natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úmluva se vztahuje na celou oblast Baltského moře, včetně vnitrozemských vod a vod samotného moře a mořského dna. 
The convention covers the whole of the Baltic Sea area, including inland waters as well as the water of the sea itself and the sea-bed.
Dále se přijímají opatření v celém povodí Baltského moře s cílem snížit znečištění z pozemních zdrojů. 
Measures are also taken in the whole catchment area of the Baltic Sea to reduce land-based pollution.
Hlavním cílem národního plánu politiky životního prostředí v Lotyšsku, schváleného v roce 1995, bylo umožnit zemi splnit požadavky právního rámce Společenství v oblasti životního prostředí a cíle přístupového partnerství. 
In Latvia the main objectives of the national environment policy plan, which was approved in 1995, were to enable the country to comply with the requirements of the Community environmental legal framework and with the objectives of the accession partnership.
Cíle tohoto plánu politiky byly převzaty do národní strategie ISPA pro oblast životního prostředí a projekty se vybíraly na základě těchto cílů. Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
The objectives of this policy plan were taken over in the national ISPA strategy for the environment. The selection process for the projects was based on these objectives. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
TŘI DŮLEŽITÉ DOKUMENTY S METODICKÝMI POKYNY NEBYLY K DISPOZICI OD POČÁTKU PROVÁDĚNÍ NÁSTROJE ISPA 20. 
THREE IMPORTANT GUIDANCE DOCUMENTS NOT AVAILABLE FROM THE BEGINNING OF ISPA 20.
Komise vypracovala tři hlavní pokyny, které byly k dispozici pro přípravu projektů: a) manuál ISPA byl přijímajícím zemím poskytnut v roce 2000 během přípravné fáze prvních projektových žádostí; b) v roce 2002 byla vypracována druhá verze manuálu ISPA, která především vyjasňovala nabídková řízení a zadávání zakázek; c) v roce 2002 byl vydán aktualizovaný pokyn k analýze nákladů a přínosů, který řešil nedostatky zjištěné v předchozí verzi. 
Three main guidelines were developed by the Commission and made available for project preparation. (a) An ISPA manual was provided to the beneficiary countries in 2000, during the preparation phase of the first project applications. (b) A second version of the ISPA manual was developed in 2002, clarifying in particular the tendering and contracting procedures. (c) Updated guidance on cost–benefit analysis was made available in 2002, which addressed weaknesses identified in the previous version.
Stanovil především průměrnou návratnost a doporučil „časové horizonty“ pro různá odvětví. 
In particular it gave average rates of return and recommended time horizons for different sectors.
Podrobně se však nezabýval dopady na životní prostředí ani prognózovacími metodami těchto dopadů. 
However, it did not provide any details or forecasting techniques concerning impacts on the environment.
Tyto metodické pokyny byly vypracovány až po té, co byly projekty, které Účetní dvůr kontroloval, předloženy ke schválení Komisi. 
These methodological guides were developed after the projects audited by the Court were submitted to the Commission for approval.
Jelikož byly poskytnuty pozdě, mohly se kandidátské země obeznámit s politikami, postupy a zásadami financování EU jen v omezené míře. 
This late availability limited their contribution to familiarising the candidate countries with the policies, procedures and the funding principles of the EU.
NEDOSTATKY VE FINANČNÍ ANALÝZE A ANALÝZE NÁKLADŮ A PŘÍNOSŮ CBA 22. 
WEAKNESSES IN FINANCIAL AND COSTBENEFIT ANALYSIS CBA 22.
Každá žádost o pomoc z prostředků ISPA musela obsahovat finanční analýzu a analýzu nákladů a přínosů. 
Each application for ISPA assistance had to contain a financial and a cost–benefit analysis.
U některých projektů tyto analýzy chyběly nebo vykazovaly nedostatky. 
For some projects these were not available or presented weaknesses.
