natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Irsko tak čelilo dvěma problémům: prudkému poklesu cyklických příjmů souvisejících se stavebnictvím a náhlému vzniku velkých ztrát ve vnitrostátním bankovním systému. 
This left Ireland facing two problems: a sharp decline in cyclical construction-related revenues and the sudden emergence of large losses in the domestic banking system.
V období 2008–2010 Irsko přijalo zásadní opatření s cílem posílit svůj bankovní sektor. 
In 2008-2010 Ireland had taken major measures to strengthen its banking sector.
Poskytlo státní záruky za závazky domácích bank. 
It provided government guarantees of domestic banks’ liabilities.
Pro bankovní sektor zajistilo injekce kapitálu ve výši více než 20 % svého HDP. 
It injected capital amounting more to than 20 % of its GDP into the banking sector.
National Asset Management Agency převzala problematická aktiva bank týkající se pozemků a nemovitostí. 
The National Asset Management Agency took over banks’ distressed land and property development assets.
Závazky státu vůči finančnímu sektoru však vedly k nárůstu rozpětí u státních dluhopisů na historickou výši a významně omezily přístup země na trh. 
However, the government’s obligations to the financial sector had pushed spreads on government bonds to historic highs and significantly reduced market access for the Member State.
Zdroj: Irsko: prohlášení o záměru (2010), MMF: Ireland: Request for an Extended Arrangement (Irsko, žádost o přístup v prodlouženém režimu, 2010), Evropská komise (2011). 
Source: Ireland: letter of intent (2010); IMF, Ireland: request for an extended arrangement (2010); European Commission (2011).
Portugalsko Krize státního dluhu Období před podáním žádosti o finanční pomoc bylo poznamenáno nepříznivým vývojem veřejných financí a zhoršujícím se ekonomickým výhledem. 
Portugal Sovereign debt crisis The period before the request for financial assistance was marked by unfavourable developments in public finances and a worsening economic outlook.
To vedlo k poklesu důvěry a rostoucím tržním tlakům na portugalský dluh, které ještě podtrhl negativní vývoj na trzích státních dluhopisů zemí eurozóny. 
This led to a deterioration of confidence and rising market pressures on Portuguese debt, accentuated by the negative developments in euro area sovereign bond markets.
Se zhoršováním přístupu na trh se vláda ve stále větší míře uchylovala k emisím krátkodobějších cenných papírů a jiným druhům financování (například neveřejné nabízení, syndikované emise a významné krátkodobé financování ze strany domácích bank). 
As market access tightened, the government had increasingly resorted to shorter-term security issuances and other types of financing (such as private placement, syndicated issue and substantial short-term financing from domestic banks).
Počátkem května 2011 vzrostla portugalská desetiletá rozpětí vůči německým státním dluhopisům (Bunds) na 650 bazických bodů. 
In early May 2011, Portuguese 10-year spreads over Bunds increased to 650 basis points.
Při postupném snižování ratingu vládních dluhopisů ze strany ratingových agentur Portugalsko ztratilo schopnost refinancování při sazbách slučitelných s dlouhodobou udržitelností veřejných financí. 
Amidst consecutive downgrading of its sovereign bonds by credit rating agencies, Portugal became unable to refinance itself at rates compatible with long-term fiscal sustainability.
Zdroj: Evropská komise: The Economic Adjustment Programme for Portugal (Hospodářský ozdravný program pro Portugalsko), European Economy, Occasional Papers 79, 2011, s. 16. Portugalsko: žádost o dohodu v rámci rozšířené finanční facility (2011). 
Source: European Commission, ‘The economic adjustment programme for Portugal’, European Economy, Occasional Papers 79, (2011); IMF, Portugal: request for arrangement under the extended fund facility (2011).
