natgillin/translations-raw huggingface dataset:
58 59 60 61 62 63 64 k zachování úrovně organické hmoty v půdě a k ochraně půdy před erozí58. 
58 59 60 61 62 63 64 maintenance of soil organic matter levels and the protection of soil from erosion58.
26/2016 sice nevyjádřil závěr přímo o dopadech podmíněnosti na degradaci půdy, ale uvedl, že informace, které jsou k dispozici, Komisi neumožňují přiměřeným způsobem posuzovat účinnost podmíněnosti59. 
However, while not concluding specifically on the effect of cross-compliance on soil degradation, the ECA’s Special Report No 26/2016 found that the information available did not allow the Commission to adequately assess the overall effectiveness of cross-compliance59.
Podle jiné zprávy nelze environmentální dopady vyčíslit60. − Ekologizace nemá plně vyvinutou intervenční logiku s jasně definovanými a dostatečně náročnými cíli. 
Another report noted that its environmental effects cannot be quantified60. − Greening lacks a fully developed intervention logic with clearly defined, ambitious targets.
Kromě toho v závislosti na individuální situaci zemědělců a jejich pozemku existuje několik výjimek z pravidel ekologizace61. 
Moreover, depending on the individual situation of farmers and their agricultural land, several exemptions to the greening rules exist61.
V naší zprávě z roku 2017 jsme dospěli k názoru, že ekologizace v podobě, v níž se v současné době provádí, pravděpodobně nebude mít výrazné přínosy pro životní prostředí a klima62. 
We concluded, in our 2017 report, that greening, as currently implemented, is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate62.
Ze statistik zveřejněných Komisí v roce 201863 vyplývá, že podíl využívané zemědělské plochy, na niž se vztahuje alespoň jedna ekologická povinnost v členských státech zasažených rizikem desertifikace, jako je Řecko, Chorvatsko, Itálie, Malta, Portugalsko nebo Rumunsko, je pouze 50 %64. Viz zpráva EEA č. 8/2016 Přímé a nepřímé dopady politik EU na krajinu, s. 66. 
Statistics published by the Commission in 201863 indicate that the share of utilised agricultural area subject to at least one greening obligation in Member States affected by the risk of desertification such as Greece, Croatia, Italy, Malta, Portugal or Romania was only around or below 50 %64. − According to the Commission, the rural development programmes (RDPs) of the Member States affected by desertification recognise desertification or land See EEA report No 8/2016 “The direct and indirect impacts of EU policies on land”, p. 66.
Viz zvláštní zpráva č. 26/2016 „Zvýšit účinnost podmíněnosti a dosáhnout zjednodušení nadále představuje náročný úkol“. 
See Special Report No 26/2016 “Making cross-compliance more effective and achieving simplification remains challenging”.
Švédský výbor pro zemědělství, Environmentální dopady podmíněnosti, 2011. 
Swedish Board of Agriculture, Environmental Effects of Cross-Compliance, 2011.
Například malá hospodářství, ekologická hospodářství, hospodářství s velkým podílem travního porostu. 
For example: small farmers, organic farmers, farmers with large proportions of grassland.
Viz https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en. 
See https://ec.europa.eu/agriculture/direct-support/greening_en.
Viz zvláštní zpráva č. 21/2017 „Ekologizace: komplexnější režim podpory příjmů, dosud bez environmentálních účinků“, body 26-57. 
See Special Report No 21/2017 “Greening: a more complex income support scheme, not yet environmentally effective”, paragraphs 26 to 57.
Zpráva Komise Přímé ekologické platby, 2018, za nákladě údajů 2015. 
Commission’s Green Direct Payments report, 2018, based on 2015 data.
Velikost pozemku, na který se vztahují ekologizační závazky, může být i menší, protože i pokud by se ekologické povinnosti uplatňovaly jen na jediný pozemek, bez ohledu na jeho velikost, byla by do ukazatele zahrnuta plocha celého zemědělského podniku. 32 
The land covered by greening obligations might even be lower because, even if such obligations would only apply to a single parcel, irrespective of its size, the area of the whole farm would still be included in the indicator. 32
Zkoumali jsme pět národních programů rozvoje venkova a dva regionální65. 
