natgillin/translations-raw huggingface dataset:
86 Ne všechny vnitrostátní požadavky týkající se používání hnojiv mimo oblasti ohrožené dusičnany však spadají pod normu GAEC, a tudíž ne na všechny se vztahuje podmíněnost59. 
86 However, not all national requirements concerning the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones fall under GAEC and therefore not all are within the scope of cross-compliance59.
Požadavky mimo rozsah podmíněnosti kontrolují vnitrostátní orgány pro ochranu životního prostředí a mohou vést k sankcím podle vnitrostátního práva. 
Requirements out of the scope of cross-compliance are checked by national environmental protection authorities and can lead to sanctions under national law.
Tyto kontroly však trpěly nedostatky v postupech pro určení kontrolního vzorku (Polsko) a tím, že se nekontrolovaly všechny platné požadavky (Lotyšsko). 
However, these checks were affected by weaknesses in the procedures for determining the control sample (Poland) and by the fact that not all applicable requirements were checked (Latvia).
V Lotyšsku se dodatečné kontroly týkají pouze požadavků ohledně skladování statkového hnojiva a nakládání s ním. 87 Kromě toho audit zjistil, že norma GAEC pro ochranná pásma nebyla příliš náročná (viz rámeček 2). 
In the latter country additional checks only covered requirements regarding manure storage and management. 87 In addition, our audit found that the GAEC on buffer strips was rather undemanding (see Box 2).
58 Pěstování a pastva jsou povoleny, ale s omezeními, například pokud jde o hnojení. 
58 Cultivation and grazing are allowed but with restrictions such as limitations with regard to fertilisation.
59 Příkladem vnitrostátních požadavků na používání hnojiv mimo oblasti ohrožené dusičnany jsou období zákazu používání hnojiv (Polsko), limit ve výši 170 kg dusíku ze statkového hnojiva na hektar, zákaz hnojení půdy, která je přesycená vodou, zaplavená, promrzlá nebo pokrytá vrstvou sněhu a hnojení půdy ve svažitém terénu (Polsko a Lotyšsko). 
59 Examples of national requirements about the use of fertilisers outside nitrate vulnerable zones are period of prohibition on applying fertilisers (Poland), the limit of 170 kg of nitrogen from manure per hectare and the prohibition on applying fertilisers to water-saturated, flooded, frozen and snow-covered land and on applying fertilisers to steeply sloping land (Poland and Latvia).
Připomínky 37 Příklady požadavků podle norem GAEC stanovující ochranná pásma podél vodních toků Normy GAEC platné pro všechny zemědělce od roku 2013 musely odpovídat alespoň požadavkům vztahujícím se na zemědělce v oblastech ohrožených dusičnany. 
Observations 37 Examples of requirements under GAEC establishing buffer strips along watercourses The GAEC, applicable to all farmers since 2013, had to correspond at least to the requirements applicable to farmers in nitrate vulnerable zones.
Tabulka 2 (požadavek II.A.4) již ukazuje širokou škálu při vymezování požadavků. 
Table 2 (requirement II.A.4) already shows the great variety in defining the requirements.
Ve Finsku norma GAEC dodatečně upřesnila, že pěstování na pásmu není povoleno až do šířky 0,6 m od hranice vodního toku. 
In Finland, the GAEC additionally specified that the cultivation is not allowed on the strip up to a width of 0.60 m from the watercourse border.
Lotyšsko a Polsko nevyužily možnosti normy GAEC požadovat pásmo neobdělávané země. 
Latvia and Poland did not use the opportunity of the GAEC to require a strip of non-cultivated land.
Kontroly podmíněnosti ukazují značnou míru nesouladu s požadavky na ochranu vody před vstupem živin 88 V žádném ze tří navštívených členských států nebyla při výběru vzorků zohledněna zvláštní rizika týkající se zátěže živinami (viz tabulka 3). 
Cross‐compliance checks show significant rate of non‐compliance with requirements for water protection against nutrients 88 In all three Member States visited, the specific risks relating to nutrient loads were not taken into account when selecting the samples (see Table 3).
