natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 Water resources: quantity and flows – SOER 2010 thematic assessment (Vodní zdroje: množství a toky – Tematické posouzení SOER 2010), zpráva o stavu životního prostřední agentury EEA z roku 2010), Evropská agentura pro životní prostředí (http://www.eea.europa.eu/soer/europe/ water-resources-quantity-and-flows), konzultováno 5. října 2012. 
36 Water resources: quantity and flows — SOER 2010 thematic assessment, EEA State of the Environment report 2010, European Environment Agency (http://www.eea.europa.eu/soer/europe/water‐resources‐quantity‐and‐flows) accessed 5 October 2012.
Čerpání vody pro účely zavlažování 45 000 40 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Počátek 90. let 1998–2007 Východní Západní Jižní Poznámka: Východ: Bulharsko (1990, 2007), Česká republika (1990, 2007), Maďarsko (1992, 2006), Lotyšsko (1991, 2007), Polsko (1990, 2007), Rumunsko (1990, 2006), Slovensko (1990, 2007), Slovinsko (1990, 2007), západ: Rakousko (1990, 2002), Belgie (1994, 2007), Dánsko (1990, 2004), Anglie a Wales (1990, 2006), Finsko (1994, 2005), Německo (1995, 2002), Nizozemsko (1995, 2006), Norsko (1995, 2006), Švédsko (1990, 2007), jih: Francie (1991, 2006), Řecko (1990, 2007), Portugalsko (1990, 1998), Španělsko (1991, 2006). 
Water abstraction for irrigation 45 000 40 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Early 1990s 1998-2007 Eastern Western Southern Note: Eastern: Bulgaria (1990;2007), Czech Republic (1990;2007), Hungary (1992;2006), Latvia (1991;2007), Poland (1990;2007), Romania (1990;2006), Slovakia (1990;2007), Slovenia (1990;2007), Western: Austria (1990;2002), Belgium (1994;2007), Denmark (1990;2004), England and Wales (1990;2006), Finland (1994;2005), Germany (1995;2002), Netherlands (1995;2006), Norway (1995;2006), Sweden (1990;2007), Southern: France (1991;2006), Greece (1990;2007), Portugal (1990;1998), Spain (1991;2006).
Zdroj: http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/water-abstraction-for-irrigation-million-m3-year-in-the-early-1990s-and-1997. v mil. m3 ročně Schéma 6 Rámeček 8 
Source: http://www.eea.europa.eu/data‐and‐maps/figures/water‐abstraction‐for‐irrigation‐million‐m3‐year‐in‐the‐early‐1990s‐and‐1997. mio. m3 / year Figure 6 Box 8
Připomínky 30 Nedostatky v uplatňování podmíněnosti Na úrovni zemědělských podniků v členských státech existují nedostatky v provádění požadavků podmíněnosti souvisejících s vodou 40 V průběhu auditů v rámci DAS v členských státech EU se Účetní dvůr v zemědělských podnicích často setkává s případy neplnění povinností souvisejících v rámci podmíněnosti s vodou, většinou jde o porušení SMR4 ze strany příjemců (ochrana vody v oblastech ohrožených dusičnany): nepřiměřené skladovací prostory nebo nedostatečné skladovací kapacity pro statková hnojiva, neúplné nebo chybné záznamy o hnojivech, neprovedení analýzy koncentrace dusičnanů, produkované množství dusičnanů vyšší než 170 kg/ha, skladování hnoje na pozemcích v době, kdy je to zakázáno atd. Další zjištění se týkají SMR2 (ochrana podzemní vody), SMR9 (přípravky na ochranu rostlin) a normy GAEC pro ochranná pásma. 
Observations 30 Weaknesses in the applica‐ tion of cross‐compliance There are weaknesses at farm level in the implementation of water‐related cross‐compliance requirements in Member States 40 During its DAS audits in the various EU Member States, the Court frequently observes breaches of water‐related cross‐compliance requirements at farm level, most of them being infringe‐ ments by beneficiaries of SMR4 (pro‐ tection of water in nitrate‐vulnerable zones): inadequate storage facilities or insufficient storage capacity for manure, incomplete or erroneous fertiliser records, absence of a nitrogen analysis, nitrate output higher than 170 kg/ha, storage of manure on land during a prohibited period, etc.
