natgillin/translations-raw huggingface dataset:
14/2011 – Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky? 5 ZKRaTKy a ZKRaTKOVá SlOVa cards: Pomoc Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci esf: Evropský sociální fond eZfrv: Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova gř pro regionální politiku: Generální ředitelství pro regionální politiku gř pro rozšíření: Generální ředitelství pro rozšíření gř pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování: Generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování gř pro zemědělství a rozvoj venkova: Generální ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova IPard: Nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova IsPa: Nástroj předvstupních strukturálních politik lPe: místní partnerství pro zaměstnanost nPP: Nástroj předvstupní pomoci oP: Operační program Phare: hlavní předvstupní nástroj EU v období 1989–2006 sapard: Zvláštní předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova sZP: Společná zemědělská politika uskok: Úřad pro předcházení korupci a organizované trestné činnosti Zvláštní zpráva č. 
5 ACRONYMS AND ABBREVIATIONS BRI: business-related infrastructure CAP: common agricultural policy CARDS: community assistance for reconstruction, development and stabilisation Agriculture and Rural Development DG: Directorate-General for Agriculture and Rural Development Enlargement DG: Directorate-General for Enlargement Employment, Social Affairs and Inclusion DG: Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion Regional Policy DG: Directorate-General for Regional Policy EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development ESF: European Social Fund IPA: Instrument for pre-accession assistance IPARD: Instrument for pre-accession assistance in rural development ISPA: Instrument for structural policies for pre-accession LPE: local partnership for employment Obnova: Croatian word for ‘rebuilding’ OP: operational programme Phare: the main EU pre-accession instrument 1989–2006 SAP: stabilisation and association process Sapard: special accession programme for agriculture and rural development USKOK: Office for Prevention of Corruption and Organised Crime Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
6 I. jedním z hlavních cílů předvstupní pomoci EU Chorvatsku (150 milionů EUR ročně od roku 2007) je přispívat k vybudování správních kapacit země, aby Chorvatsko dokázalo řídit značný objem finančních prostředků, především z evropských zemědělských fondů a strukturálních fondů a fondu soudržnosti, které po přistoupení od EU obdrží. 
6 I. A key aim of the EU pre-accession assistance to Croatia (150 million euro per annum from 2007) is to help build up the country’s administrative capacity in order for it to be able to manage the very significant funding Croatia will receive from the EU after accession, notably from the European Agricultural Funds and the Structural and Cohesion Funds.
Cílem auditu bylo posoudit účelnost pomoci EU jak z hlediska relevantnosti, tak z hlediska dosažených výsledků. 
The objective of the audit was to assess how effective the EU assistance had been, both in terms of its relevance and the results achieved.
Od rozšíření v letech 2004 a 2007 vytvořila Komise nové postupy, které měly zlepšit rámec pro poskytování pomoci. 
The Commission has developed new approaches since the 2004 and 2007 enlargements to improve the framework for assistance.
Programovací postupy jsou dobře koncipovány tak, aby byly zohledněny priority v oblasti budování kapacit, a projekty, které Účetní dvůr v Chorvatsku zkoumal, byly relevantní. 
Programming procedures are well designed to ensure capacity-building priorities are addressed, and projects examined by the Court in Croatia were found to be very relevant.
Větší pozornost je však třeba věnovat budování kapacit v oblasti veřejných zakázek a kapacit regionálních a místních orgánů. 
However, more attention needs to be paid to building up procurement capacity and the capacity of regional and local authorities.
ShRNUTÍ Iv. 
EXECUTIVE SUMMARY IV.
Pokud jde o výsledky, pomoc EU významně přispěla k budování kapacit Chorvatska řídit financování po přistoupení, včetně zkušeností získaných praxí. 
In terms of results, EU assistance has made an important contribution to building up Croatia’s capacity for managing post-accession funding, including through learning by doing.
Provádění pomoci však bylo zpožděno a některé plánované výsledky projektů je ještě třeba upevnit. 
However, implementation of assistance has been delayed and some of the intended results of projects have yet to be secured.
V oblasti strukturálních fondů a fondu soudržnosti bylo obzvláště prospěšné učení se praxí, i když zaměření na velké infrastrukturní projekty bylo na úkor rozvíjení jiných projektů, zejména na regionální a místní úrovni. 
In the area of the Structural and Cohesion Funds, learning by doing has been particularly useful though a focus on developing major infrastructure projects has been at the expense of developing other projects, particularly at the regional and local level.
Opatření na rozvoj venkova trpěla nízkou mírou absorpce pomoci a pokrok při budování kapacit byl jen skromný. 