Faktory související se zátěží živinami zohledněné při výběru vzorku sloužícího ke kontrole podmíněnosti Zdroj: EÚD. 
Nutrient load‐related factors taken into account when selecting the sample for cross‐compliance checks Source: ECA.
89 Pokyny pro inspekce v členských státech nejsou vždy natolik podrobné, aby zabránily tomu, že některé hlavní kontroly budou provedeny nesprávně. 
89 The inspection instructions in the Member States are not always detailed enough to prevent some key checks being performed incorrectly.
Audit například zjistil, že instrukce nepožadovaly, aby spolehlivost záznamů o hnojivech byla potvrzena pomocí sesouhlasení faktur (Polsko) a zásob hnojiv (Polsko a Lotyšsko). 
For example, the audit found that the instructions did not require the reliability of records on fertilisers to be confirmed by means of reconciliation against invoices (Poland) and fertiliser stocks (Poland and Latvia).
Načasování inspekcí (zejména od července do října) není vhodné pro kontrolu požadavků týkajících se zimních měsíců. 
The timing of the inspections (mainly from July to October) is not appropriate for checking the requirements concerning the winter months.
Na tento problém již upozornil Účetní dvůr60. 
This problem has already been pointed out by the Court60.
60 Bod 69 zvláštní zprávy č. 8/2008 s názvem Je podmíněnost jako politika účelná? a bod 136 zvláštní zprávy č. 
60 Paragraph 69 of Special Report No 8/2008 ‘Is cross-compliance an effective policy?’ and Special Report 23/2015, paragraph 136.
Zemědělské podniky představující vyšší riziko z hlediska znečištění vody živinami LV PL FI Ležící blízko vodních toků NE ANO NE Ležící na svažitém terénu NE ANO NE S vysokou koncentrací hospodářských zvířat > 1,7 dobytčích jednotek na hektar NE NE NE Tabulka 3 Rámeček 2 
Farms presenting a higher risk as regards water pollution by nutrients LV PL FI Located near watercourses NO YES NO Located on sloping land NO YES NO Having high livestock density > 1.7 livestock units/ha NO NO NO Table 3 Box 2
Připomínky 38 90 Ve třech navštívených zemích existuje vysoká míra nesouladu, pokud jde o to, jak uplatňují požadavky v oblastech ohrožených dusičnany, která se u zemědělců prověřených v roce 2013 pohybuje mezi 17 % a 32 %. 
Observations 38 90 There is a high rate of non-compliance in the three countries visited as regards their application of requirements in the nitrate vulnerable zones, ranging from 17 % to 32 % of the farmers checked in 2013.
Většina případů nesouladu se týkala skladovacích kapacit pro statková hnojiva, které buď chyběly, nebo byly nevhodné, problémů s analýzou obsahu dusíku ve statkovém hnojivu (Finsko), nedodržení limitu pro použití dusíku ze statkových hnojiv (Polsko), nevhodných plánů hnojení a chybějících záznamů o hnojivech (Lotyšsko). 
Most of the cases of non-compliance concerned manure storage facilities which were lacking or unsuitable, and problems with the analysis of nitrogen content in manure (Finland), non-compliance with the limit for manure nitrogen application (Poland) and inadequate fertilisation plans and lack of records on fertilisers (Latvia).
Z toho vyplývá, že systém kontrol má omezené odrazující účinky, jak již bylo zdůrazněno v předchozích zprávách Účetního dvora61. 
This indicates that the control system has a limited deterrent effect, as already pointed out in previous Court reports61.
Opatření v oblasti rozvoje venkova spolufinancovaná z prostředků EU v období 2007–2013 mají v navštívených členských státech jen malý dopad na snížení znečištění vodních útvarů živinami 91 Doplňková opatření uvedená v plánech povodí pro rok 2009 měla za cíl snížit znečištění živinami ze zemědělství a měla z velké části stejnou povahu jako opatření stanovená v programech pro rozvoj venkova na období let 2007–2013, tj. investice do zemědělských podniků týkající se skladování statkových hnojiv a opatření ke zlepšení životního prostředí a krajiny62. 