1 Claessens a Kose (2013); Laeven a Valencia (2012); Kaminsky a Reinhart (1999). 
1 Claessens and Kose (2013); Laeven and Valencia (2012); Kaminsky and Reinhart (1999).
Přílohy 81 Úvěrové facility pro pět zemí Pomoc pro platební bilanci Evropský mechanismus finanční stabilizace (EFSM) Evropský nástroj finanční stability (EFSF) Institucionální forma Mechanismus EU Mechanismus EU Soukromá společnost ve vlastnictví zemí eurozóny Kapitálová struktura Zaručeno rozpočtem EU Zaručeno rozpočtem EU Záruky zemí eurozóny Úvěrová kapacita v EUR 50 miliard EUR 60 miliard EUR 440 miliard EUR Nástroje Půjčky, úvěrové linky Půjčky, úvěrové linky Půjčky, nákupy dluhopisů na primárních a sekundárních trzích Doba trvání Trvalý mechanismus Dočasný mechanismus Dočasný mechanismus Hlavní rozhodovací subjekty Rada, kvalifikovanou většinou na návrh Evropské komise Správní rada EFSF (tj. členové Euroskupiny) Právní základ financování Článek 143 SFEU Článek 122 SFEU Mezivládní rozhodnutí Zdroj: EÚD. 
Annexes 81 The lending facilities for the five countries Balance of payments assistance European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) European Financial Stability Facility (EFSF) Institutional form EU mechanism EU mechanism Private company owned by euro area countries Capital structure Guaranteed by the EU budget Guaranteed by the EU budget Guarantees from euro area countries Lending capacity in euro 50 billion euro 60 billion euro 440 billion euro Instruments Loans, credit lines Loans, credit lines Loans, bond purchases on the primary and secondary markets Duration Permanent mechanism Temporary mechanism Temporary mechanism Main decision-making bodies Council, acting by qualified majority voting on proposal from European Commission EFSF Board of Directors (i.e. members of the Eurogroup) Legal basis of financing Article 143 TFEU Article 122 TFEU Intergovernmental decision Source: ECA.
Tabulka nezahrnuje další dvě facility (mezivládní půjčky Řecku a Evropský mechanismus stability), které byly zavedeny za účelem finanční pomoci zemím eurozóny. 
The table does not include the other two facilities — intergovernmental loans to Greece and the European Stability Mechanism — which were put in place to provide financial assistance to euro area Member States.
Přílohy 82 Metodika auditu Určení kritérií auditu 1. 
Annexes 82 Audit methodology Identification of the audit criteria 1.
Osvědčené postupy řízení a kritéria hodnocení byly odvozeny z hodnocení programů MMF, hodnocení pomoci EU pro platební bilance třetích zemí provedených ex post, předešlých zpráv Účetního dvora o makrofinanční pomoci, pokynů a ostatních publikací z nezávislých institutů a skupin odborníků a akademického výzkumu. 
We derived the good management practices and evaluation criteria from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research.
Nejdůležitější zdrojové dokumenty uvádí tabulka 1. 
Table 1 provides the most important source documents.
Přílohy 83 2. 
Annexes 83 2.
K určení osvědčených postupů v oblasti řízení veřejného dluhu, vztahů s investory a transparentnosti emisí dluhopisů byly využity relevantní práce a pokyny těchto organizací: a) MMF a Světová banka, zejména různé verze pokynů k řízení veřejného dluhu (2001, 2003, 2007 a 2014) a k využívání syndikací půjček (2010 a 2013); b) Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, zejména analýza postupů emisí státních dluhopisů v jednotlivých zemích (2009); c) Banka pro mezinárodní platby; a d) sdružení v soukromém sektoru, například Mezinárodní asociace pro kapitálové trhy, Asociace pro finanční trhy v Evropě a Ústav pro mezinárodní finance. 