Rural development measures have suffered from low absorption and progress in capacity building has been modest.
Byly podniknuty některé důležité kroky na posílení protikorupčního úřadu, avšak v této oblasti zůstávají významné výzvy. v. 
Some important steps have been taken to strengthen the anti-corruption body but significant challenges remain.
V závěru zprávy se konstatuje, že předvstupní pomoc EU je pro Chorvatsko významnou pomocí při přípravě na řízení prostředků z EU po přistoupení, ale že zatím dosáhla jen částečných úspěchů. 
V. The report concludes that EU pre-accession assistance is making a significant contribution to supporting Croatia in preparing for managing EU funds after accession but has so far been only partially successful.
Ve zprávě se předkládají doporučení, v nichž se uvádí, kde je zejména třeba další pomoci při budování kapacit pro řízení prostředků jak před přistoupením, tak po něm. Tato doporučení budou pravděpodobně relevantní i pro předvstupní pomoc EU v jiných zemích. 
It sets out recommendations which identify where additional assistance is particularly required for further progress in building capacity for managing pre-and post-accession funds, and which are likely to be relevant to EU pre-accession assistance in other countries.
7 ÚVOD Základní Informace 1. 
7 INTRODUCTION BACKGROUND 1.
Evropská rada na zasedání ve feiře v červnu 2000 v rámci procesu stabilizace a přidružení Evropské unie rozhodla, že všechny západobalkánské země by měly mít výhlídku na připojení k EU. 
In June 2000, the Feira European Council decided, in the framework of the European Union’s stabilisation and association process (SAP), that all the western Balkan countries should have the prospect of joining the EU.
Chorvatsko předložilo žádost o členství v EU v roce 2003 a v červnu 2004 mu Rada udělila status kandidátské země. 
Croatia presented its application for EU membership in 2003 and received the status of candidate country from the Council in June 2004.
V letech 2006 a 2008 byla zřízena přístupová partnerství, která stanovila, v jakých oblastech by podle Komise Chorvatsko mělo před přistoupením přednostně dosáhnout pokroku. 
Accession partnerships were established in 2006 and 2008 setting out what the European Commission considered to be priority areas for Croatia to make progress in before accession.
2. aby Chorvatsko mohlo vstoupit do EU, musí stejně jako ostatní kandidátské země splnit kodaňská kritéria1, přijmout celý právní rámec EU, označovaný jako acquis communautaire2, a začlenit právo EU do své legislativy. 
2. As for other candidate countries, in order to join the EU Croatia has to meet the Copenhagen criteria1, accept the entire EU legal framework, known as the acquis communautaire2, and make EU law part of its own national legislation.
Pro usnadnění přístupových jednání je acquis rozděleno do kapitol podle politik EU (viz příloha i). jednání o jednotlivých kapitolách se neomezují na regulatorní a právní aspekty, ale zabývají se rovněž vytvářením potřebných správních struktur a pokrokem, jehož bylo dosaženo při budování jejich řídících kapacit. 
To facilitate the accession negotiations, the acquis is divided into EU policy chapters (see Annex I). Negotiations on the various chapters are not limited to regulatory and legislative aspects, but also cover the setting up of the necessary administrative structures and the progress achieved in building up their management capacity.
Přístupová jednání byla oficiálně zahájena 3. října 2005. jednání s Radou EU o jednotlivých kapitolách začala v červnu 2006 a 30. června 2011 byla uzavřena přístupovou konferencí na úrovni ministrů. 
Accession negotiations were formally opened on 3 October 2005. The chapter-by-chapter negotiations with the EU Council started in June 2006 and were closed by a ministerial accession conference on 30 June 2011.
Na jednání Evropské rady v červnu 2011 bylo stanoveno, že smlouva o přistoupení by měla být podepsána do konce roku 20113. 
As provided for by the June 2011 European Council, the Accession Treaty should be signed by the end of 20113.
Cílovým datem pro vstup Chorvatska do EU, na němž se členské státy dohodly, je 1. červenec 2013. 
The target date for Croatia’s accession to the EU, as agreed by the Member States, is 1 July 2013.
1 Kodaňská kritéria stanovená Evropskou radou v červnu 1993 se skládají z: a) politických kritérií: institucionální stabilita, která zaručuje demokracii, právní stát, lidská práva a respektování a ochranu menšin; b) ekonomických kritérií: existence funkčního tržního hospodářství, stejně jako schopnost odolat konkurenčnímu tlaku a tržním silám v rámci Unie; c) schopnosti převzít závazky spojené s členstvím, včetně dodržování cílů politické, hospodářské a měnové unie. 
