natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Do těchto návrhů je zapracována i otázka boje proti plýtvání potravinami. 
The issue of combating food waste is integrated in these proposals.
Když však výše zmíněné dokumenty analyzujeme, zjistíme, že se ambice Komise v souvislosti s plýtváním potravinami v průběhu doby zmenšily. 
28 However, when analysing the above documents, we note that the Commission’s ambition in regard to food waste, has decreased over time.
Jak zachycuje obrázek 3, cíle pro snížení plýtvání se snížily, závazek členských států vykazovat plýtvání potravinami byl přesunut na později, lhůta Komise pro přijetí prováděcího aktu, který by stanovil společnou metodiku pro měření potravinového odpadu, byla opakovaně odložena a plýtvání potravinami stále v EU nemá jednotnou definici. 
As shown in Figure 3, waste reduction targets have been lowered, the obligation for Member States to report on food waste has been delayed, the deadline for the Commission to adopt an implementing act to establish a common methodology for measuring food waste has been repeatedly postponed and there is still no EU-wide definition for food waste.
Kromě toho nebyla nikdy vymezena výchozí hodnota (referenční hodnota pro daný rok), podle níž by se stanovily cíle pro snížení plýtvání potravinami (viz rámeček 1). 
Together with this, a baseline (a reference level for a given year) from which to target reduction in food waste has never been defined (see Box 1).
19 Rámeček 1 – Proč je výchozí hodnota důležitá? 
Observations 21 Why is a ‘baseline’ important?
Mají-li být stanoveny smysluplné cíle pro snížení plýtvání a má-li být také možné měřit případné vyvíjené činnosti, je zapotřebí dohodnout se na výchozím bodu či výchozí hodnotě, která by stanovila současný objem plýtvání potravinami. 
In order to set meaningful targets for reducing waste and also to allow measurement of any initiatives that may be taken an agreed starting point or ‘baseline’, setting out the current level of food waste, is needed.
Členské státy a nevládní organizace tvrdí, že díky svým iniciativám dosáhly výrazného procentuálního snížení plýtvání, avšak bez společné výchozí hodnoty se relativní úspěch takových iniciativ obtížně posuzuje. 
Initiatives taken to date, by Member States and other NGO’s have claimed significant percentage reductions in waste but without a common baseline it is difficult to assess the relative success of such initiatives.
Jako součást budoucí politiky EU v oblasti plýtvání potravinami je tudíž zapotřebí dohody o výchozí hodnotě v EU. 
The agreement of an EU baseline is therefore needed as part of any future EU food waste policy.
18 19 COM(2014) 397 final ze dne 2. července 2014, návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 2008/98/ES o odpadech, směrnice 94/62/ES o obalech a obalových odpadech, směrnice 1999/31/ES o skládkách odpadů, směrnice 2000/53/ES o vozidlech s ukončenou životností, směrnice 2006/66/ES o bateriích a akumulátorech a odpadních bateriích a akumulátorech a směrnice 2012/19/EU o odpadních elektrických a elektronických zařízeních. http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-14-2723_en.htm. Obrázek 3 – Vývoj klíčových aspektů ve strategických dokumentech Komise, jež se zabývají plýtváním potravinami 20 Cíl Monitorování členských států Metodika Definice Hierarchiezpůsobů nakládání s potravinovým odpadem Plán z r. 2011 „Do roku 2020 by množství poživatelného potravinového odpadu mělo být v EU sníženo o polovinu.“ Neobsahuje Neobsahuje Neobsahuje Neobsahuje Návrh nové směrnice o odpadech z r. 2014 Snížení potravinového odpadu v období od 1. ledna 2017 do 31. prosince 2025 nejméně o 30 % První zpráva členských států se očekává 31. prosince 2020. 
Development of key aspects in Commission strategic documents dealing with food waste Roadmap 2011 ‘By 2020, disposal of edible food should be 2014 proposal for a new Directive on Waste Reduction of at least 30 % of food waste between 1 January 2017 and 31 December 2025 First report from Member States expected on 31 December 2020 By 31 December 2017, the Commission shall adopt implementing acts to establish uniform conditions for monitoring the implementation of food waste prevention measures taken by Member States Included Included 2015 Circular Economy Package EU and MS committed to meeting the 2030 target of halving per capita food waste at the retail and consumer level, and reducing food losses along the production and supply chains First report from Member States expected only on 30 June 2023 No deadline established for the Commission to adopt an implementing act establishing a common methodology for measuring food waste No longer included No longer included Target MS monitoring Methodology Definition Food Waste hierarchy halved in the Not included Not included Not included Not included EU’ Figure 3 Box 1
Konkrétní politika EU řešící plýtvání potravinami sice neexistuje, avšak různé politiky EU na ně mají nebo mohou mít dopad. 