To identify the best practices in the area of public debt management, investor relations and transparency in debt issuance, we drew on the relevant work and guidelines of the following organisations: (a) the IMF and the World Bank, in particular the various versions of the guidelines on public debt management (2001, 2003, 2007 and 2014) and on the use of syndications (2010 and 2013); (b) the Organisation for Economic Cooperation and Development, in particular the cross-country analysis of government debt issuance procedures (2009); (c) the Bank for International Settlements; and (d) private-sector associations such as the International Capital Market Association, the Association for Financial Markets in Europe and the Institute of International Finance.
Analýza strukturálních podmínek 3. 
Analysis of structural conditions 3.
Analýza strukturálních podmínek byla provedena na základě vzorku (viz tabulka 2). 
The analysis of structural conditions was sample based (see Table 2).
Oblasti byly zvoleny po vyhodnocení jejich relativního významu pro každý program. 
The areas were selected after evaluating their relative importance for each programme.
Tabulka 2 – Přehled vzorku Maďarsko Lotyšsko Rumunsko Irsko Portugalsko Počet analyzovaných podmínek 44 56 67 59 135 Průměrné pokrytí (odhad extrapolací ze vzorku) 73 %1 38 % 39 % 15 % 34 % Tematické pokrytí Řízení veřejných financí (například fiskální odpovědnost, zadávání veřejných zakázek) Strukturální fondy Státní podniky, privatizace, partnerství soukromého a veřejného sektoru x x x x x x Reforma státní služby nebo mzdových výdajů x x x x Důchody x x x x x x x x x Podnikatelské prostředí x x Trh práce (stanovení mezd, aktivní politiky trhu práce, podpora v nezaměstnanosti) x x x x Finanční sektor (ukazatele kapitálové přiměřenosti, bankovní dohled) x x x 1 73 % podmínek představuje všechny strukturální podmínky. 
Table 2 — Sample overview Hungary Latvia Romania Ireland Portugal Number of analysed conditions 44 56 67 59 135 Approximate coverage (estimate by extrapolation from the sample) 73%1 38% 39% 15% 34% Thematic coverage Public financial management (e.g. fiscal responsibility, public procurement) Structural funds State-owned enterprises, privatisation, public–private partnerships x x x x x x Public service reform and/or wage bill x x x x Pension x x x x x x x x x Business environment x x Labour market (wage setting, active labour market policies, unemployment support) x x x x Financial sector (capital adequacy ratios, banking surveillance) x x x 1 73 % of conditions represent all structural conditions.
Zbývajících 27 % představovaly podmínky týkající se pouze fiskální oblasti. 
The remaining 27 % were only fiscal-related conditions.
Přílohy 84 4. 
Annexes 84 4.
Podobné podmínky v různých verzích memorand o porozumění byly sloučeny do skupin, aby se předešlo zbytečnému opakování. 
Similar conditions in the different versions of the memoranda of understanding were grouped to avoid unnecessary repetitions.
Poměr podmínek sloučených do skupin k počtu podmínek v různých memorandech o porozumění byl použit k měření trvalosti podmínek. 
The share of the grouped conditions to the number of conditions in the different memoranda of understanding was used to measure the persistence of conditions.
Podmínky ve skupinách byly klasifikovány do tří kategorií strukturálního obsahu: i) Nízký strukturální obsah: tato kategorie zahrnuje podmínky, které by samy o sobě nepřinesly smysluplné hospodářské změny. 
The grouped conditions were classified in three categories of structural content: (i) Low structural content: this category covers conditions that would not bring about any meaningful economic changes by themselves.
Mohou však sloužit i jako přípravné kroky pro významnější reformy. 
However, these conditions can serve as preparatory steps for more significant reforms.
Mezi příklady patří: i) jednorázové zjišťovací činnosti, například jednorázové hodnocení; ii) příprava a zveřejňování plánů nebo strategií; a iii) pokračování dané činnosti. ii) Střední strukturální obsah: tato kategorie zahrnuje podmínky, které mohou potenciálně mít bezprostřední významný účinek na chování určité skupiny hospodářských subjektů (například státních úředníků, podniků, spotřebitelů, zaměstnanců a držitelů licencí). 