Systém kontrol podmíněnosti má na úrovni členských států nedostatky 41 Za provádění podmíněnosti jsou odpovědné členské státy. 
The system of cross‐compliance checks has weaknesses at Member State level 41 Member States are responsible for the implementation of cross‐compliance.
Co se týče norem SMR, tato povinnost obnáší zavedení příslušných prvků konkrétních právních předpisů do rozsahu podmíněnosti. 
For SMRs this includes introducing the relevant elements of the specific leg‐ islation into the scope of cross compli‐ ance.
U norem GAEC jde o převedení příslušných norem do národních či regionálních právních předpisů a definování praktických požadavků, které zemědělci budou muset dodržovat. 
For GAECs this includes enacting the relevant standards in national or regional legislation and defining the practical obligations which farmers are expected to observe.
Členské státy jsou rovněž povinny zemědělce o těchto požadavcích informovat a zavést správní a kontrolní systém, který umožní kontrolu vzorku příjemců na místě a jejich penalizaci v případě nesplnění povinností. 
Member States are also obliged to inform farmers about these requirements and establish an administration and control system that allows a sample of beneficiaries to be checked on the spot and sanctioned in the event of non‐compliance.
42 Přirozeným omezením systému kontrol podmíněnosti je, že některé požadavky je z jejich podstaty velmi obtížné kontrolovat. 
42 One intrinsic limitation of the sys‐ tem of cross‐compliance checks is that some requirements are, by their nature, very difficult to check.
Jeden z požadavků se například týká doby použití pesticidů a způsobu jejich použití. 
As an example, one of the requirements refers to the timing and method of use of pesticides.
Obtíž spočívá v tom, že kontroly podmíněnosti jsou obvykle oznamovány předem, a je tedy nanejvýš nepravděpodobné, že by inspektor narazil na zemědělce, který by právě rozprašoval zakázaný produkt nebo rozprašoval v rozporu s právními předpisy. 
The difficulty here lies in the fact that cross‐compliance checks are usually notified in advance, and therefore it is most unlikely that an inspector will come across a farmer spraying a forbidden product or in an unlawful manner.
Další požadavky je možné kontrolovat pouze v určitém období roku nebo za absence určitých meteorologických podmínek (např. silného větru, mrazu), takové podmínky však nemusí v době auditní návštěvy na místě nastat. 
Other requirements can only be checked during a certain period of the year or in the absence of certain meteorological conditions (e.g. strong wind, frost), which may not necessarily coincide with the timing of the on‐the‐spot visit.
Připomínky 31 43 V navštívených členských státech byly v systému kontrol podmíněnosti souvisejících s vodou zjištěny nedostatky na úrovni řídicích orgánů: — podrobné pracovní pokyny existují pouze k omezenému počtu kontrol a některé pokyny jsou tak obecné, že nelze zaručit, že inspektoři přesně vědí, co a jak kontrolovat, a že různí inspektoři provádějí kontroly stejným způsobem, — povinné kontroly byly zavedeny pozdě nebo zatím nebyly zavedeny vůbec, — kontroly na místě se soustřeďují převážně do podzimního období. 
Observations 31 43 In the Member States visited, short‐ comings were found in the system of water‐related cross‐compliance checks at the level of the managing authorities: — detailed working instructions exist only for a limited number of checks, and some instructions are so general that they cannot ensure that inspectors know exactly what and how to check and that differ‐ ent inspectors perform the checks in the same way; — mandatory checks were intro‐ duced at a late stage or are still missing; — on‐the‐spot checks are heavily concentrated in autumn.
To je v rozporu s konkrétními požadavky právních předpisů37 a znamená to také, že řadu požadavků souvisejících s vodou (například zákaz používání statkových hnojiv v obdělávaných ochranných pásmech) nelze vizuálně ověřit v terénu, — kontroly související s normou GAEC pro zavlažování nebyly úplné (viz rámeček 9). 