Observations 22 29 While there is no specific EU policy on food waste, various EU policies have or could have an impact on it.
Nicméně Komise tyto politiky nepřezkoumala, aby vyhodnotila, zda jsou s potřebou bojovat proti plýtvání potravinami dostatečně sladěny (toto téma se dále rozvíjí v bodech 33–80). 
However, the Commission has not reviewed these policies in order to assess whether they are sufficiently aligned with the need to combat food waste (this is further developed in paragraphs 33 to 80).
Členské státy si uvědomují, že proti plýtvání potravinami je třeba bojovat, a jelikož na úrovni EU neexistuje koordinovaná politika, řeší problém různými způsoby, včetně přijímání legislativy (viz rámeček 2). 
Member States have recognised the need to fight food waste and, given the lack of coordinated policy at EU level, have tackled the issue in a range of different ways including legislative approaches (see Box 2).
Některé členské státy také Komisi výslovně vyzvaly, aby se na úrovni EU problémem zabývala (viz rámeček 3). 
Some Member States have also explicitly invited the Commission to take action at EU level (see Box 3).
Rámeček 2 – Odpověď členských států na problém plýtvání potravinami: od podpory k legislativním opatřením Ve Francii byl 11. února 2016 přijat zákon o boji proti plýtvání potravinami. 
Member State’s response to the food waste issue: from encouragement to legislative action In France, a law on combating food waste was enacted on 11 February 2016.
Francouzský zákon se vyznačuje tím, že a) vyjasňuje hierarchii způsobů nakládání s odpady v případě potravinového odpadu, b) zavádí pokuty v případě, že hospodářské subjekty ze své vůle bezpečné potraviny učiní nepoživatelnými, a c) zavádí pro supermarkety povinnost podepsat s neziskovými organizacemi dohodu o darování potravin, z nichž by se jinak stal odpad. 
The main features of the French law are that (a) it clarifies the waste hierarchy in the case of food waste; (b) it introduces fines in case business operators make safe food voluntarily inedible; and (c) it introduces the obligation for supermarkets to sign an agreement with non-profitable organisations to donate food that otherwise would be wasted.
Pokud je o poslední bod, podíl darovaných potravin francouzský zákon nestanoví. 
As regards this last point, the French law does not establish the proportion of food to be donated.
Když tedy supermarket podepíše dohodu o darování 1 % takových potravin, již zákon dodržuje. 
So, if the supermarket signs an agreement to donate 1 % of such food, it is already complying with the law.
21 Rámeček 3 – Členské státy usilovaly o koordinované opatření EU v boji proti plýtvání potravinami V červenci 2015 Sněmovna lordů Spojeného království vydala jménem vlády Spojeného království první zelenou kartu20 o plýtvání potravinami, kterou spolupodepsali předsedové výborů 15 dalších národních parlamentů a komor a v níž Evropskou komisi vyzývá, aby přijala strategický přístup k jeho snížení. 
Member States have sought EU coordinated action to fight food waste In July 2015, the UK House of Lords launched the very first Green Card20 on food waste on behalf of the UK government, co-signed by the chairs of committees in 15 other national parliaments and chambers, inviting the European Commission to adopt a strategic approach to food waste reduction.
V zelené kartě se konstatuje, že strategie na úrovni EU by mohla pomoci zajistit koordinovaný přístup k řešení této otázky. 
The Green Card acknowledged that ‘an EU-level strategy could help to ensure a coordinated approach to tackling this issue’.
Komise ve své odpovědi slíbila, že návrhům věnuje zvláštní pozornost v rámci balíčku opatření týkajících se oběhového hospodářství. 
The Commission promised in its answer to ‘pay particular attention to (the) suggestions’ within the framework of the Circular Economy Package.
(Omezení balíčku ve vztahu k boji proti plýtvání potravinami jsou popsána v bodě 28 a ilustrována na obrázku 3). 
(The limitations of this Package in relation to the fight against food waste are described in paragraph 28 and illustrated by Figure 3).
Rozdrobená a nedůsledná opatření na odborné úrovni 30. I když plýtvání potravinami bylo předmětem diskusí na různých fórech (například na fóru na vysoké úrovni pro lepší fungování potravinového řetězce), na odborné úrovni se Komise pouze omezila na ustavení pracovních a odborných skupin. 