EU co‐financed rural development measures in the 2007‐2013 period have had little effect on reducing nutrient pollution in water bodies in the visited Member States 91 The supplementary measures in the 2009 river basin management plans were aimed at reducing nutrient pollution from agriculture and were largely of the same nature as the measures set in the 2007-2013 rural development programmes, i.e. investments in farms related to manure storage and measures for improving the environment and the countryside62.
V programech pro rozvoj venkova jsou však tato opatření zaměřena na dosažení četných cílů v oblasti životního prostředí a obecně platí, že všichni zemědělci je mohou uplatňovat dobrovolně bez ohledu na umístění zemědělského podniku, zatímco v plánech povodí jsou představeny jako hlavní nástroj pro zlepšení stavu vod a mají být používány v konkrétních oblastech. 
However, in the rural development programmes, these measures are aimed at achieving multiple environmental objectives and, in general, all farmers can apply them on a voluntary basis regardless of farm location, while in the river basin management plans, they are presented as a major tool for improving water status and are to be applied in specific areas.
92 Když byly navíc plány povodí přijaty63, byl již významný podíl finančních prostředků na rozvoj venkova přidělen, zejména agroenvironmentálním programům, ne však nutně v oblastech stanovených v plánech povodí. 
92 Furthermore, when river basin management plans were adopted63, a significant share of the rural development funds had already been committed, in particular for agri-environmental schemes, but not necessarily in the areas specified in the river basin management plans.
K realizaci těchto programů v daných oblastech by byla zapotřebí lepší koordinace mezi orgány rozvoje venkova a vodohospodářskými orgány a/nebo by byly nutné další finanční prostředky. 
In order to implement these schemes in the areas specified, better coordination between rural development and water authorities and/or additional funds would have been necessary.
61 Zvláštní zpráva č. 8/2008, 4/2014 a 23/2015. 
61 Special Reports Nos 8/2008, 4/2014 and 23/2015.
62 Článek 36 nařízení (ES) č. 1698/2005. 
62 Article 36 of Regulation (EC) No 1698/2005.
63 Plány povodí přijaté v roce 2009 pokrývají období 2010–2015, zatímco programy rozvoje venkova přijaté v roce 2006 se týkají období 2007–2013. 
63 River basin management plans adopted in 2009 cover the period 2010-2015 while rural development programmes adopted in 2006 cover the period 2007-2013.
64 Plány povodí v Lotyšsku předkládají dvě opatření, která by měla být financována z vnitrostátních finančních prostředků, a to „ochranná pásma s travním porostem“ a „přípravu plánů hnojení“, jejich rozsah byl ale omezen nebo nebyla provedena. 
64 River basin management plans in Latvia propose two measures to be financed with national funds, ‘grassland buffer zones’ and ‘preparation of fertilisation plans’, but these were limited in scope or not implemented.
Připomínky 39 Investice spolufinancované z prostředků EU pomohly zemědělcům lépe nakládat se statkovými hnojivy, ale na nejvíce znečišťující zemědělské podniky byly zaměřeny pouze částečně 93 Jako hlavní problém týkající se téměř všech zemědělských podniků v oblastech ohrožených dusičnany v Polsku byl uznán nedostatek vhodných skladovacích kapacit pro statková hnojiva. 
Observations 39 Investments co‐financed by EU funds have helped farmers to better manage manure, but have only partially addressed the most polluting farms 93 The lack of appropriate manure storage facilities was acknowledged as a major problem concerning almost all farms in nitrate vulnerable zones in Poland.
Za významný byl považován i v Lotyšsku. 
It was also considered significant in Latvia.
Tato otázka byla s různou mírou úspěchu řešena v prvních polských a lotyšských programech rozvoje venkova (2004–2006)65. 
This issue was addressed with varying degrees of success by the first Polish and Latvian rural development programmes (2004-2006)65.