As well as being contrary to certain regula‐ tory requirements37, this means that a number of water‐related requirements (such as the ban on spreading manure on cultivated buffer strips) cannot be verified visually in the field; — checks in relation to the GAEC on irrigation were not complete (see Box 9).
Komise se neujišťuje o vhodnosti norem GAEC na úrovni členských států 44 Účelem norem GAEC zavedených v rámci mechanismu podmíněnosti je prosazovat základní správnou zemědělskou praxi38. 
The Commission does not ensure that GAEC standards are appropriate at Member State level 44 The purpose of the GAECs established under the cross‐compliance mecha‐ nism is to enforce basic good prac‐ tice38.
Členské státy by měly stanovit minimální požadavky, které vezmou v úvahu místní agronomické, environmentální a klimatické podmínky. 
Member States are expected to set minimum requirements that take account of domestic agronomic, envi‐ ronmental and climate conditions.
45 V současné době dostává Komise prostřednictvím internetové databáze o provádění norem GAEC v členských státech pouze omezené informace. 
45 At present the Commission receives only limited information, through an online database, about the implemen‐ tation of GAECs in Member States.
Součástí těchto informací jsou odkazy na příslušnou domácí legislativu a shrnutí poskytnutá každým členským státem. 
This information consists of references to the applicable domestic legislation, as well as summaries provided by each Member State.
Oznámení se předkládá ve vztahu ke geografické úrovni, kterou členský stát považuje za vhodnou. 
Notification is given at the geographical level which Member States themselves deem appropriate.
Například v případě členských států navštívených v době auditu nejsou zahrnuty informace o provádění norem GAEC na regionální úrovni (jako v Itálii a ve Španělsku). 
For instance, in the case of the Mem‐ ber States visited during the audit, information about implementation of the GAECs at regional level (as in Italy and Spain) is not included.
73/2009, pokud jde o podmíněnost, modulaci a integrovaný administrativní a kontrolní systém v rámci režimů přímých podpor pro zemědělce stanovených v uvedeném nařízení, a k nařízení Rady (ES) č. 1234/2007, pokud jde podmíněnost v rámci režimu přímé podpory pro odvětví vína (Úř. věst. L 316, 2.12.2009, s. 65), a čl. 
37 Article 53(1) of Commission Regulation (EC) No 1122/2009 of 30 November 2009 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 73/2009 as regards cross‐compliance, modulation and the integrated administration and control system, under the direct support schemes for farmers provided for that regulation, as well as for the implementation of Council Regulation (EC) No 1234/2007 as regards cross‐compliance under the support scheme provided for the wine sector (OJ L 316, 2.12.2009, p.
65/2011 ze dne 27. ledna 2011, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 
65) and Article 14(1) of Commission Regulation (EU) No 65/2011 of 27 January 2011 laying down detailed rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1698/2005, as regards the implementation of control procedures as well as cross‐compliance in respect of rural development support measures (OJ L 25, 28.1.2011, p.
38 Evropský parlament, Sustainable management of natural resources with a focus on water and agriculture. Study – Final Report (Udržitelné řízení přírodních zdrojů s důrazem na vodu a zemědělství, studie – závěrečná zpráva), květen 2013. http://www.europarl.europa. eu/RegData/etudes/etudes/ join/2013/488826/IPOL-JOIN_ ET(2013)488826_EN.pdf Skutečný objem čerpané vody nebyl při kontrole porovnán s povoleným množstvím Při kontrole požadavků normy GAEC pro zavlažování zjistili auditoři nedostatky. 
38 European Parliament, Sustainable management of natural resources with a focus on water and agriculture, Study — Final Report, May 2013 http://www.europarl.europa. eu/RegData/etudes/etudes/ join/2013/488826/IPOL‐JOIN_ ET(2013)488826_EN.pdf Actual volume of water abstracted not checked against the quantity authorised The audit found weaknesses when checking the requirements of the GAEC on irrigation.