Observations 23 Fragmented and intermittent action at the technical level 30 Whilst acknowledging that food waste has been a subject of discussion in multiple fora (e.g. High Level Forum for a Better Functioning Food Supply Chain), the Commission’s action at a technical level has been limited to establishing working and expert groups.
Tyto skupiny byly vytvořeny proto, aby vedly konzultace se zainteresovanými subjekty a podporovaly Komisi a členské státy při hledání způsobů, jak plýtvání potravinami předcházet a snížit je, aniž by byla ohrožena bezpečnost potravin. 
These groups were set up to consult stakeholders and to support the Commission as well as Member States in identifying ways to prevent and reduce food waste without compromising food safety.
V roce 2012 zřídila Komise pracovní skupinu pro potravinové ztráty a plýtvání potravinami (dále označovanou jako „pracovní skupina“). 
In 2012, the Commission established a Working Group on food losses/food waste (further referred to as the Working Group).
22 pracovní skupiny byli subjekty v potravinovém řetězci21 a zástupci různých útvarů Evropské komise22. 
Participants in this working group were stakeholders in the food supply chain21 and representatives from different departments of the European Commission22.
31. V roce 2014 zřídila Komise odbornou skupinu pro potravinové ztráty a plýtvání potravinami (dále označovanou jako „odborná skupina“). 
31 In 2014, an Expert Group on food losses and food waste was set up by the Commission (further referred to as the Expert Group).
Účastníky této odborné skupiny byli zástupci členských států a zástupci dotčených ředitelství Evropské komise23. 
Participants in this Expert Group were Member State representatives and representatives from the various European Commission23 directorates concerned.
Odborná skupina se dosud sešla dvakrát. 
This Expert Group has met twice so far.
Na podzim roku 2015 pozvala Komise odborníky z členských států, aby se v říjnu 2015 v rámci výstavy Expo 2015 zúčastnili konference o prevenci plýtvání potravinami. 
In autumn 2015, the Commission invited Member State experts to participate in a dedicated conference on food waste prevention in October 2015, in the context of Expo 2015.
V dubnu 2016 zveřejnila Komise výzvu k předkládání návrhů k účasti v nové platformě, která se má zabývat otázkami souvisejícími s plýtváním potravinami. 
In April 2016 the Commission published a call for proposals to participate in the new platform launched to deal with food waste issues.
Nebylo jasně řečeno, zda bude platforma fungovat vedle odborné skupiny, nebo ji nahradí. 32. 
It has not been clarified whether this platform will work in addition to the Expert Group or if it will replace it.
Jednání pracovní skupiny a odborné skupiny se nekonala dostatečně často na to, aby došlo ke skutečným změnám (viz rámeček 4). 
32 The meetings of the working and expert groups did not take place often enough to create a momentum for real change (see Box 4).
Opatřením v oblasti plýtvání potravinami navíc chyběla kontinuita, neboť jednak docházelo ke změnám v rozdělení odpovědnosti v Komisi24 a jednak ke změně účastníků jednání. 
Moreover, action on food waste suffered from a lack of continuity due to changes in the areas of responsibility within the Commission24 on the one hand, and to a change in the meeting participants on the other hand.
V listopadu 2014 odborná 21 22 23 24 Hlavně evropské zastřešující organizace zastupující výrobce, zpracovatele, stravovací zařízení, maloobchodníky, obalová odvětví a výzkumné subjekty. 
21 Mainly European umbrella organisations representing producers, processors, caterers, retailers, packaging industries and research bodies.
GŘ SANCO, GŘ ENV a GŘ AGRI na všech jednáních a GŘ RTD, GŘ TAXUD, GŘ ENER, GŘ ENTR a GŘ MARKT na některých jednáních. 
22 DG SANCO, DG ENV, DG AGRI for all meetings and DG RTD, DG TAXUD, DG ENER, DG ENTR, DG MARKT for some of the other meetings.
GŘ SANCO/SANTE a GŘ AGRI a v závislosti na jednání: GŘ CNECT, GŘ ENTR, GŘ TAXUD, GŘ GROW, GŘ RTD a EUROSTAT. 
23 DG SANCO/SANTE, DG AGRI and depending on the meeting: DG CNECT, DG ENTR, DG TAXUD, DG GROW, DG RTD, EUROSTAT.
Ačkoli oblast plýtvání potravinami koordinovalo od roku 2012 GŘ SANTE, 1.1.2015 byla agenda převedena z GŘ ENV na GŘ SANTE (oddělení A6). 
24 Although food waste has been coordinated by DG SANTE since 2012, the file was moved from DG ENV to DG SANTE (unit A6) on 1.1.2015.