Kromě toho byly plány povodí pro rok 2009 vypracovány na základě myšlenky, že je stále nezbytné zlepšit skladovací kapacity pro statková hnojiva v oblastech ohrožených dusičnany a v povodích určitých vodních útvarů. 
In addition, the 2009 river basin management plans were drawn up on the basis that improving manure storage facilities in nitrate vulnerable zones and in certain water bodies’ catchment areas was still necessary.
Plány povodí ve Finsku rovněž obsahují toto opatření. 
River basin management plans in Finland also include this measure.
94 Při provádění programů rozvoje venkova na období let 2007–2013 nicméně žádný ze tří navštívených členských států neupřednostnil granty pro zlepšení skladovacích kapacit pro statková hnojiva v zemědělských podnicích ležících v oblastech ohrožených dusičnany nebo představujících vyšší riziko pro ochranu vody, jako jsou podniky s vysokou koncentrací hospodářských zvířat a podniky ležící v povodích vodních útvarů se špatným stavem vod. 
94 Nevertheless, when implementing their 2007-2013 rural development programmes, none of the three Member States visited prioritised grants for improving manure storage facilities on farms which are located in nitrate vulnerable zones or which represent higher risks to water protection, such as those with high livestock density and those located in the basins of water bodies with poor water status.
Účinnost opatření pro rozvoj venkova zaměřených na ochranu vody omezilo několik faktorů 95 Pokud jde o snížení znečištění vod živinami, nejvýznamnější agroenvironmentální programy nebyly ze zeměpisného hlediska zacíleny na problematické oblasti stanovené v plánech povodí. 
Several factors have limited the effectiveness of rural development measures aimed at water protection 95 In terms of reducing nutrient pollution of water, the most relevant agri-environmental schemes were not geographically targeted at the problematic areas identified in the river basin management plans.
Často jde o oblasti s intenzivním zemědělským chovem nebo oblasti ohrožené dusičnany a oblasti, které jsou vystaveny erozi, a v nichž tedy dochází ke značnému odtoku živin do vody. 
These are often areas of intensive farming and /or nitrate vulnerable zones, as well as areas subject to erosion and therefore with significant nutrient run-off into water.
Přestože několik agroenvironmentálních programů a zalesňovacích opatření bylo správně zacíleno, mezi zemědělci zaznamenaly malý zájem. 
Even if a few agri-environmental schemes and afforestation measures were well targeted, they attracted little demand from farmers.
Například ve Finsku programy pro „zřízení ochranných pásem (pobřežní oblasti)“ a „účinné snížení zátěže živinami (fos-for)“ dosáhly 57 %, resp. 15 % svých cílů (počet hektarů). 
For instance, in Finland, the schemes’ ‘establishment of buffer strips (riparian zones)’ and ‘efficient reduction of nutrient load (phos-phorus)’ schemes achieved 57 % and 15 % of their respective targets (number of hectares).
V Lotyšsku program pro „půdu se strništi v zimním období“ dosáhl téměř nulového výsledku a v Polsku dosáhlo „zalesňovací“ opatření 50 %. 
In Latvia, the ‘stubble field in winter period’ scheme achieved close to 59 % and in Poland, the ‘afforestation’ measure achieved 50 %.
Podle vnitrostátních orgánů byla nízká čísla způsobena složitostí opatření a nízkou částkou dotací, zejména pro zemědělské podniky s intenzivním chovem, které obecně bývají umístěny v těchto oblastech. 
According to the national authorities, the low figures were due to the complexity of measures and low amounts of subsidy, especially for intensive farms which are, in general, located in these areas.
65 V Lotyšsku se investice do zařízení na skladování statkových hnojiv týkalo 50 % zemědělských podniků s 80 % dobytčích jednotek v oblastech ohrožených dusičnany. 
65 In Latvia, the investments in manure storage facilities have reached 50 % of farms with 80 % of livestock units in nitrate vulnerable zones.
V Polsku měla podpora pro zařízení na skladování statkových hnojiv jen malý úspěch. 