We looked at five national RDPs, and two regional RDPs 65.
Z toho: • Všechny programy rozvoje venkova zahrnovaly opatření66, jako jsou agroenvironmentální opatření, podpora pro oblasti s přírodními omezeními, opatření v oblasti lesnictví nebo investice do zavlažování, což může přispět k boji proti desertifikaci a znehodnocování půdy; • pouze jeden PRV obsahoval konkrétní soubor opatření proti desertifikaci, avšak s nepříliš kvalitní koncepcí (viz rámeček 3). 
Out of these: • all RDPs included measures66 which can contribute to combating desertification and land degradation, such as agri-environment and climate measures, aid for areas with natural constraints, forestry measures, or irrigation investments; • only one RDP included a specific package against desertification, but it was poorly designed (see Box 3).
33 Rámeček 3 – Příklady neúčinných opatření proti desertifikaci Rumunský program rozvoje venkova na období 2014–2020 obsahuje soubor agro-environmentálních opatření konkrétně zaměřených na řešení problému desertifikace v Rumunsku. 
33 Box 3 – Example of ineffective measure to address desertification The2014-2020 RomanianRuralDevelopmentProgrammecontainsanagri-environmentpackage aimed specifically at addressing desertification issues in Romania.
Je určen zemědělcům z vybraných oblastí s vysokým rizikem desertifikace. 
The package is open to farmers in selected areas with a high risk of desertification.
Výše podpory činí 125 EUR na hektar. 
The amount of the aid is €125 per hectare.
Podmínkou získání podpory je závazek pěstovat plodiny odolné vůči suchu, střídat plodiny a zachovat orbu na minimu. 
To receive it, farmers must commit to planting drought-resistant crops, to practise crop rotation, and to keep tillage to a minimum.
Mohou ji dostat pouze zemědělci, kteří mají méně než 10 deset hektarů orné půdy. 
Only farmers with less than 10 hectares of arable land are eligible.
Tento soubor opatření má řadu prvků, které by mohly být pro půdu přínosné, avšak jsou špatně navrženy. 
The package contains a number of features which might be beneficial for land. However, it has been poorly designed.
Zemědělce, kteří mají méně než 10 hektarů půdy, výše nabízené podpory dostatečně finančně nemotivuje k tomu, aby splnili náročné požadavky tohoto opatření. 
The amount of aid available does not provide a sufficient financial justification for such farmers with less than 10 hectares to comply with the demanding requirements of the measure.
Žádní způsobilí příjemci proto o podporu v rámci tohoto souboru opatření proti desertifikaci nezažádali a nebyly provedeny žádné platby. 
As a result, no eligible beneficiaries applied for the desertification package, and no payments were made.
Ochrana půdy je jedním z prvků návrhu Komise na příští SZP67, v němž se navrhují různé standardy týkající se ochrany a kvality půdy. 
Soil protection is a feature of the Commission’s proposal for the next CAP67, which proposes various standards related to soil protection and quality.
Návrh rovněž nastiňuje možné ukazatele výsledků a dopadů, které by členské státy mohly uplatňovat pro vykazování informací o ochraně půdy68. 
The proposal also sets out We examined the national RDPs of all five Member States we visited, and the regional RDPs of Andalucia(Spain)andSicily(Italy).
Tyto navrhované prvky nové SZP by mohly zemědělce lépe motivovat k patřičné péči o půdu v EU. 
These proposed features of the new CAP have the potential to provide improved incentives for farmers to take appropriate care of soil in the EU.
O těchto návrzích se stále jedná. 
These proposals are still under discussion.
Na posouzení toho, jak navrhované mechanismy mohou fungovat v praxi, je proto příliš brzo. 