Komise však soudila, že vzhledem k tomu, že většina projektů musí naplňovat základní potřeby kandidátských zemí, není vhodné je zdržovat kvůli nedostatkům v analýze nákladů a přínosů. 16 Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
Nevertheless, the Commission considered that, since most of the projects were required to fulfil basic needs in the candidate countries, it was not appropriate to hold them up because of shortcomings in the cost–benefit analysis. 16 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Účetní dvůr přezkoumal finanční analýzy a analýzy nákladů a přínosů předložené pro kontrolované projekty a zjistil následující nedostatky13: a) chyběly některé informace o použitých diskontních sazbách a hypotézách v případě, že byla předložena analýza rizika; b) číselné údaje týkající se CBA a finanční analýzy pocházející z různých dokumentů k témuž projektu nebyly v souladu; c) socioekonomické přínosy nebyly doloženy a odhady účinku na odvětví dopravy byly neúplné. 
The Court’s review of the financial and cost–benefit analyses provided for the projects audited identified the following weaknesses13: (a) some missing information about discount rates used and scenario assumptions where a risk analysis was presented; (b) inconsistencies of CBA and financial analyses figures between different documents for the same project; (c) unsubstantiated socio-economic benefits and incomplete estimates of effects in the transport sector.
Komise za těchto okolností nebyla schopna na základě analýzy nákladů a přínosů potvrdit, zda projekty předložené kandidátskými zeměmi přinášejí v relativním měřítku tu nejvyšší přidanou hodnotu. 
In these circumstances, the Commission was unable to confirm from the cost–benefit analysis that the projects submitted by the candidate countries represented in relative terms the highest added value. WERE PROJECTS IMPLEMENTED ACCORDING TO PLAN?
OBECNÝ RÁMEC A KRITÉRIA AUDITU 25. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 25.
Po posouzení projektové žádosti a jejím schválení Komisí bylo podepsáno finanční memorandum, které stanovilo zejména finanční zdroje a plán realizace projektu, včetně data dokončení. 
After the assessment of project application and approval by the Commission, a financing memorandum was signed defining, in particular, the financial resources and planning for implementing the project, including the completion date.
Po dokončení projektu musely kandidátské země předložit závěrečnou zprávu. 
After project completion, candidate countries had to present a final report.
Účetní dvůr posuzoval, do jaké míry byly dodržovány hlavní podmínky stanovené ve finančním memorandu, totiž: a) zda se projekty uskutečnily v souladu s původním plánem, a také důvody případných zpoždění; b) zda byly dodržovány finanční plány projektů a pokud ne, z jakých důvodů. 
The Court assessed to what extent the main conditions set in the financing memorandum had been respected, that is: (a) whether projects had been implemented according to initial plan and the reasons for any delay; (b) whether the financial plans for the projects had been respected and if not, the reasons why.
13 Viz též zvláštní zpráva č. 5/2003 (nedostatky v hodnocení projektů, body 30–34) a zvláštní zpráva č. 
13 See also Special Report No 5/2003 (weaknesses in project appraisal, paragraphs 30 to 34) and Special Report No 6/2005 (weaknesses in evaluation and selection of projects, paragraphs 30 to 43).
TÉMĚŘ VŠECHNY PROJEKTY MĚLY ZPOŽDĚNÍ 27. Jsou-li projekty dokončeny později, než se předpokládalo, opozdí se i jejich přínosy, takže problémy, které dané projekty mají řešit, přetrvávají déle, než je nutné. 
ALMOST ALL PROJECTS WERE DELAYED 27. If projects are delivered later than expected, the benefits are deferred and the problems they are intended to address continue for longer than necessary.
Ze zpoždění vyplývá i nejistota, neboť socioekonomické prostředí se může změnit a ztížit realizaci projektů podle původních předpokladů. 
Delays also create uncertainties, as the socio-economic environment may change and may make it difficult to implement projects as foreseen.
Třicet dva projektů ve vzorku Účetního dvora bylo schváleno v letech 2000 až 2003. 
The 32 projects in the Court’s sample were approved between 2000 and 2003.