Dne 1.2.2016 byla agenda znovu přesunuta v rámci GŘ SANTE na oddělení E1. 
The file was moved again within DG SANTE to unit E1 on 1.2.2016.
Do června 2016 žádné takové pokyny nevznikly. – V květnu 2014 se Komise zmínila o možnosti rozšířit seznam výrobků, které nepotřebují datum minimální trvanlivosti (příloha X nařízení (EU) č. 1169/201125). 
As at June 2016 there is no such guidance. ο The possibility of extending the list of products which do not need a best before date (Annex X of Regulation (EU) No 1169/201125) was mentioned by the Commission in May 2014.
Kvůli nedostatku informací (například o skutečném dopadu takového opatření na plýtvání potravinami a na chování spotřebitelů a o tom, jak určit, které výrobky na seznam přidat) nebyly dosud podniknuty žádné konkrétní kroky. 
Due to a lack of information (e.g. on the actual impact of such a measure on food waste, on the behaviour of consumers, on how to determine which products to add to the list), no concrete action has been taken so far.
Komise naznačila, že vypracuje výzkumnou studii o označování data a prevenci plýtvání potravinami. – Několik témat, která se na jednáních probírala, nebylo dále rozvíjeno. 
The Commission has indicated that it will carry out a research study on date marking and food waste prevention. ο Several issues that were raised in the meetings were not followed up on further.
Patřily k nim potenciál evropského inovačního partnerství (EIP) pomáhat snižovat plýtvání potravinami, možnost stimulovat krátké dodavatelské řetězce nebo potřeba zohlednit všechny relevantní politiky. 
These included the European Innovation Partnership (EIP) potential to help reduce food waste, the possibility of stimulating short supply chains, or the need to look across all relevant policy areas.
Současné politiky by mohly být lépe sladěny, aby byl boj proti plýtvání potravinami účinnější 33. EU ovlivňuje každodenní život obyvatel Evropy mnoha způsoby, například nařízeními a směrnicemi, někdy také financováním projektů, investicí nebo určitých praktik, čímž podněcuje určité způsoby chování. 
Existing policies could be better aligned to combat food waste more effectively 33 The EU influences the daily lives of people in Europe in a number of ways, for example through regulations or directives, sometimes also through funding for projects, investments or for certain practices, thus stimulating certain types of behaviour.
Zaměřili jsme se na řadu politik EU, které mohou ovlivňovat chování jednotlivých subjektů v potravinovém řetězci ve vztahu k plýtvání potravinami (zemědělství, rybářství, bezpečnost potravin, životní prostředí, sociální věci a daně). 
We have looked at a number of EU policy areas that are likely to influence the behaviour of the different actors in the food supply chain with respect to food waste (agriculture, fisheries, food safety, environment, social affairs and taxation).
I když plýtvání potravinami není prvotním cílem těchto politik, soustředili jsme se na ty aspekty, které mohou buďto podpořit prevenci plýtvání potravinami, nebo usnadnit jejich darování. 
Whilst avoiding food waste is not a primary objective of these policies, our work focused on those aspects that could either help to prevent food waste or facilitate the donation of food.
Nalezli jsme řadu možností, jak boj proti plýtvání potravinami začlenit do stávajících politik. 
We identified a number of opportunities to integrate the fight against food waste into existing policies.
608/2004 (Úř. věst. L 304, 22.11.2011, s. 18). Sladění politik pro lepší prevenci plýtvání potravinami Společná zemědělská politika (SZP) 34. 
Observations 25 Alignment of policies for improved food waste prevention Common agricultural policy (CAP) 34 Food waste occurs along the entire food supply chain (see Table 1).
Prostřednictvím přímých plateb, tržních opatření a plateb na rozvoj venkova může mít SZP vliv na vznik potravinového odpadu ve fázích potravinového řetězce, kterými jsou výroba, zpracování a maloobchodní prodej. 
Through direct payments, market measures and rural development payments, the CAP can have an influence on the generation of food waste in the production, the processing and the retail stages of the food supply chain.
Navíc vzhledem k tomu, že nová SZP silně zdůrazňuje účinné využívání zdrojů26, lze rozumně předpokládat, že SZP se bude zabývat i tématem plýtvání potravinami. 
In addition, given that the new CAP strongly emphasises the concept of resource-efficiency26, it is reasonable to expect that the subject of food waste would also be addressed by the CAP.
Historický vývoj SZP a současná povaha přímých plateb 35. V prvních letech SZP motivovaly pevné ceny výrobků a vývozní náhrady zemědělce k výrobě zemědělských produktů. 