It is therefore too early to assess how the proposed arrangements might work in practice.
Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu z roku 2013 uznává význam boje proti desertifikaci jako jednoho z adaptačních opatření na změnu podnebí. 
The 2013 EU strategy on adaptation to climate change recognises the importance of combating desertification as one of the climate change adaptation actions to be supported.
Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly vlastní národní strategie. 
Member States are encouraged to develop their own national strategies.
S využitím dostupné dokumentace v Komisi jsme zjistili, že ze třinácti členských států, které se prohlásily za zasažené desertifikací (viz rámeček 2), do listopadu 2018: − osm států včetně pěti navštívených členských států mělo ve svých strategiích pro přizpůsobení se změně klimatu konkrétní akční plány proti desertifikaci69; − dva členské státy, Maďarsko a Slovinsko, se o desertifikaci ve svých strategiích nezmínily; − tři členské státy, Bulharsko, Chorvatsko a Lotyšsko, zatím nevypracovaly strategie přizpůsobení se změně klimatu. 
Using documentation available at the Commission, we found that, of the thirteen Member States who declared themselves to be affected by desertification (see Box 2), as of November 2018: − eight had included specific actions against desertification in their climate change adaptation strategies, including the five Member States we visited69; − two, Hungary and Slovenia, did not mention desertification in their adaptation strategies; − three, Bulgaria, Croatia, and Latvia, had not yet established climate adaptation strategies.
Tyto strategie provádějí členské státy. 
Member States implement these strategies.
V současné době Komise nemá k dispozici ucelené údaje za celou EU o výsledcích jejich plnění. 
No comprehensive EU-wide information is currently available to the Commission about the results of their implementation.
V roce 2016 Komise zahájila hodnocení strategie EU pro přizpůsobení změně klimatu s cílem přezkoumat její provádění a výsledky. 
In 2016, the Commission launched an evaluation of the EU adaptation strategy to examine its implementation and performance.
Mělo by být dokončeno do konce roku 2018. 
It is planned to be completed by the end of 2018.
Z hlediska desertifikace jsou relevantní i ostatní politiky a výdajové programy EU, ale jejich dopad nebyl zdokumentován (jak je vysvětleno níže). 
Other EU policies and spending programmes are relevant to desertification, but their impact was not documented (as explained below).
Regionální fondy: EFRR a Fond soudržnosti mohou financovat infrastrukturní investice pro přizpůsobení se změně klimatu. 
Regional funds: The ERDF and the Cohesion Fund can finance infrastructure investments for climate change adaptation.
Z hlediska desertifikace a degradaci půdy jsou nejrelevantnější investice do přehrad a zavlažovacích systémů. 
Investments for dams and irrigation systems are the most relevant for desertification and land degradation.
Jejich vliv na stav půdy je smíšený (viz body 62–63). 
Their impacts on land are mixed (see paragraphs 62 to 63).
Podle EEA mohou mít projekty EFRR na půdu celou řadu dopadů; některé investice, například do silniční dopravy, mohou způsobit další rozpínání měst a zabírání půdy70. 
According to the EEA, ERDF projects “can have a broad range of impacts on land; some investments, such as those for road transport, can aggravate sprawl and land take trends”70.
Dalším fondem EU, který se využil k rekultivaci půdy po katastrofách zvyšujících riziko desertifikace, jako je sucho a lesní požáry, byl Fond solidarity. 
In addition, the EU Solidarity Fund has been used to rehabilitate land after emergencies which increase the risk of desertification, such as droughts and forest fires.
Výzkum EU: Řada výzkumných projektů zabývajících se přímo nebo nepřímo desertifikací71 byla financována z rámcových programů EU pro výzkum. 
EU Research: A number of research projects dealing directly or indirectly with desertification71 have been financed under the EU research framework programmes.
Byly zaměřeny především na porozumění fenoménu desertifikace, vypracování ukazatelů pro její monitorování nebo na podporu koordinovaného postupu ke zvyšování osvěty. 