The support to manure storage facilities has had little success in Poland.
Připomínky 40 96 V důsledku toho nebyly v kontrolovaných členských státech nejvýznamnější agroenvironmentální programy dostatečně uplatňovány v oblastech ohrožených znečištěním živinami. 
Observations 40 96 As a consequence, the most relevant agri-environmental schemes are insufficiently applied in areas at risk of nutrient pollution in the audited Member States.
Například v Lotyšsku a Polsku je většina povrchu dotčeného „ekologickým zemědělstvím“, „ochranou půdy a vody“ a „ochrannými travními pásmy“ zemědělskou půdou ležící mimo oblasti ohrožené dusičnany (viz tabulka 4). 
For instance, in Latvia and Poland, most of the surface concerned by ‘organic farming’, ‘protection of soils and water’ and ‘buffer grass zones’ is agricultural land situated outside the nitrate vulnerable zones (see Table 4).
Provádění agroenvironmentálních programů významných pro ochranu vody v oblastech ohrožených dusičnany 66 Minimální požadavky týkající se hnojiv a pesticidů musí být vymezeny členskými státy a jsou použitelné na některá opatření v rámci programů rozvoje venkova. 
Implementation of agri‐environmental schemes relevant for water protection in nitrate vulnerable zones 66 Minimum requirements concerning fertilisers and pesticides have to be defined by Member States and are applicable for certain measures under the rural development programmes.
Ve třech navštívených členských státech nepřesahují požadavky podmíněnosti týkající se hnojiv a nezahrnují limity pro používání fosforu, s výjimkou Finska, kde je však limit poměrně velkorysý. % podporované oblasti umístěné v oblastech ohrožených dusičnany Agroenvironmentální systémy významné pro ochranu vody LV PL Ekologické zemědělství 5,2 1,6 Integrované/udržitelné zemědělství 28,8 11,6 Ochrana půdy a vody 10,9 7,5 Ochranná travní pásma 0,0 2,4 Poznámka: Finsko není zahrnuto v tabulce, neboť celá země je vymezena jako oblast ohrožená dusičnany. 
In the three Member States visited, they do not go beyond cross-compliance requirements regarding fertilisers and do not include limits on phosphorus application, except in Finland, where the limit is however rather liberal. % of supported area located in nitrate vulnerable zones Agri-environmental schemes relevant for water protection LV PL Organic farming 5.2 1.6 Integrated/sustainable farming 28.8 11.6 Protection of soils and water 10.9 7.5 Buffer grass zones 0.0 2.4 Note: Finland is not included in the table as the whole country is defined as a nitrate vulnerable zone.
97 Kromě toho některé požadavky agroenvironmentálních programů nebyly dostatečně náročné, přičemž někdy byly jen o málo přísnější než základní požadavky, tj. požadavky podmíněnosti a minimální požadavky na hnojiva a pesticidy66. 
97 Moreover, some agri-environmental scheme requirements were not demanding enough, being sometimes only slightly stricter than the baseline requirements, i.e. cross-compliance requirements and the minimum requirements for fertilisers and pesticides66.
Například v Polsku vyžaduje agroenvironmentální program pro zřízení pásma neobdělávané země obsahujícího traviny a původní křoviny podél vodního toku pásmo o šířce 5 m, zatímco v jiných členských státech je minimální požadovaná šířka mnohem větší, např. 
For instance, in Poland, the agri-environmental scheme for establishing a strip of non-cultivated land containing grasses and native shrubs along watercourses requires a strip width of 5 m, while the required minimum width is much greater in other Member States, e.g. 15 m.
15 m. Ve Finsku mohly být požadavky týkající se plánů hnojení a pokrytí půdy vegetací v zimě zahrnuty do základních požadavků. 
In Finland, the requirements concerning fertilisation plans and covering soil with vegetation in the winter could have been included in the baseline requirements.
V Lotyšsku tak bylo učiněno v případě obou požadavků (viz bod 79) a v Polsku u druhého jmenovaného požadavku (viz bod 86 a poznámka 59). 