Examples include: (i) one-off discovery activities such as a single evaluation; (ii) preparation and publication of plans or strategies; and (iii) continuation of given activity. (ii) Medium structural content: this category covers conditions that can potentially have an immediate significant effect on the behaviour of some group of economic agents (e.g. public officials, enterprises, consumers, employees, and holders of licences).
Aby však tyto účinky byly dlouhotrvající, byla by zapotřebí dodatečná návazná opatření. 
However, for these effects to be long lasting, additional follow-up measures would be required.
Tato kategorie zahrnuje čtyři typy podmínek. 
This category includes four types of conditions.
Za prvé podmínky, které vyžadují, aby výkonná složka veřejné správy přijala opatření, která pravděpodobně budou mít okamžitý účinek. 
Firstly: conditions requiring that the executive branch of the government take actions that are likely to have an immediate effect.
Tyto podmínky mohou mít i mimořádně významné makroekonomické účinky (například jestliže se vláda rozhodne snížit minimální mzdu) a jedná se o podmínky snadno vratné. 
Such conditions can even have extremely significant macroeconomic effects (for instance, if the government decides to reduce the minimum wage), but such conditions are easily reversible.
Za druhé podmínky, které vyžadují, aby veřejná správa opakované prováděla určitou činnost (například pravidelné rozpočtové monitorování). 
Secondly: conditions that require the government to repeatedly carry out some activity (e.g. regular budgetary monitoring).
Za třetí podmínky, které vyžadují provedení různých správních opatření, jako je reorganizace v rámci ústřední vládní instituce nebo opatření vedoucí k provádění stávajících právních předpisů. 
Thirdly: conditions requiring implementation of various administrative measures such as reorganisation within the central government, or measures leading to the implementation of existing legislation.
Za čtvrté se pak jedná o všechna jednorázová opatření. iii) Vysoký strukturální obsah: tato kategorie zahrnuje podmínky, které by samy o sobě přinesly dlouhotrvající změny ekonomiky. 
Fourthly: all one-off actions. (iii) High structural content: this category covers conditions that would bring long-lasting changes in the economy by themselves.
Tyto podmínky mohou mít velmi široké a významné účinky, tyto účinky se však mohou soustřeďovat na několik málo hospodářských subjektů. 
Such conditions can have very broad and significant effects, but the effects can also be concentrated on a few economic actors.
Typické podmínky v této kategorii vyžadují legislativní změny, které provádí vnitrostátní parlament. 
Typical conditions in this category require legislative changes by the national Parliament.
Tato kategorie zahrnuje i významné změny institucionálního prostředí, například zřízení fiskální rady, reorganizaci místní samosprávy nebo privatizaci1. 
This category also includes significant changes in the institutional landscape, such as establishment of fiscal council or reorganisation of local government, and privatisation1.
Plnění bylo posuzováno z hlediska původní lhůty a z hlediska stavu provedení v době auditu. 
Compliance was assessed against the original deadline and against the implementation status at the time of the audit.
Posouzení obvykle vycházelo z dostupných monitorovacích zpráv. 
The assessment was usually based on the available monitoring reports.
Analýza plnění podmínek nepřihlížela k těmto podmínkám: i) neurčité podmínky – tj. podmínky, které neumožňují řádnou klasifikaci podle strukturálního obsahu; ii) trvalé podmínky – tj. podmínky, které vyžadují, aby byly určité činnosti prováděny každé čtvrtletí; a iii) podmínky bez jasných lhůt. 
The following types of conditions were not considered in the analysis of compliance: (i) vague conditions — i.e. conditions that did not allow for proper classification by the structural content; (ii) permanent conditions — i.e. conditions that require that certain activities be performed at each quarter; and (iii) conditions with no clear deadlines.
1 Tato kategorie nezahrnuje znárodnění nebo opatření bankovní podpory. 
1 Nationalisation or banking support measures are not included in this category.
Přílohy 85 7. 