Znění standardu je toto: „V případech, kdy využití vody k zavlažování podléhá schválení, dodržování schvalovacích postupů.“ Auditoři narazili na několik případů, kdy přestože postupy členského státy stanovily vydávání povolení s uvedením maximálního objemu čerpané vody, množství skutečně čerpané vody nebylo porovnáno se stropem čerpání uvedeným v povolení. 
This standard is worded as follows: ‘Where use of water for irrigation is subject to authorisation, compliance with authorisa‐ tion procedures’. The audit found several examples where, although a Member State’s procedures provided for authorisation permits specifying a maximum water abstraction volume, the amount of water actually abstracted was not checked against the ceiling given in the authorisation.
Taková selhání podstatně omezují účinnost kontrol. 
Such failings considerably reduce the effectiveness of checks.
Podle kontrolních seznamů používaných inspektory, kteří kontrolují podmíněnost v Řecku a ve Španělsku, se objem skutečně čerpané vody neporovnává s povolením. Na Slovensku Účetní dvůr zjistil, že objem čerpané vody se ani neměří. 
According to the checklists used by cross‐compliance inspectors in Greece and Spain, the actual volume of water abstracted is currently not checked against permits. In Slovakia, the Court found that the volume abstracted is not even measured.
Rámeček 9 
Box 9
Připomínky 32 46 Komise posuzuje provádění norem GAEC z právního hlediska formou dokumentární kontroly, jež vychází z informací poskytnutých členskými státy a doplněných audity na místě. 
Observations 32 46 The Commission assesses the imple‐ mentation of the GAECs from a legal point of view through a desk review based on the information notified by the Member States and comple‐ mented by on‐the‐spot audits.
Komise neposuzuje, zda jsou požadavky stanovené členskými státy v souvislosti se dvěma normami GAEC, které se týkají vody, adekvátní z hlediska životního prostředí a cílů souvisejících s ochranou vody. 
The Commission does not assess whether the requirements established by the Member States in respect of the two water‐related GAECs are adequate from the environmental point of view of the water protection objectives.
V praxi se požadavky norem GAEC v jednotlivých členských státech výrazně liší. 
In practice, the GAEC requirements vary significantly between Member States.
Například podle normy GAEC pro ochranná pásma39 (viz schéma 7) se minimální šířka pásem pohybuje od 25 cm do 10 metrů (viz tabulka 3). 
For example, under the GAEC on buffer strips39 (see Figure 7), the minimum width of strips ranges from 25 cm to 10 m (see Table 3).
47 V některých členských státech / regionech mohou být ochranná pásma ob-dělávána, zatímco v jiných by měla mít travní porost nebo by se měla nechat zarůst křovinami. 
47 In some Member States/regions, buffer strips may be cultivated, while in others they should be grassed or left for scrub.
Některé členské státy činí výjimky u značného počtu vodních útvarů, které se mohou nacházet na zemědělské půdě (viz rámeček 10). 
Some Member States make exceptions for a significant number of water bodies that may be located on agricultural land (see Box 10).
Ochranné pásmo plodiny na orné půdě ochranné pásmo 48 V případě normy GAEC pro zavlažování se požadavky jednotlivých členských států (i těch, které se ve vodohospodářství potýkají s výraznými vlivy) rovněž výrazně liší. 
48 Requirements also vary enormously between Member States — even those where there is particular pressure on water — in the case of the GAEC on irrigation.
Norma odkazuje na stávající právní předpisy členských států, ale nezavádí nové povinnosti. 
This GAEC refers to existing legislation in Member States but does not introduce new obligations.
V některých členských státech / regionech se povinnost mít povolení čerpat vodu odvozuje od čerpaného objemu, geografické lokality a typu čerpané vody (povrchová či podzemní voda). 
In some Member States/regions the obligation to have a water abstraction permit de‐ pends on the volume abstracted, the geographic location and the type of water abstracted (surface or ground‐ water).
Některé členské státy vydávají v obdobích sucha místní zákaz zavlažování. 
Some Member States prohibit irrigation locally during dry periods.
V jiných zemích zemědělci musí objem vody využité k zavlažování každoročně vykazovat. 
