediná dohodnutá definice sestavování rozpočtu podle výkonnosti ani jediný model sestavování rozpočtu podle výkonnosti84. 
The OECD works with several definitions of performance-based budgeting, noting that ‘there are no single agreed standard definitions of performance budgeting’ and that ‘There is no single model of performance budgeting’84.
Obecně řečeno, existují dva hlavní přístupy: Cílem sestavování rozpočtu podle výkonnosti je obohatit okruh informací poskytovaných subjektům s rozhodovací pravomocí nebo změnit postup, jakým se o rozpočtu rozhoduje85. 
Generally speaking there are two main approaches: Performance-based budgeting is aimed at enriching the supply of information to decision makers or changing the way budgets are decided85.
Přidělené prostředky již nyní musejí být navázány na měřitelné výsledky. 
Already, the funds allocated need to be linked to measurable results.
V současné době se však informace o budoucí nebo minulé výkonnosti v rozhodovacím procesu uplatňují vedle jiných informací. 
Currently, however, information on future or past performance is used along with other information in the decision-making process.
Rozpočet založený na výkonnosti je pak takový rozpočet, který výslovně dává do souvislosti každé navýšení zdrojů s nárůstem výstupů nebo jiných výsledků. 
A performance budget, on the other hand, is a budget that explicitly links each increment in resources to an increment in outputs or other results.
Obecněji tedy rozpočet založený na výkonnosti poskytuje informace o tom, jak organizace naložily nebo hodlají naložit s penězi, jež jim byly poskytnuty. 
In broad terms, a performance budget presents information on what organisations have done or expect to do with the money provided to them.
To znamená, že finanční příděl je stanoven na základě očekávaných výstupů anebo výsledků nebo alespoň s přihlédnutím k nim. 
This implies that the financial allocation is determined on the basis of or at least taking into account the expected outputs and/or results.
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting (Poznatky z průzkumu z let 2011/2012 o sestavování rozpočtu podle výkonnosti), 11. výroční setkání sítě OECD vysokých úředníků odpovědných za rozpočet o výkonnosti a výsledcích, konferenční centrum OECD v Paříži, 26.– 27. listopadu 2015. 
83 OECD, Learnings from the 2011/2012 OECD survey on performance budgeting, 11th Annual Meeting of the OECD Senior Budget Officials Performance and Results Network, OECD Conference Center Paris, 26-27 November 2015.
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief (Sestavování rozpočtu podle výkonnosti: příručka pro uživatele, stručný nástin politiky), březen 2008. 
84 OECD, Performance Budgeting: A Users’ Guide, Policy Brief, March 2008.
85 Allen Schick, The Metamorphoses of performance budgeting (Proměny sestavování rozpočtu podle výkonnosti), OECD Journal on budgeting, svazek 2013/2. 
85 Allen Schick, ‘The Metamorphoses of performance budgeting, OECD Journal on budgeting’, Volume 2013/2.
Závěry a doporučení 78 137 Celkově Komise dohody o partnerství a operační programy v oblasti soudržnosti na období 2014–2020 sjednala účinně. 
Conclusions and 78 recommendations 137 Overall, the Commission was effective in negotiating the 2014-2020 PAs and OPs in Cohesion.
Jednání s členskými státy dokončila ve lhůtě dané právními předpisy, financování zacílila na strategii Evropa 2020 a zajistila důslednější intervenční logiku v operačních programech. 
It completed the negotiations with Member States within the regulatory deadlines, focused the funding on the Europe 2020 strategy and ensured a more robust intervention logic in the OPs.
Nepodařilo se jí však harmonizovat mechanismy finančního monitorování mezi fondy ani zajistit jednotnou definici výkonnostních ukazatelů pro výstupy a výsledky. 
However, it has not succeeded in harmonising the financial monitoring arrangements between funds and in ensuring a consistent definition of performance indicators for outputs and results.
Toto by však bylo potřeba pro to, aby bylo možné směrodatně agregovat a porovnávat údaje o výkonnosti mezi jednotlivými programy. 