Annexes 85 7.
Aby zohlednily situace, v nichž nebylo možné určit stav plnění, byly všechny statistické testy provedeny alespoň dvakrát: i) na základě záznamů dat, bez nichž nelze určit stav plnění; a ii) na základě všech záznamů údajů s chybějícími hodnotami považovanými za neplnění podmínek. 
To account for situations of unobtainable compliance status, all statistical tests were always performed at least twice: (i) on the basis of data records without those where compliance status could not be obtained; and (ii) on the basis of all data records with missing values treated as non-compliance.
Náklady zadluženosti 8. 
Cost of the debt 8.
Pokud jde o stanovení cen výpůjček, byly použity swapové sazby aktiv jako ukazatel toho, co trhy považovaly v okamžiku emise za platný bezrizikový výnos s danou splatností. 
Concerning the pricing of the borrowings, the swap asset rates were used as the indicator of what markets considered as the prevailing risk-free yield of a given maturity at the time of issuance.
Průměr poptávkových a nabídkových swapových sazeb (tj. úroveň mid-swap) byl použit jako srovnávací měřítko pro výnos emise dosažený EU a obdobnými emitenty2. 
The average of bid and ask swap rates (i.e. mid-swap level) was used as the benchmark for the issue yield achieved by the EU and peer issuers2.
Údaje byly získány od agentury Bloomberg nebo, pokud nebyly k dispozici, byly vypočteny jako rozdíl mezi výnosem emise a úrovní mid-swap k datu oznámení. 
The data was obtained from Bloomberg or, if not available, calculated as the difference between the issue yield and the mid-swap level on the announcement date.
2 Evropská investiční banka, Evropský nástroj finanční stability, Kreditanstalt für Wiederaufbau. 
2 The EIB, the EFSF, Kreditanstalt für Wiederaufbau.
Odpověď 86 Komise Shrnutí I Komise vítá audit výkonnosti programů podporovaných prostřednictvím finanční pomoci pro platební bilanci a evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM), který provedl Evropský účetní dvůr (EÚD). 
Reply of the 86 Commission Executive summary I The Commission welcomes this ECA performance audit of the programmes supported by balance-of-payments (BoP) and European Financial Stability Mechanism (EFSM) financial assistance.
Tyto programy dosáhly svých hlavních ekonomických cílů, tj. aby se země vrátily na finanční trhy, dosáhly trvale udržitelných veřejných financí a vrátily se k růstu, který povede k poklesu nezaměstnanosti. 
These programmes achieved their core economic objectives, which were for countries to return to financial markets, achieve sustainable public finances and return to growth leading to a fall in unemployment.
Dopad a vývoj krize byl bezprecedentní jak v evrop-ském, tak i v celosvětovém měřítku. 
The impact and evolution of the crisis was unprecedented, both in Europe and globally.
Předpovědět dopředu plné důsledky rychlého narůstání nerovnováhy bylo velmi obtížné. 
Predicting the full consequences of the rapid unwinding of imbalances in advance was very difficult.
V takových krizových podmínkách funkce standardních ekonomických reakcí ztrácejí schopnost adekvátně popisovat vzájemné vztahy mezi množstvím ekonomických proměnných. 
In such crisis conditions, standard economic reaction functions lose their ability to adequately describe the interrelationships between a number of economic variables.
Komise a EU musely konat rychle vzhledem k velmi vysoké míře nejistoty a k systémovým rizikům vlády a likvidity, jež ohrožovala stabilitu celého finančního systému a platební schopnost států. 
The Commission, and the EU, had to act quickly in the face of very high uncertainty and systemic sovereign and liquidity risks that challenged the stability of the whole financial system and the solvency of sovereigns.
Při vypuknutí krize byl rámec mnohostranného dohledu již zavedený, ale ukázalo se, že není zcela dostačující. 