This has been done in Latvia (see paragraph 79) for both requirements, and in Poland for the latter requirement (see paragraph 86 and footnote 59).
Připomínky 41 98 Audit také ukázal, že žádný z členských států hraničících s Baltským mořem nezahrnul opatření pro „platby související s rámcovou směrnicí o vodě“ do svých programů rozvoje venkova na období let 2007–2013 a 2014–2020 (s výjimkou Dánska v letech 2007–2013). 
Observations 41 98 The audit also showed that none of the Member States bordering the Baltic Sea has included the ‘payments linked to the water framework directive’ measure in its 2007-2013 and 2014-2020 rural development programmes (except Denmark in 2007-2013).
To bylo vysvětleno skutečností, že tímto opatřením lze podporovat pouze činnosti, které přesahují základní požadavky a jež jsou povinné pro zemědělce v oblastech určených v plánech povodí. 
This was explained by the fact that this measure can only support actions which go beyond the baseline requirements and are compulsory for farmers in areas identified in the river basin management plans.
Tato opatření nebyla do prvních plánů povodí většiny členských států z oblasti Baltského moře zahrnuta. 
Such measures were not included in the first basin management plans in most of the Baltic Sea Member States.
99 Nejvíce znečišťující zemědělské podniky neuplatňují agroenvironmentální programy dostatečně, protože tyto programy poskytují omezené kompenzační platby a členské státy neukládají těmto zemědělským podnikům pokuty vyžadované za účelem ochrany vody. Zvláštní zpráva č. 
99 On the one hand, the most polluting farms do not sufficiently apply agri-environmental schemes because the schemes offer limited compensation payments and, on the other hand, the Member States do not impose on these farms the penalties required for the purpose of water protection.
23/2015 (body 154–161) se podrobněji zabývá obtížemi, které v praxi přináší uplatňování zásady „znečišťovatel platí“ v zemědělství. 
Special Report No 23/2015 (paragraphs 154 to 161) elaborates on the difficulty of applying the ‘polluter pays’ principle to agriculture in practice.
V programovém období 2014–2020 jsou k dispozici nástroje ke zlepšení účinnosti opatření pro rozvoj venkova zaměřených na ochranu vody, dosud však nebyly plně využity 100 Nařízení č. 1305/201367 udílí v programech rozvoje venkova zvláštní prioritu ochraně vody a stanoví předběžné podmínky, které mají být splněny, pokud jde o provádění rámcové směrnice o vodě a environmentální právní předpisy platné pro zemědělství. 
In the 2014‐2020 programming period, tools are available to improve the effectiveness of rural development measures on water protection but these have not yet been fully used 100 Regulation (EU) No 1305/201367 provides for a dedicated water protection priority in rural development programmes and lays down ex ante conditionalities to be fulfilled regarding the implementation of the water framework directive and the environmental legislation applicable to agriculture.
101 Při posuzování programů rozvoje venkova na období let 2014–2020 před jejich schválením Komise trvala na tom, aby členské státy náležitě zaměřily svá opatření na nejpotřebnější oblasti. 
101 When assessing the 2014-2020 rural development programmes before approving them, the Commission insisted that Member States target measures appropriately at the areas most in need.
Požadovala také větší soudržnost mezi plány povodí (návrhy připravené ke schválení do konce roku 2015) a programy rozvoje venkova, především co se týče zaměření na určité zeměpisné oblasti68. 
It also requested greater consistency between the river basin management plans (drafts ready for approval by the end of 2015) and the rural development programmes, particularly as regards geographical targeting68.
Její další požadavek se týkal přísnějších základních požadavků a náročnějších požadavků vztahujících se konkrétně k agroenvironmentálním programům a také tomu, aby bylo zabráněno jakýmkoli překryvům mezi opatřeními pro rozvoj venkova a nově zavedenými ekologickými postupy69. 
Finally, it requested stricter baseline requirements, as well as more demanding requirements specific to agri-environmental schemes, and that any overlap between rural development measures and newly introduced greening practices be avoided69.