This would, however, be needed for a meaningful aggregation and comparison of performance data between programmes.
Navíc vzhledem k celkovému počtu výkonnostních ukazatelů, které je nutné monitorovat, a doplňkových údajů, které je potřeba stále shromažďovat ke stanovení dopadu finančních prostředků EU, existuje riziko výrazného administrativního zatížení ve spojení s režimem výkonnosti na období 2014–2020. 
Moreover, given the overall number of performance indicators that need to be monitored and the continued need for complementary data to establish the impact of EU funds, there is a risk of considerable administrative burden associated with this performance regime for the 2014-2020 period.
Komise měla zpoždění při jednání o dohodách o partnerství a o operačních programech pod kontrolou 138 Evropský parlament a Rada přijaly legislativní balíček pro politiku soudržnosti v prosinci 2013, tedy těsně před začátkem programového období 2014–2020. 
Commission kept delays in the negotiation of Partnership Agreements and of Operational Programmes under control 138 The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package in December 2013, i.e. just before the start of the 2014-2020 programme period.
Ve srovnání s předcházejícím obdobím to představuje pětiměsíční zpoždění, které bylo částečně způsobeno tím, že Komise předložila svůj legislativní návrh později, a částečně tím, že na dokončení jednání bylo potřeba více času. 
Compared to the previous period, this represents a delay of five months, partly due to the Commission making its legislative proposal later and partly due to more time being needed to finalise the negotiations.
Sekundární legislativu přijala Komise do ledna 2016, tj. poté, co valnou většinu operačních programů již schválila (viz body 33–37). 
By January 2016, the Commission adopted the secondary legislation, i.e. after the majority of the OPs had already been adopted by the Commission (see paragraphs 33 to 37).
139 Přes obtíže přijala Komise dohody a partnerství a operační programy obecně ve lhůtě stanovené v nařízení o společných ustanoveních: poslední dohoda o partnerství byla přijata v listopadu 2014 a poslední operační program v prosinci 2015. 
139 Overall, despite difficulties the Commission adopted PAs and OPs within the deadline specified in the Common Provision Regulation: the last PA was adopted in November 2014 and the last OP in December 2015.
Komise zaujala aktivní postoj a zahájila neformální jednání již v roce 2012. 
The Commission took a pro-active approach and started informal negotiations as early as 2012.
To také pomohlo zmírnit dopad pozdního přijetí nařízení. 
This also helped to mitigate the impact of the late adoption of the regulations.
Poskytla rovněž členským státům značný počet pokynů, přestože tak činila po částech a až v pozdější fázi procesu (do září 2014). 
It also provided a considerable number of guidance notes to Member States, although this was done in a piecemeal manner and at a late stage in the process (by September 2014).
Komise mohla finalizovat pokyny teprve po zavedení legislativního rámce (prosinec 2013) (viz body 47–48). 
The Commission could only finalise the guidance notes only once the legislative framework had been put in place (December 2013) (see paragraphs 47 to 48).
Závěry a doporučení 79 140 Členské státy předložily všechny dohody o partnerství včas (do dubna 2014) a v průměru byla jednání dokončena do pěti měsíců. 
Conclusions and recommendations 79 140 Member States submitted all PAs in time (by April 2014) and, on average, the negotiations were completed within five months.
To bylo výrazně rychleji, než v odpovídající fázi přípravy národních strategických referenčních rámců na období 2007–2013, a pomohlo to částečně kompenzovat zpoždění (viz bod 48–49). 
This was significantly faster than the corresponding step in the preparations of the 2007-2013 NSRFs and helped to compensate in part for the delays (see paragraph 48 to 49).
141 Členské státy předložily většinu svých návrhů operačních programů (85 %) ve stanovené lhůtě. 
141 Member States, submitted the majority of their draft OPs (85 %) by the required deadline.
U 15 % operačních programů Komise nebyla s to zahájit formální jednání do tří měsíců po předložení dohody o partnerství. 
For 15 % of the OPs, the Commission was unable to start the formal negotiations within three months of PAs being submitted.