At the onset of the crisis, a multilateral surveillance framework was already in place, but it did not prove fully adequate.
Přestože Komise měla jen omezené zkušenosti, pokud jde o typ a rozsah požadovaných intervencí, rychle vypracovala soubor nástrojů pro řešení krize. 
Although the Commission had limited experience of the type and scale of intervention needed, it quickly developed a toolkit for crisis resolution.
Urychleně a za obtížných podmínek byly zavedeny programy finanční pomoci pro platební bilanci členských států EU. 
The BoP financial assistance programmes for EU Member States were put in place urgently and under difficult conditions.
Programy EFSM byly stejně naléhavé vzhledem k vyššímu riziku přelévání do jiných zemí eurozóny a dodatečným problémům vyplývajícím z financování prostřednictvím finančních nástrojů, jež byly právě vytvořeny. 
The EFSM programmes faced the same urgency due to the higher risk of spillovers to other euro area countries and the additional difficulty of being financed through financial instruments that had just been created.
Komise musela čelit akutnímu nedostatku pracovníků a musela se velmi rychle učit. Tyto programy byly složitými nástroji, které řešily nepředvídatelné krizové situace. Zásadně důležitý byl příspěvek přijímajících zemí při koncipování a vývoji programů. 
The Commission faced acute staff resource constraints, and had a steep learning curve. The programmes were complex instruments that addressed unpredictable crisis situations. The input of the recipient countries in the programme design and evolution was critical.
Vyplývá nejen z jejich rozdílných podmínek, ale i z různých politických preferencí a je nejdůležitějším faktorem pro zajištění toho, aby si zachovaly svou odpovědnost za program reforem. 
It reflects not just their different circumstances but also different political preferences, and is the most important factor in ensuring that they retain ownership over the reform programme.
Při srovnávání programů je také důležité vzít v úvahu rozdílné výchozí podmínky přijímajících zemí, jejich politická, správní a institucionální omezení i to, jak se postupem času měnily. 
In comparing the programmes, it is also important to take into account recipient countries’ different underlying circumstances and political, administrative and institutional constraints, and how they changed over time.
Země mohou trpět strukturálními nedostatky, které se na první pohled mohou zdát podobné, avšak které je nejlépe řešit prostřednictvím odlišných souborů politik. 
Countries may have structural weaknesses that appear similar on the surface but that nevertheless are best addressed through different sets of policies.
Pružnost při koncipování programů a jejich přizpůsobení potřebám a omezením jednotlivých zemí má pro jejich úspěch zásadní význam. 
The flexibility to tailor and adjust the programmes to the needs and constraints of individual countries is critical to their success.
Kvalitu programů nelze hodnotit na základě srovnávání počtu strukturálních podmínek. 
The quality of a programme cannot be evaluated on the basis of benchmarking the number of structural conditions.
Již v průběhu programů, které jsou předmětem tohoto auditu, a po jejich ukončení Komise učinila značný pokrok. 
The Commission has already made substantial progress during the programmes under consideration in this audit and since they ended.
Jeho součástí je mobilizace dodatečných odborných kapacit a finančních zdrojů, jakož i posílení správy ekonomických záležitostí a mechanismů finanční pomoci EU. 
This includes the mobilisation of additional expertise and financial resources, as well as the strengthening of EU economic governance and financial assistance mechanisms.
Komise se chce od těchto změn odrazit a vyvolat další zlepšení, jak se uvádí v její odpovědi na doporučení z auditu. 
The Commission intends to build on these changes and effect further improvements, as set out in its response to the audit recommendations.
III Dobře fungující rámec fiskálního dohledu byl zaveden již v předkrizovém období. 
III A well-established fiscal surveillance framework was already in place in the pre-crisis period.
Rozsah a povaha světové finanční krize v letech 2007–2008 byly bezprecedentní. 
The magnitude and nature of the 2007-2008 global financial crisis was unprecedented.