Historical evolution of the CAP and current nature of direct payments 35 In the early years of the CAP, fixed product prices and export refunds provided farmers with incentives to produce agricultural products.
Mezi 70. lety a počátkem 90. let minulého století vedl tento stav k přebytkům a ohromným zásobám výrobků jako máslo, sušené odtučněné mléko, obiloviny a hovězí v celé EU. 
Between the 1970s and the early 1990s, this led to surpluses and huge stockpiles of products such as butter, skimmed milk powder, cereals and beef across the EU.
Reforma SZP z roku 1992 výrazně snížila míru podpory a byly zavedeny přímé platby vázané na produkci27, které pokles kompenzovaly. 
Aid rates were significantly reduced under the 1992 CAP reform, and coupled direct payments27 were introduced to compensate for the decrease.
Dalším krokem ke SZP založené na trhu bylo od roku 2005 oddělení přímých plateb od produkce. 
From 2005 onwards, the decoupling of direct payments from production was a further step towards a market-based CAP.
Výdaje EU na vývozní náhrady od 90. let klesaly a všechny sazby vývozních náhrad jsou nyní nastaveny na nulu. 
EU export refund expenditure has fallen since the 1990s and now all export refunds rates are set at zero.
Po této sérii reforem SZP se výrobní přebytky drasticky snížily a poklesl objem intervenčních zásob. 
36 Following these successive CAP reforms, production surpluses decreased drastically and the level of intervention stocks declined.
Přechodem od podpory výrobků k podpoře výrobců se nadvýroba dřívějších let fakticky snížila, což pravděpodobně přispělo i k menšímu plýtvání potravinami. 
By moving away from product support to producer support, the overproduction in earlier years was effectively reduced, which probably contributed to reduce food waste.
39 odst. 1 písm. a) a c) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) je cílem SZP v první řadě podporovat ekonomickou životaschopnost zemědělství a stabilitu trhů se zemědělskými výrobky. 
26 According to Article 39(1)(a) and (c) of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU), the CAP aims primarily at supporting the economic viability of the farm sector and the stability of the markets for agricultural products.
Avšak čl. 39 odst. 1 písm. a) také vyžaduje „optimální využití výrobních činitelů“, tj. vyžaduje udržitelné a efektivní využívání přírodních zdrojů. 
However, Article 39(1) (a) also requires an ‘optimum utilisation of the factors of production’, i.e. it requires the sustainable and efficient use of natural resources.
V této souvislosti je relevantní i článek 11: „Požadavky na ochranu životního prostředí musí být zahrnuty do vymezení a provádění politik a činností Unie, zejména s ohledem na podporu udržitelného rozvoje.“ Vyrovnávací platby zemědělcům, které se odvíjejí buďto od stanovených ploch (případně stanovených výnosů), nebo od stanoveného počtu zvířat. 
In this context, Article 11 is also relevant: ‘Environmental protection requirements must be integrated into the definition and implementation of the Union’s policies and activities, in particular with a view to promoting sustainable development’.
37. Dnes již většina přímých plateb nepodporuje výrobu konkrétní plodiny nebo výrobku. Přímé platby přispívají pouze nepřímo k výrobě zemědělských výrobků tím, že jsou pro výrobce zdrojem finanční podpory. 
Observations 26 37 Nowadays, the majority of direct payments no longer directly support the production of a specific crop or product; they contribute only indirectly to the production of agricultural products by giving financial support to producers.
V roce 2013 činily přímé platby EU 41,7 miliardy EUR. 
In 2013, EU direct payments amounted to 41.7 billion EUR.
Podle údajů FAOSTAT se v tomtéž roce v EU vyrobily následující objemy výrobků (viz tabulka). 
According to Faostat data, in the same year the EU produced the following quantities of products (see Table 2).
Obrázek 4 zobrazuje roční celosvětový objem plýtvání potravinami podle zemědělských výrobků. 
Figure 4 shows the yearly food waste volumes for agricultural products worldwide.
Tyto dva soubory údajů sice nejsou přímo srovnatelné, avšak ukazují, že podpora EU se přímo či nepřímo poskytuje na výrobky, s nimiž se v celosvětovém měřítku výrazným způsobem plýtvá. 
Whilst these two sets of figures are not directly comparable they show that EU support is given, either directly or indirectly, for products where significant waste occurs at global level.
Tabulka 2 – Objem zemědělský výroby EU v roce 2013 (v mil. tun) Zdroj: FAOSTAT. 
EU agricultural production volumes for 2013 (in million tonnes) Source: Faostat.