These focused mainly on understanding the phenomenon of desertification, developing indicators to monitor desertification, or supporting coordinated action to raise awareness.
Členské státy ani Komise však účinně nevyužily výsledky výzkumu, aby posoudily rozsah desertifikace, vybudovaly účinný systém kontroly nebo vypracovaly související strategie. 
However, neither Member States nor the Commission have effectively capitalised on the research results to assess the extent of desertification, to build up an effective monitoring system, or to develop any related strategy.
Voda: Rámcová směrnice o vodě uvádí, že nedostatek vody je jedním z aspektů integrovaného vodního hospodářství, a jejím obecným cílem je dosáhnout dobrého stavu evropských vod do roku 2015. 
Water: The Water Framework Directive considers water scarcity as one aspect of integrated water management and has the overall objective of achieving good status for Europe’s waters by 2015.
V květnu 2018 Komise navrhla nařízení o opětovném využívání vody, týkající se opětovného využití odpadních vod pro zavlažování v zemědělství. 
In May 2018, the Commission proposed a draft Regulation on water reuse, focusing on the reuse of treated waste-water for agricultural irrigation.
Zajištění dostupnosti dostatečného množství kvalitní vody je v boji proti desertifikaci zásadním problémem. 
Ensuring the availability of enough, good-quality water is a major challenge in combating des ertification.
Lesní hospodářství: Strategie EU v oblasti lesního hospodářství z roku 2013 není právně závazná. 
Forestry: The 2013 EU Forest Strategy is not legally binding.
Všech pět navštívených členských států mělo vnitrostátní právní předpisy v oblasti lesnictví. 
All of the five Member States we visited had national forestry legislation.
Národní programy pro lesy a udržitelné postupy obhospodařování lesů mají na Viz zpráva EEA č. 
The national forest programmes and national sustainable forestry practices have positive effects on soil.
8/2016 Přímé a nepřímé dopady politik EU na krajinu, s. 66. 
See EEA report No 8/2016 “The direct and indirect impacts of EU policies on land”.
LEDDRA, PRACTICE, RECARE, BIODESERT. 
LEDDRA, PRACTICE, RECARE, BIODESERT.
35 70 71 
35 70 71
V Komisi na řešení otázek desertifikace (viz bod 24) dle potřeby spolupracují různé útvary. 
Various Commission services (see paragraph 24) interact on an ad-hoc basis on desertification issues.
V roce 2015 Komise zřídila odbornou skupinu pro ochranu půdy, aby s členskými státy projednala, jak lze problematiku kvality půdy řešit pomocí cíleného přístupu založeného na poměrném posouzení rizik v rámci závazného právního rámce72. 
In 2015, the Commission established an expert group for soil protection, “to reflect with Member States on how soil quality issues could be addressed using a targeted and proportionate risk-based approach within a binding legal framework”72.
Na úrovni EU i členských států proto existuje celá řada strategií, akčních plánů a výdajových programů, které jsou pro boj proti desertifikaci relevantní, ale nejsou na ni přímo zaměřeny. 
There is, therefore, a range of strategies, action plans and spending programmes at EU and national level, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it.
Projekty boje proti desertifikaci financované EU mohou mít pozitivní dopad, ale chybí příslušné informace o výkonnosti v souvislosti s desertifikací 57. 
EU-financed projects related to desertification can have a positive impact, but there is no relevant performance information on desertification 57.
Posuzovali jsme, zda projekty boje proti desertifikaci v EU mají příznivý dopad. 
We assessed whether projects addressing desertification in the EU had a positive impact.
Aby skutečně pomáhaly desertifikaci řešit, musí být zaměřeny na relevantní potřeby a být environmentálně i finančně udržitelné. 
For such projects to have a positive impact on addressing this phenomenon, they must address relevant needs, and be environmentally and financially sustainable.
Výkonnostní údaje o účinnosti a efektivnosti výdajů pomáhají hodnotit, čeho bylo s rozpočtem EU dosaženo. 