1 The Copenhagen criteria set by the European Council in June 1993 consist of: (a) political criteria: stability of institutions guaranteeing democracy, the rule of law, human rights and respect for and protection of minorities; (b) economic criteria: the existence of a functioning market economy as well as the capacity to cope with competitive pressure and market forces in the Union; (c) the ability to assume the obligations of membership, including adherence to the aims of political, economic and monetary union.
2 Acquis communautaire označuje veškeré zásady, politiky, předpisy, postupy, závazky a cíle, které byly v rámci Evropské unie dohodnuty nebo vytvořeny. 
2 The acquis communautaire denotes the whole range of principles, policies, laws, practices, obligations and objectives that have been agreed or developed within the European Union.
3 Evropská rada Brusel, 24.6.2011, EUCO 23/11. 
3 European Council Brussels, 24 June 2011, EUCO 23/11.
PředvstuPní Pomoc eu Pro PříPravu na členství 4. 
EU PRE-ACCESSION ASSISTANCE TO PREPARE FOR MEMBERSHIP 4.
Cílem předvstupní pomoci EU je podpořit přijetí a zavedení acquis communautaire a pomoci kandidátským zemím posílit jejich správní kapacity, aby byly připraveny řídit velké objemy financování EU, které budou mít k dispozici, jakmile se stanou členskými státy. 
The purpose of EU pre-accession assistance is to support the adoption and implementation of the acquis communautaire, and to help the candidate countries strengthen their administrative capacity in preparation for managing the larger amounts of EU funding available to them once they become Member States.
Komise při posilování správních kapacit sleduje dva vzájemně se doplňující přístupy. 
The Commission follows two complementary approaches to strengthening administrative capacity.
Zaprvé, přímo financuje činnosti jako budování institucí, vytváření řídících struktur a odbornou přípravu. 
Firstly, it directly funds activities such as institution building, the setting up of management systems and training.
Zadruhé, budování kapacit podporuje také prostřednictvím programů financování, které jsou podobné programům v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZfRV) a strukturálních fondů a fondu soudržnosti, aby se kandidátské země mohly „učit praxí“, když takové programy před svým vstupem realizují. 
Secondly, it also supports capacity building through funding programmes similar to those under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the Structural and Cohesion Funds in order to enable candidate countries to ‘learn by doing’ as they implement such programmes before their accession.
Od roku 2001 poskytuje Komise Chorvatsku předvstupní pomoc prostřednictvím několika nástrojů (viz schéma 1)4. 
Since 2001 the Commission has provided pre-accession assistance to Croatia through several instruments (see Figure 1)4.
Nejprve se pomoc poskytovala prostřednictvím programu pomoci Společenství pro obnovu, rozvoj a stabilizaci (CaRDS). 
Initially, this was provided through the Community assistance for reconstruction, development and stabilisation (CARDS) programme.
Program Phare, hlavní předvstupní nástroj Komise, byl v Chorvatsku zaveden v roce 2005. 
The Phare programme, the Commission’s main pre-accession instrument, was introduced in Croatia in 2005.
Doplňoval jej nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPa), z něhož se financovaly infrastrukturní projekty v odvětví dopravy a životního prostředí a který byl předchůdcem fondu soudržnosti EU, a dále zvláštní předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova (Sapard), který byl zase zamýšlen jako předchůdce Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZfRV). 
It was complemented by the Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), financing infrastructure projects in the transport and environment sectors and the precursor of the EU Cohesion Fund, and the special accession programme for rural development (Sapard) which was similarly intended as a precursor for the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Od roku 2007 byly tyto tři nástroje nahrazeny nástrojem předvstupní pomoci (NPP), z něhož se poskytuje financování v přibližné výši 150 milionů EUR ročně prostřednictvím pěti složek (viz tabulka 1). 
From 2007 these three instruments were replaced by the Instrument for Pre-Accession (IPA), which provides funding of approximately 150 million euro per annum through five components (see Table 1).
4 Pomoc EU Chorvatsku začala v roce 1991 ihned po vypuknutí ozbrojeného konfliktu v bývalé jugoslávii. 
4 EU assistance to Croatia started in 1991, immediately after the outbreak of armed conflict in former Yugoslavia.
V období 1991–2000 bylo poskytnuto 382 milionů EUR prostřednictvím Úřadu Evropské komise pro humanitární pomoc (1991–1998) a programu Obnova (1998–2000), které se zaměřovaly na návrat a opětovné začlenění uprchlíků a vysídlených osob, rekonstrukci infrastruktury, hospodářskou obnovu válkou zasažených oblastí a odminování. 