Většina kontrolovaných projektů měla být podle původních finančních memorand dokončena v letech 2004 až 2006. 
The majority of the projects audited should have been completed between 2004 and 2006 according to the initial financial memoranda.
K původně předpokládanému datu14 však bylo v době auditu dokončeno jen pět projektů (dva v České republice a tři v Lotyšsku)15. 
However, only five had been completed by the initial expected date14 at the time of the audit (two in the Czech Republic and three in Latvia)15.
U zbylých 27 projektů se datum dokončení změnilo. 
For the other 27 projects, the completion date was amended.
Zpoždění dosahují 2 až 5 let (Polsko), 4 až 4,5 let (Bulharsko), 2 až 4,8 let (Rumunsko), 1,5 roku (Maďarsko) a 1 až 3 roky (Lotyšsko). 
The delays vary from 2 to 5 years (Poland), 4 to 4.5 years (Bulgaria), 2 to 4.8 years (Romania), 1.5 years (Hungary) and 1 to 3 years (Latvia).
V České republice k žádným výrazným zpožděním nedošlo. 
In the Czech Republic, there were no major delays.
Z průzkumu, který se obracel na vedoucí projektů ve čtyřech kontrolovaných zemích, získal Účetní dvůr informace o zpožděních při provádění projektů a souvisejících důvodech. 
In the survey addressed to the project managers in the four audited countries, the Court obtained information on the delays in implementation and the reasons for the delays.
V odvětví životního prostředí byla průměrná plánovaná doba trvání projektů 5 let a v odvětví dopravy 4,2 let. 
In the environment sector, the average scheduled duration of the projects was 5 years and in the transport sector, 4.2 years.
Průměrné zpoždění v obou odvětvích bylo podle průzkumu 2,5 roku (viz obr. 5). 
According to the survey, the average delay was 2.5 years in both sectors (see Figure 5).
Účetní dvůr zjistil, že kontrolované projekty byly zpožděny z těchto důvodů16: a) kandidátské země nebyly dostatečně obeznámeny s postupy EU a s přípravou a realizací projektů a měly problémy s postupy zadávání veřejných zakázek (viz např. rámeček 5) (84 % projektů ve vzorku); b) společnosti, které vyhrály veřejnou soutěž, neprovedly práce (viz např. rámeček 6) (13 % projektů ve vzorku); c) nerealistické plánování (viz např. rámeček 7) (22 % projektů ve vzorku); d) projekty ISPA se po vstupu změnily na projekty spadající do Fondu soudržnosti, na něž se vztahují jiná pravidla17. 
In the projects audited, the Court found that the main reasons for delays were16: (a) the lack of familiarity of the candidate countries with EU procedures and with project preparation and implementation as well as difficulties with procurement procedures (see e.g. Textbox 5) (84 % of the projects in the sample); (b) failure of companies that won tenders to carry out the work (see e.g. Textbox 6) (13 % of the projects in the sample); (c) unrealistic planning (see e.g. Textbox 7) (22 % of the projects in the sample); (d) the change after accession of the ISPA projects into Cohesion Fund projects, which have a different set of rules17.
14 Projekt se pokládá za dokončený, když se infrastruktura používá. 
14 A project is considered completed when the infrastructure is in use.
Kandidátské země musely Komisi předložit závěrečnou zprávu nejpozději do šesti měsíců po ukončení projektu. 
Candidate countries had to submit a final report to the Commission at the latest six months after the completion of the project.
15 Ze 32 projektů bylo 24 zpožděno (75 %). 
15 Out of 32 projects audited, 24 faced delays (75 %).
16 Některých projektů se týkal více než jeden z uvedených problémů. 
16 Some projects were affected by more than one of the problems described.
17 Například způsobilost výdajů na trvalá zařízení (která se řeší případ od případu), změny rozhodnutí o projektech, postupy zadávání veřejných zakázek. 18 Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
17 E.g. eligibility of durable equipment expenditure (to be solved on a case-by-case basis), modifications of project decisions, procedures for the award of public contracts. 18 Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
PR. Průměr podle země/odvětví RO LV DOPR. Zpoždění CELKEM Průměrná původní doba trvání PL CZ RÁMEČEK 5 RÁMEČEK 6 RÁMEČEK 7 Roky V Lotyšsku trvalo v případě projektu na rozvoj vodohospodářských služeb tři roky po podpisu finančního memoranda, než byla zahájena veřejná soutěž. 