Performance information on the effectiveness and efficiency of spending is helpful in evaluating what has been achieved with the EU budget.
Studie ukázaly, že rekultivace degradované půdy je zpravidla nákladnější než předcházení desertifikaci a degradaci půdy73. 
Studies have shown that restoring degraded land is, in general, more costly than preventing desertification and land degradation73.
Projekty boje proti desertifikaci by se měly rovněž realizovat včas, neboť opožděná opatření mohou stát více peněz nebo nemusí být schopna zabránit nevratným dopadům na půdu. 
Projects relevant for desertification should also be timely, as delayed actions can potentially be more costly or unable to prevent irreversible negative consequences on land.
Chybí ucelené údaje o plánovaných nebo skutečných výdajích na projekty relevantní z hlediska desertifikace na regionální, vnitrostátní nebo evropské úrovni. 
No comprehensive data is available on planned or actual expenditure on projects relevant for desertification at regional, national, or EU level.
Nejsou k dispozici http://ec.europa.eu/environment/soil/process_en.htm Nkonya, E., Mirzabaev, A., a von Braun, J., Economics of Land Degradation and Improvement: An Introduction and Overview (Finanční aspekty degradace půdy a jejího zlepšení - úvod a přehled), Economics of Land Degradation and Improvement – A Global Assessment for Sustainable Development (Finanční aspekty degradace půdy a jejího zlepšení - globální posouzení pro udržitelný rozvoj), 2016, s. 24-26; Mezivládní vědecká platforma o biodiverzitě a ekosystémových službách, Thematic assessment of land degradation and restoration (Tematické posouzení degradace a obnovy půdy), březen 2018. 
We selected an illustrative sample of 25 projects (see http://ec.europa.eu/environment/soil/process_en.htm Nkonya, E., Mirzabaev, A., and von Braun, J., “Economics of Land Degradation and Improvement: An Introduction and Overview,”Economics of Land Degradation and Improvement – A Global Assessment for Sustainable Development”, 2016, pp. 24-26; Intergovernmental Science-Policy Platform on Biodiversity and Ecosystem Services, “Thematic assessment of land degradation and restoration”, March 2018.
36 72 73 
36 72 73
Ze seznamů projektů, které nám předložilo pět navštívených členských států a které označily jako relevantní z hlediska desertifikace74, jsme vybrali ilustrativní vzorek 25 projektů (viz bod 26). 
37 paragraph 26) from lists submitted to us by the five visited Member States, which they identified as being relevant to desertification74.
Projekty EU mohou mít pozitivní dopad na boj proti desertifikaci 60. 
EU projects can have a positive impact on combating desertification 60.
V našem vzorku jsme zjistili dva zvláště úspěšné projekty, které považujeme za příklady správné praxe. 
Within our sample, we identified two particularly successful projects which we considered to be examples of good practice.
Jednalo se o projekty, které umožnily obohacení dříve neúrodné půdy a její ochranu před degradací. 
These projects had allowed previously non-productive soil to be enriched and protected against land degradation.
Vedle toho, že byly zaměřeny na problematiku desertifikace, snižování eroze a zlepšení stavu půdy, měly i ekonomický přínos pro příjemce a přispěly k biologické rozmanitosti (viz rámeček 4). 
While addressing desertification, reducing erosion and improving the condition of the land, these projects also benefited beneficiaries economically or contributed to biodiversity (see Box 4).
37 Rámeček 4 – Dobré postupy – projekty relevantní z hlediska desertifikace Z EFRR se v Itálii na Sicílii spolufinancoval projekt, jehož cílem byl boj proti desertifikaci prostřednictvím stabilizace svahů, obohacení půdy a lepšího odvodňování. 
Box 4 – Good practices – projects relevant for desertification An ERDF co-funded project in Sicily, Italy, was aimed at combating desertification by stabilising slopes, enriching the soil, and ensuring better drainage.