Over the period 1991–2000, 382 million euro was provided through the European Commission Humanitarian Office (1991–98), and through the Obnova (Croatian word for ‘rebuilding’) programme 1998–2000, which focused on the return and reintegration of refugees and displaced persons, reconstruction of infrastructure, economic revitalisation of war-affected areas and demining.
8 taBulka 1 Složka I. Pomoc při transformaci a budování institucí II. 
8 TABLE 1 Component I. Transition assistance and institution building II.
Přeshraniční spolupráce III. 
Cross-border cooperation III.
Regionální rozvoj IV. 
Regional development IV.
Rozvoj lidských zdrojů V. Rozvoj venkova Celkem Celkem (2007–2013) 299 105 379 104 184 1 071 Pomoc chorvatsku Z nPP v oBdoBí 2007–2013 (v mIlIonech eur) Zdroj: KOm(2009) 543 v konečném znění ze dne 14. října 2009 – Nástroj předvstupní pomoci (NPP) – víceletý orientační finanční rámec pro období 2011–2013. 
Human resources development V. Rural development Total Totals (2007–13) 299 105 379 104 184 1 071 IPA ASSISTANCE TO CROATIA 2007–13 (MILLION EURO) Source: COM(2009) 543 final of 14 October 2009 — Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA) — Multiannual indicative financial framework for 2011–13.
Zvláštní zpráva č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky? 
Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding? 9 FIGURE 1 EU EXPENDITURE IN CROATIA BEFORE AND AFTER ACCESSION Source: European Court of Auditors.
Pomoc EU Chorvatsku plánuje Komise společně s chorvatskými orgány. hlavními prvky politického rámce pomoci jsou přístupová partnerství a národní program začlenění Chorvatska do EU. 
EU assistance to Croatia is planned by the Commission in conjunction with the Croatian authorities. The accession partnerships and the national programme for integration of Croatia into the EU are the main elements of the political framework for assistance.
Prostředky EU se poskytují na základě priorit pomoci stanovených ve víceletých orientačních plánovacích dokumentech, které v těsné spolupráci s vnitrostátními orgány připravuje Komise. 
EU funding is allocated to the assistance priorities set out in the multiannual indicative planning documents (MIPDs) established by the Commission in close consultation with the national authorities.
Chorvatské orgány vypracují příslušné návrhy projektů a spolu s Komisí sestaví jejich užší seznam a dopracují je do podoby projektů, které jsou připraveny k realizaci. 
The Croatian authorities draw up relevant project proposals and, together with the Commission, short-list and refine the proposals into mature projects ready for implementation.
Projekty musí být obvykle dokončeny do tří či čtyř let. 
Projects are generally required to be completed within a 3-or 4-year time-frame.
Provádí se na základě grantových programů, smluv (na služby, dodávky či stavební práce) nebo twinningových smluv5. 
They are implemented through grant schemes, contracts (for services, supplies or public works) or twinning contracts5.
Pokud se jedná o pomoc v rámci nástroje předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPaRD), projekty vybírá výhradně příslušná chorvatská agentura. 
As regards the assistance under the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD), the projects are selected solely by the Croatian competent agency.
Pomoc EU poskytovaná Chorvatsku je řízena třemi způsoby. 
EU assistance to Croatia has been managed in three ways.
V rámci programu CaRDS ji převážně centrálně řídila Komise. 
Under the CARDS programme, it was predominantly managed centrally by the Commission.
U novějších nástrojů však Komise svěřila pravomoci pro řízení financování z EU akreditovaným chorvatským orgánům6 poté, co delegace EU v Chorvatsku podrobila kontrolám ex ante postupy zadávání a udílení zakázek (decentralizované řízení s kontrolami ex ante). 
However, for the more recent instruments the Commission has conferred management powers on accredited Croatian authorities for managing EU funding6, subject to ex ante checks by the EU Delegation in Croatia over tendering and contracting (decentralised management with ex ante controls).
Třetí a nejpokročilejší způsob řízení spočívá v tom, že Komise dospěje k závěru, že vnitrostátní orgány mají dostatečné řídící kapacity, aby mohly řídit podporu EU bez kontrol ex ante prováděných delegací EU (decentralizované řízení bez kontrol ex ante). jedná se o způsob řízení, který se nejvíce blíží metodě, kterou se řídí financování EU po vstupu, avšak Komise ve většině oblastí jeho zavedení zatím neschválila7. 