FIGURE 5 AVERAGE DELAYS IN PROJECT IMPLEMENTATION 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 PL CZ RO LV ENV PL CZ Average per country/sector Average initial duration RO LV Delay TRAN TOTAL TEXTBOX 5 TEXTBOX 6 TEXTBOX 7 19 Years In Latvia, in a project for the development of water services, it took three years to launch the tender procedure after the signature of the financing memorandum.
V Polsku se u projektu na čištění odpadních vod výstavba v průběhu veřejné soutěže přerušila na téměř jeden rok. 
In Poland, in a project for sewage treatment, the construction suffered an interruption of almost one year during the tendering phase.
Projekt byl rozdělen na dílčí zakázky a jednu z nich spolufinancovala EBRD. 
The project was divided into subcontracts, one of which was co-financed by the EBRD.
Podle úvěrové smlouvy s EBRD se měla pravidla banky pro zadávání veřejných zakázek použít na celý projekt. 
According to the EBRD loan agreement, the bank’s tendering rules should have been applied to the procurement of the whole project.
Veřejná soutěž musela být přerušena, než se dárci dohodli na vhodných postupech. 
The tendering had to be stopped until the appropriate procedures had been agreed between the donors.
Projekt na modernizaci kanalizační sítě a čističek odpadních vod se potýkal se zpožděními. 
A project for the rehabilitation of sewage network and wastewater treatment facilities faced delays in implementation.
Veřejná soutěž se kvůli složení hodnotícího výboru musela zrušit a opakovat. 
The tender had to be cancelled and repeated, due to problems with the composition of the evaluation committee.
Kromě toho společnost, která zakázku získala ve druhém řízení, neprováděla práce podle časového plánu a nereagovala na několik výzev technického dozoru. 
In addition, the company which was awarded the contract in the second tender failed to proceed with the works in accordance with the timetable and failed to comply with several notices by the supervising engineer.
Smlouva tedy musela být ukončena. 
The contract therefore had to be terminated.
Bylo třeba uspořádat třetí veřejnou soutěž, avšak v době auditu byl projekt zastaven. 
A third tender had to be organised, but at the time of the audit the project was at a standstill.
V Lotyšsku se zpozdil projekt rozvoje vodohospodářských služeb, protože se kromě jiného podhodnotily náklady a podcenil čas potřebný na vypracování studie a projektové dokumentace na potrubní rozvody. 
In Latvia, a project to develop water services was delayed because, amongst other reasons, the cost and the time needed for the study and design work for the pipelines were underestimated.
Z průzkumu vyplývá, že hlavními příčinami nedodržování lhůt pro provádění projektů je na jedné straně délka postupů a na druhé straně plánování (viz obr. 6)18. 
The survey indicates that the main reasons for not respecting the deadlines in the implementation of the projects are, on the one hand, the length of the procedures and, on the other hand, planning reasons (see Figure 6)18.
FINANČNÍ PLÁNY NEBYLY PROVÁDĚNY PODLE STANOVENÝCH ČASOVÝCH HARMONOGRAMŮ 33. 
FINANCIAL PLANS NOT IMPLEMENTED AS SCHEDULED 33.
U 18 z 32 kontrolovaných projektů nebyl původní finanční plán dodržen. 
In 18 out of 32 projects audited the initial financial plan was not respected.
V šesti případech se celkové náklady zvýšily a ve 12 případech snížily. 
In six cases the total cost increased, and in 12 cases the cost decreased.