In other countries farmers must report annually on the volume of water used for irrigation.
Při auditu byly zjištěny případy, kdy požadavky na schválení zavlažování nevedou k tomu, že by zemědělci šetřili vodou. 
The audit found cases where the authorisation requirements for irrigation do not encourage farmers to use less water.
Například v některých zemích se jim voda účtuje podle výměry jejich zemědělského podniku, nikoliv podle objemu skutečně spotřebované vody. 
For example, in some countries farmers are charged accord‐ ing to the surface area of their hold‐ ings rather than actual water use.
39 Tato norma GAEC musí respektovat minimálně požadavky týkající se podmínek pro hnojení pozemků v blízkosti vodních toků stanovené ve směrnici o dusičnanech. vodní útvar Schéma 7 
39 This GAEC must respect at least the requirements relating to the conditions for land application of fertiliser near water courses as defined in the nitrates directive.
Připomínky 33 Velké rozdíly v požadavcích na ochranná pásma podle norem GAEC Země Šířka ochranného pásu Povinnosti a omezení neobdělává se, půda se neošetřuje, žádná výsadba neobdělává se (1 m) nebo se nepoužívají dusíkatá hnojiva (2 nebo 6 m) povinné křoviny nepoužívají se hnojiva ani pesticidy povinný travní porost, křoviny, keře nebo stromy žádná minerální či organická hnojiva či pesticidy povinný travní porost bezorebné zpracování půdy, žádná neorganická hnojiva, chlévská mrva či kejda žádná hnojiva žádná průmyslová či organická hnojiva minimálně 2 m 1 m až 6 m v závislosti na svažitosti a typu omezení 2 m až 10 m 5m mezi 5 m a 3 m v závislosti na stavu vodního útvaru mezi 25 cm a 9 m v závislosti na plodině a určitých technických specifikacích Dánsko Řecko Španělsko (Andalusie) Francie Itálie (Lombardie) Nizozemsko Slovensko 10 m Vodní útvary vyňaté z norem GAEC pro ochranná pásma Členské státy vyňaly určité kategorie vodních útvarů z normy GAEC pro ochranná pásma. 
Observations 33 Wide variation in GAEC buffer strip requirements Country Denmark Greece Spain (Andalusia) France Italy (Lombardy) Netherlands Slovakia Buffer strip width Obligations and restrictions no cultivation, soil treatment or planting no cultivation (1 m) or nitrogen fertilisers (2 or 6 m) compulsory scrub no fertilisers or pesticides compulsory grass cover, shrubs, bushes or trees no mineral or organic fertilisers or pesticides compulsory grass cover no tillage, no inorganic fertilisers, manure or slurry no fertilisers no industrial or organic fertilisers minimum 2 m between 1 m and 6 m depending on slope and type of restriction 2 m to 10 m 5m between 5 m and 3 m depending on the state of the water body between 25 cm and 9 m depending on the crop and certain technical specifications 10 m Water bodies exempted from the GAEC on buffer strips Member States have exempted certain categories of water body from the GAEC on buffer strips.
V Itálii (Lombardie) nemusí mít ochranná pásma vodní toky kratší než 5 km nebo náležící k povodí o rozloze menší než 10 km2. 
In Italy (Lombardy), water courses shorter than 5 km or belonging to a catchment area measuring less than 10 km2 do not require buffer strips.
Španělsko (Andalusie) vyňalo rybníky, zavlažovací kanály a příkopy, aniž by však tyto útvary řádně definovalo, a tyto výjimky zdůvodnilo argumenty, jež se netýkají životního prostředí. 
Spain (Andalusia) exempts ‘ponds, irrigation channels and ditches’, though without properly defining these water bodies and justifies these exemptions with non‐environmental arguments.
Tím vzniká riziko, že z povinnosti dodržovat požadavek na ochranná pásma bude vyňat nadměrný počet vodních toků, a dopad této normy GAEC na kvalitu vody tím bude snížen. 