Přijmout operační program trvalo v průměru asi osm měsíců (bez odkladných lhůt, tedy lhůt mezi zasláním připomínek členskému státu a předložením operačního programu). 
On average, it took around eight months to adopt an OP (not taking account of the standstill periods, i.e. the periods between sending the observations to the Member States and submission of the OP).
To je srovnatelné s předcházejícím obdobím. Do prosince 2014 bylo přijato 64 % operačních programů v rámci cíle „investice pro růst a zaměstnanost“. 
This is comparable to the previous period. By December 2014, 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted.
V programovém období 2007–2013 bylo v odpovídajícím období přijato 98 % operačních programů. 
In the previous programme period 2007-2013, 98 % of the OPs had been adopted in the equivalent period.
Bylo to způsobeno hlavně opožděným přijetím legislativního balíčku (viz bod 49). 
This is mainly due to the delayed adoption of the legislative package (see paragraph 49).
142 Z toho vyplývá, že jednání byla náročnější. 
142 This suggests that negotiations were more demanding.
Hlavním důvodem byly dodatečné požadavky, jako předběžné podmínky nebo požadavek stanovit jasnější intervenční logiku, problémy v oblasti IT a potřeba několika kol schvalování Komisí, jehož součástí byly časově náročné meziútvarové a útvarové konzultace. 
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission involving time-consuming inter and intra service consultations.
Navíc původní návrhy programových dokumentů předkládané členskými státy měly značné problémy s kvalitou (viz body 53–55). 
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents (see paragraphs 53 to 55).
Doporučení 1 Komise by měla své legislativní návrhy týkající se politiky soudržnosti na období po roce 2020 předložit včas, aby zbývala dostatečná doba na dokončení jednání mezi Evropským parlamentem a Radou před zahájením programového období. 
Recommendation 1 The Commission should ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post 2020 period are presented timely so that there remains sufficient time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period.
Termín pro splnění doporučení: při přípravě legislativních návrhů pro období po roce 2020. 
Target implementation date: when preparing the legislative proposals for the period post-2020.
Závěry a doporučení 80 Dohody o partnerství hrály významnou roli při soustřeďování výdajů na strategii Evropa 2020 143 Dohody o partnerství se ukázaly být účinným nástrojem pro účelové vázání prostředků ESI fondů na tematické cíle a investiční priority. 
Conclusions and recommendations 80 Partnership agreements were instrumental in focusing Cohesion spending on the Europe 2020 Strategy 143 PAs have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for TOs and priorities for investment.
Kontrolované dohody o partnerství se zaměřují na všechny zásadní aspekty a poskytují analýzu rozvojových potřeb a investičních priorit v členských státech. Komisi a členským státům se podařilo zacílit finanční prostředky EU na období 2014–2020 na cíle strategie Evropa 2020 pro růst a zaměstnanost. 
The PAs examined cover all essential aspects and provide a diagnosis of development needs and priorities for investment in the Member States. The Commission and Member States have succeeded in focusing EU funding for the period 2014-2020 on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs.
Financování se dokonce soustředí na omezený počet klíčových oblastí v rámci tematických cílů a požadavky na tematické zaměření specifické pro jednotlivé fondy byly obecně překročeny. 
Funding is even concentrated on a limited number of key areas within the TOs and the fund-specific requirements for thematic concentration were generally exceeded.
Ve srovnání s programovým obdobím 2007–2013 bylo celkově více prostředků přiděleno na konkurenceschopnost malých a středních podniků, klimatické změny a zaměstnanost než na dopravu a životní prostředí (viz body 57–68). 
Overall, more funds are allocated to SME competitiveness, climate change and employment and less funds to transport and the environment compared to the 2007-2013 programme period (see paragraphs 57 and 68).
144 Konstatujeme však, že informace obsažené v dohodách o partnerství ne vždy odpovídají informacím v operačních programech a že v členských státech, které využívají odchylky stanovené v nařízeních o EFRR, finanční informace v operačních programech ne vždy umožňují určit, zda byly požadavky na tematické zaměření dodrženy (viz bod 69). 