Když se náklady zvýšily a z ISPA nebyly poskytnuty žádné další prostředky, musely kandidátské země vícenáklady financovat z vlastních zdrojů (viz rámeček 8). 
When the cost increased and no additional ISPA resources were made available, candidate countries had to finance the additional costs from their own resources (see Textbox 8).
18 Účetní dvůr na problémy při provádění projektů upozornil též ve zvláštní zprávě č. 5/2003 (nedostatečné zdroje pro řízení, zpoždění, potíže při veřejných soutěžích, body 35–39), ale také ve zvláštní zprávě č. 
18 Problems in project implementation were also pointed out by the Court in its Special Report No 5/2003 (insufficient management resources, delays, difficulties in tendering, paragraphs 35 to 39) but also in its Special Report No 6/2005 (delays in implementation of projects, paragraphs 11 to 25).
6/2005 (zpoždění při provádění projektů, body 11–25). 20 OBR. 6 Procedurální důvody Plánovací důvody DŮVODY ZPOŽDĚNÍ VEDOUCÍ PROJEKTŮ Opakování řízení 15 % Jaké byly důvody zpoždění? 
20 FIGURE 6 Procedural reasons Planning reasons REASONS FOR DELAYS PROJECT MANAGERS Repetition of the procedure 15 % Appeals from bidders 8% Complicated local law 9% Time-consuming EU procedures 26 % What were the reasons for delays?
Jiné 11 % Časté změny v průvodci PRAG 10 % Nerealistické plánování 15 % Nízká kvalita zadávací dokumentace 6 % Odvolání uchazečů 8% Složité místní právní předpisy 9% Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 Časově náročné postupy EU 26 % 
Other 11 % Frequent changes of PRAG 10 % Unrealistic planning 15 % Low quality of tendering documents 6 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
TABULKA 1 34. 
TABLE 1 34.
Jak ukazuje tabulka 1, z průzkumu provedeného u vedoucích projektů vyplývá, že u většiny projektů se musely provést změny původních finančních plánů. 
As shown in Table 1 the survey of project managers indicates that for the majority of ISPA projects changes had been made to the original financing plan.
V pěti případech z 32 projektů ve vzorku to lze vysvětlit podhodnocením inflace (v 16 % případů) (viz rámeček 9). 
In five cases out of the 32 projects of the sample this can be explained by underestimation of inflation (in 16 % of the cases) (see Textbox 9).
ZMĚNY PŮVODNÍCH FINANČNÍCH PLÁNŮ 21 PRŮZKUM U VEDOUCÍCH PROJEKTŮ Odpovědi Změny původního finančního plánu Zachování původního finančního plánu 123 66 % 34 % RÁMEČEK 8 RÁMEČEK 9 U jednoho železničního projektu v Lotyšsku nedostačoval grant ISPA na pokrytí všech původně stanovených součástí. 
CHANGES TO THE ORIGINAL FINANCING PLANS 21 SURVEY OF PROJECT MANAGERS Replies Changes to the original financing plan Maintenance of the original financing plan 123 66 % 34 % TEXTBOX 8 TEXTBOX 9 In Latvia, in a railway project, due to price increases, the ISPA grant was not sufficient to cover all the elements initially foreseen.
Zbývající práce se musely financovat z vnitrostátních zdrojů. 
The remaining work had to be funded from national resources.
U projektu rozvoje vodohospodářských služeb v Lotyšsku dodavatel odmítl plnit smlouvu, protože již nebyl schopen pracovat za dohodnuté ceny vzhledem k tomu, že krátce po zahájení prací nastala prudká inflace. 
In Latvia, in a project to develop water services, the contractor repudiated the contract because he was no longer in a position to work at the agreed prices as rapid inflation occurred shortly after the start of the works.
To vedlo k změně smlouvy se zvýšenými náklady. Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
This led to a revision of the contract, with an increased cost. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Z odpovědí na průzkum provedený u vedoucích projektů vyplývá, že příčiny překročení nákladů lze vysvětlit dvěma hlavními kategoriemi faktorů (viz obr. 7): a) problémy při přípravě projektů, jako jsou nedostatečně odhadnuté náklady; b) problémy při provádění projektů, jako jsou slabé monitorování nebo časová prodlení. 