The third, most advanced, management mode is when the national authorities are assessed by the Commission to have sufficient management capacity to manage EU assistance without any ex ante checks by the EU Delegation (decentralised management without ex ante controls). This is the management mode which most closely corresponds to the way in which EU funding is managed after accession, but in most areas the Commission has not yet approved its introduc-tion7.
Různé způsoby řízení každého nástroje a složky jsou uvedeny v příloze ii. 
Annex II sets out the different management modes for each instrument and component.
5 Twinning je nástroj vytvořený Komisí, který umožňuje převod know-how z orgánů veřejné správy členských států EU na orgány veřejné správy přijímajících zemí. 
5 Twinning is an instrument designed by the Commission to facilitate the transfer of know-how from EU Member States' administrations to the administrations of recipient countries.
Doplňuje převod know-how, který se provádí na základě smluv o poskytování služeb technické pomoci uzavřených s poradenskými společnostmi. 
They complement the transfer of know-how through service contracts with consultancy companies for technical assistance.
6 Než Komise orgánům svěří řídící pravomoci, musí je akreditovat chorvatská vláda. 
6 Before the Commission grants conferral of management powers, the authorities have to undergo an accreditation process by the government of Croatia.
7 Oblast rozvoje venkova je v tomto ohledu výjimkou. 
7 The area of rural development is an exception in this regard.
Decentralizované řízení bez kontrol ex ante se na zvláštní předvstupní program pro zemědělství a rozvoj venkova (Sapard) a na nástroj předvstupní pomoci na rozvoj venkova (IPaRD) nevztahuje. 
Decentralised management with ex ante checks is not applicable to the special accession programme for agriculture and rural development (Sapard) and the Instrument for pre-accession assistance in rural development (IPARD).
Kandidátské zemi musí být řídící pravomoci pro účely decentralizovaného řízení bez kontrol ex ante uděleny před tím, než se začnou opatření v rámci těchto dvou programů provádět. 10 Zvláštní zpráva č. 14/2011 – Zlepšila pomoc EU schopnost Chorvatska řídit po svém přistoupení poskytované finanční prostředky? 
The candidate country is required to obtain conferral of management powers for decentralised management without ex ante checks before starting implementation of measures under these two programmes. 10 Special Report No 14/2011 – Has EU assistance improved Croatia's capacity to manage post-accession funding?
11 ROZSah a mETODIKa aUDITU 8. audit se prováděl od června 2010 do června 2011. 
11 AUDIT SCOPE AND METHODOLOGY 8. The audit was carried out between June 2010 and June 2011.
Cílem bylo získat odpověď na souhrnnou otázku: „Představovala předvstupní pomoc EU účelnou podporu Chorvatska při přípravě na řízení prostředků z EU po přistoupení?“ audit se zaměřil na následující dvě klíčové oblasti: a) Plánovala Komise pomoc EU způsobem, který Chorvatsku uspokojivě pomáhá připravit se na řízení prostředků EU po přistoupení? b) Dosáhly projekty financované EU zamýšlených výsledků, pokud jde o posílení schopnosti Chorvatska řídit prostředky EU? 
It aimed at answering the overall question: ‘Has EU pre-accession assistance been effective in supporting Croatia prepare for managing EU funds after accession?’ The audit focused on the following two key areas: (a) Has the Commission planned EU assistance in a way which satisfactorily helps Croatia to prepare for managing EU funds after accession? (b) Have the EU-financed projects achieved the intended results in terms of strengthening Croatia’s capacity for managing EU funds?
Účelnost pomoci EU, pokud jde o podporu Chorvatska při přijímání a zavádění acquis communautaire, audit nezkoumal. 
The audit did not seek to address the effectiveness of the EU assistance in supporting Croatia’s adoption and implementation of the acquis communautaire.
Cílem auditu nebylo ani celkově posoudit připravenost Chorvatska na členství v EU. 
It was also not the aim of the audit to make an overall assessment of Croatia’s readiness for EU membership.
10. auditní zjištění jsou založena na: a) analýze dokumentů týkajících se programování a provádění předvstupní pomoci; b) auditu vzorku 16 projektů financovaných ze složek NPP I, III a IV a z předchozích finančních nástrojů CaRDS, Phare, ISPa a Sapard (viz příloha iii). 
The audit findings are based on: (a) an analysis of the documents relating to the programming and implementation of the pre-accession assistance; (b) the audit of a sample of 16 projects financed by IPA Components I, III and IV and by the previous financial instruments CARDS, Phare, ISPA and Sapard (see Annex III).