144 However, we note that the information provided in the PAs is not always consistent with the information in the OPs and that, for the Member States making use of the derogations set out in the ERDF regulation, the financial information available in the OPs does not always permit to establish if thematic concentration requirements are respected (see paragraph 69).
Doporučení 2 a) Členské státy by měly Komisi poskytovat finanční informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla účinně monitorovat soulad s požadavky na tematické zaměření (včetně odchylek stanovených v nařízení EFRR). b) Komise by měla zajistit, aby členské státy dodržovaly účelové vázání prostředků ESI fondů na tematické cíle. 
Recommendation 2 (a) Member States should provide to the Commission the financial information necessary for the Commission to effectively monitor the compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). (b) The Commission should ensure that the ring-fencing of ESI funding to thematic objectives is respected by Member States.
Závěry a doporučení 81 145 Členské státy ve svých dohodách o partnerství stanoví, jakých hlavních výsledků se má dosáhnout, ale zpravidla nečiní vyčíslený odhad, do jaké míry ESI fondy přispějí ke splnění cílových hodnot. 
Conclusions and recommendations 81 145 Member States identify in the PAs the main results to be achieved, but generally do not make a quantified estimate of the expected contribution of ESI funds to the attainment of the target values.
Je však zřejmé, že dosažení většiny výsledků stanovených v dohodách o financování bude vyžadovat výrazný příspěvek z vnitrostátních rozpočtů nad rámec výdajů ESI fondů, ale i dodatečná regulační opatření a strukturální reformy. 
It is however obvious that achieving most of the results set out in the PAs will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms.
Zároveň pokud nějakého výsledku nebude dosaženo, nemusí to být v důsledku selhání opatření v rámci ESI fondů, ale v důsledku faktorů, které existují nezávisle na nich, jako je nepříznivá socio-ekonomická situace anebo neúčinné vnitrostátní politiky (viz body 74–80). 
At the same time, a non-attainment of the result may not be due to the failure of the ESIF interventions, but due to the factors outside the scope of ESIF, such as unfavourable socio-economic situation and/or ineffective national policies (see paragraphs 74 to 80).
Operační programy jasněji uvádějí, čeho mají intervence dosáhnout a jakým způsobem, ale je s tím spojena větší náročnost 146 U většiny kontrolovaných programů se Komisi a členským státům podařilo vypracovat operační programy, které mají důslednější intervenční logiku, tj. stanoví, čeho se má prostřednictvím intervence dosáhnout (specifické cíle/výsledky) a jak jich má být dosaženo (finanční prostředky – opatření – výstupy). 
Operational programmes show more clearly what is pursued with the interventions and how this is expected to be achieved, but this is accompanied by increased complexity 146 For most of the OPs examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out what are the intervention’s aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (finances-actions-outputs).
Cíle byly často definovány příliš obecně nebo panovaly pochybnosti, zda opatření obsažená v operačním programu přispějí k dosažení jeho cílů a výsledků. 
Objectives were often also defined too broadly, or there were doubts as to whether the actions presented in the OP would contribute to the achievement of its objectives and to its results.
V takových případech existuje riziko, že veřejné prostředky nebudou dobře alokovány nebo nebudou využity tím nejúčinnějším způsobem (viz body 81–87). 
In such cases, there is a risk of public spending not being correctly allocated or not used in the most effective way (see paragraphs 81 to 87).
147 Složitost operačních programů v období 2014–2020 závisí na následujících parametrech: na počtu prioritních os definovaných členskými státy, na počtu investičních priorit, které se mají jejich prostřednictvím řešit, a na počtu kategorií regionů, které jsou do operačních programů zahrnuty. 
147 The complexity of the 2014-2020 OPs depends on the following parameters: the number of priority axes as defined by the Member States, the number of the investment priorities addressed by them and the number of the categories of region covered by the OPs.
Dále závisí také na počtu ukazatelů specifických pro jednotlivé programy, které členské státy zvolily. 
Moreover, it depends on the number of programme-specific indicators selected by the Member States.