This raises the risk that an excessive number of water courses will be excluded from the obligation to respect the buffer strip requirement, thus minimising the GAEC’s impact on water quality.
Rámeček 10 Tabulka 3 
Box 10 Table 3
Připomínky 34 Potenciál financování rozvoje venkova k řešení problémů s vodou není plně využit 49 Prostředky na rozvoj venkova na období 2007–2013 činí téměř 100 miliard EUR. 
Observations 34 The potential of rural development to address water concerns is not fully exploited 49 Rural development funding amounts to almost 100 billion euro for the 2007–13 period.
1698/2005 o podpoře pro rozvoj venkova definuje ochranu vod jako jednu z klíčových otázek, jimiž je nutno se zabývat40. 
Regulation (EC) No 1698/2005 on rural development identifies the protection of water as one of the key issues to be ad‐ dressed40.
Nařízení rovněž zdůrazňuje, že „činnosti Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a operace, k nimž přispívá, musí být v souladu s ostatními politikami Společenství,“41 například s vodní politikou. 
The regulation also stresses that ‘the activities of the EAFRD and the operations to which it contributes must be consistent and compatible with the other Community policies’41, such as water policy.
Rozvoj venkova má tedy značný potenciál přispět k začlenění cílů vodní politiky EU do SZP poskytnutím prostředků a stanovováním jasných cílů pro oblast vodního hospodářství. 
Rural develop‐ ment therefore has considerable potential, by making funds available and setting clear objectives in relation to water, to contribute to the integra‐ tion of the EU’s water policy objectives into the CAP.
50 Členské státy mobilizují prostředky na rozvoj venkova prostřednictvím svých PRV (viz body 10 a 11), které obsahují soubory opatření, k nimž se cílové populace (např. zemědělci) mohou dobrovolně zavázat. 
50 Member States mobilise rural devel‐ opment funds through their RDPs (see paragraphs 10 and 11), which contain sets of measures to which the target populations (e.g. farmers) can voluntarily commit.
Příjemci opatření na rozvoj venkova se zavazují plnit konkrétní podmínky stanovené daným členským státem. 
Beneficiaries of ru‐ ral development measures undertake to comply with specific conditions set by their Member State.
51 Potenciál rozvoje venkova zatím není plně využíván. Způsob, jakým se nyní PRV provádějí, má na vodu jen malý dopad, neboť neproběhla vyčerpávající identifikace vlivů na vodu, PRV a plány povodí nejsou dosud sladěny a ne vždy se daří předcházet negativním vedlejším účinkům. Navíc značná část prostředků cílená na vodu nebyla zatím utracena. 
51 At present, the potential of rural development is not fully exploited. The way RDPs are currently imple‐ mented has a limited impact on water because water‐related pressures are not comprehensively identified, RDPs and RBMPs are not yet aligned and negative side‐effects are not always avoided.
40 31. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 1698/2005. „Podpora specifických metod hospodaření s půdou by měla přispívat k udržitelnému rozvoji tím, že vede zemědělce a držitele lesů zejména k tomu, aby uplatňovali využívání půdy metodami slučitelnými s potřebou ochrany přírodního prostředí a krajiny a s potřebou ochrany a zlepšování přírodních zdrojů. 
40 Recital 31 to Regulation (EC) No 1698/2005: ‘Support for specific methods of land management should contribute to sustainable development by encouraging farmers and forest holders in particular to employ methods of land use compatible with the need to preserve the natural environment and landscape and protect and improve natural resources.
Měla by přispívat k provádění 6. akčního programu Společenství pro životní prostředí a závěrů předsednictví týkajících se strategie udržitelného rozvoje. 
It should contribute to the implementation of the 6th Community Environment Action Programme and the Presidency conclusions regarding the Sustainable Development Strategy.
Mezi klíčové otázky, které je třeba řešit, patří biologická rozmanitost, správa lokalit Natura 2000, ochrana vody a půdy [...].“ 41 6. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 
Key issues to be addressed include biodiversity, Natura 2000 site management, the protection of water and soil, [...]’.
1698/2005. 
41 Recital 6 to Regulation (EC) No 1698/2005.