The replies to the survey of project managers indicated that the reasons for cost overruns can be explained mainly by two categories of factors (see Figure 7): (a) problems in project preparation, such as inadequate cost estimates; (b) implementation problems, such as weak monitoring or time delays.
7 Důvody související s plánováním Důvody související s realizací PŘEKROČENÍ NÁKLADŮ Nedostatečné odhady nákladů 20 % Změny projektů 26 % Jiné 19 % Jaké byly hlavní důvody překročení nákladů? 
22 FIGURE 7 Planning-related reasons Implementation-related reasons COST OVERRUNS Inadequate cost estimates 20 % Modifications to the project 26 % Other 19 % In case of overruns, what were the main reasons?
Technické důvody 9% Časové prodlevy 12 % Slabé monitorování 14 % Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
Technical reasons 9% Time delays 12 % Weak monitoring 14 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
OBECNÝ RÁMEC A KRITÉRIA AUDITU 37. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 37.
Hlavním cílem ISPA bylo pomoci kandidátským zemím snížit strukturální rozdíl v odvětví životního prostředí a dopravy. 
The main objective of ISPA was to help the candidate countries reduce their structural gap in the environment and transport sectors.
Aby posoudil účelnost projektů, pokud jde o jejich konkrétní přínos ke zlepšení odvětví životního prostředí a dopravy, Účetní dvůr zkoumal: a) zda byly projekty v oblasti životního prostředí v souladu se směrnicemi EU pro dodávky vody a čištění odpadních vod; b) zda dopravní projekty přispívaly k dokončení transevropské dopravní sítě. 
In order to assess the effectiveness of the projects in terms of concrete contributions to improvement of the environment and transport sectors, the Court examined: (a) whether the environmental projects were consistent with EU directives in the fields of water supply and wastewater; (b) whether transport projects contributed to the completion of the trans-European transport network.
Vzhledem k tomu, že v době auditu byly k dispozici závěrečné zprávy pouze k několika z 279 infrastrukturních projektů spolufinancovaných prostřednictvím ISPA, lze vyvodit pouze částečné závěry. 
As at the time of the audit final reports were available on only a limited number of the 279 infrastructure projects co-financed by ISPA, only partial conclusions could be drawn.
V oblasti životního prostředí byly v době auditu ze vzorku 16 projektů dokončeny jen tři. 
In the environmental sector, out of 16 projects in the sample, only three were completed at the time of the audit.
Z posouzení těchto projektů vyplývá, že i přes některé nedostatky přispívají k dodržování norem EU v oblasti životního prostředí (viz rámeček 10). 
The assessment of these projects shows that, in spite of some shortcomings, they are contributing to compliance with EU environmental standards (see Textbox 10).
23 RÁMEČEK 10 Cílem jednoho projektu v Lotyšsku bylo zlepšit služby v oblasti dodávek vody a splaškové kanalizace, a zajistit tak, aby pitná voda a vyčištěné odpadní vody splňovaly vnitrostátní předpisy a požadavky směrnic EU. 
23 TEXTBOX 10 In Latvia, the objective of one project was to improve water supply and sewage services, ensuring that drinking water and purified sewage conform to the national legislation and the requirements of the EU directives.
Projekt podle závěrečné zprávy zajistil dostatečnou kvalitu vyčištěných odpadních vod podle směrnice EU o čištění městských odpadních vod (91/271/EHS) a dostatečnou kvalitu pitné vody. 
According to the final report, the project has ensured adequate quality of the treated water according to the EU urban wastewater treatment directive (91/271/EEC) and of the drinking water.
Cílem jednoho projektu v Lotyšsku bylo zvýšit kvalitu pitné vody a rozvinout služby v oblasti odpadních vod. 
In Latvia, the objective of one project was to develop drinking water quality and wastewater services.