Napomohl také růstu vegetace přizpůsobené místním klimatickým podmínkám a přispěl k omezení povrchové eroze, zvýšení biologické rozmanitosti a zlepšení stavu půdy. 
It also contributed to the growth of vegetation adapted to local climatic conditions. The project contributed to mitigating surface erosion, increasing biodiversity and improving the condition of land.
Zlepšení stavu půdy v Itálii (Sicílie) Zdroj: EÚD. 
Improvement of soil condition in Italy (Sicily) Source: ECA.
V Portugalsku bylo díky jednomu projektu spolufinancovanému z EZFRV možné získat hospodářský přínos z dříve neúrodné půdy. 
An EAFRD co-funded project in Portugal allowed economic benefits to be obtained from previously non-productive soil.
V oblasti s písčitou půdou byl vysazen borovicový les. Půda byla 74 Pro navštívené členské státy bylo obtížné sestavit pro náš audit seznam projektů týkajících se desertifikace, protože neexistuje žádná zvláštní politika, která by pro ně byla společná. 
A pine forest was planted in an area with sandy soil. The soil was enriched with organic matter, and irrigation and vegetation control methods that did not involve ploughing 74 The visited Member States found it challenging to produce a list of desertification-related projects for our audit, as there was no specific policy linking them.
Obecně lze říci, že projekty nebyly označeny jako projekty související s desertifikací, ale spíše ji řešily nepřímo. 
In general, the projects were not identified as related to desertification, but addressed it rather indirectly.
Existují však určité obavy, pokud jde o dlouhodobou udržitelnost projektů 61. 
But there are concerns about their long-term sustainability 61.
Investice do zavlažování byla nejčastějším typem projektu v našem vzorku (deset z 25, z nichž devět bylo spolufinancováno z EZFRV). 
Investment in irrigation was the most common type of project in our sample (10 of 25, 9 of which were co-financed by EAFRD).
Studie ukazují, že tyto projekty mohou mít na desertifikaci a degradaci půdy smíšený dopad75. 
Studies show that such projects can have mixed impacts on desertification and land degradation75.
Zavlažování však může také zvýšit výnosnost půdy: zvýšit výnosy plodin (zejména krátkodobě), umožnit, aby se pro zemědělskou činnost využily větší pozemky a také zvýšit odolnost vůči suchu. 
On the one hand, irrigation can increase the land’s profitability: it can increase crop yields – especially in the short term, make more land available for farming, and can also increase drought resistance.
V našem vzorku projektů jsme zaznamenali všechny tyto pozitivní dopady. 
We observed all these positive effects in the projects in our sample.
Podimata, M. V. and Yannopoulos, P. C., Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems (Vývoj aplikace teorie her v zavlažovacích systémech), Agriculture and Agricultural Science Procedia 4, 2015, s. 271-281; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J.I., Rieradevall, J., International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management (Mezinárodní sympózium o špičkových technologiích řízení systémů skleníkových plynů), ISHS Acta Horticulturae 801, Greensys, 2007; Kattakulov, F., Špoljar, M., Razakov, R., Advantages and disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions. 
On the other hand, irrigation can lead to sustainability problems: depleted water resources, contaminated groundwater, increased soil erosion or risk of salinisation76 and Podimata, M. V. and Yannopoulos, P. C., “Evolution of Game Theory Application in Irrigation Systems”, Agriculture and Agricultural Science Procedia 4, 2015, pp. 271-281; Muñoz, P., Antón, A., Nuñez, M., Paranjpe, A., Ariño, J., Castells, X., Montero, J.I., Rieradevall, J., “International Symposium on High Technology for Greenhouse System Management”, ISHS Acta Horticulturae801, Greensys,2007;Kattakulov,F.,Špoljar,M.,Razakov,R.,“Advantagesand disadvantages of irrigation: focus on semi-arid regions.
Holistický přístup k životnímu prostředí), 2017, s. 29–38. 
The Holistic Approach to Environment”, 2017, pp.29-38.