natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podle odhadovaných údajů statistického zdroje, který vnitrostátní orgány při výpočtech použily, se ve skutečnosti průměrně používá přibližně 65 kg dusičnanů na hektar, tj. značně pod hranicí 125 kg. 
Estimates of data from a statistical source used by the national authorities in the calculations show that the levels of fertilisation actually employed are, on average, around 65 kg of nitrate per hectare and therefore well below the threshhold of 125 kg per hectare.
Tuto skutečnost potvrdili také tři zemědělci, které Účetní dvůr navštívil, z nichž dva používají průměrně 15 kg dusičnanů na hektar a jeden maximálně 60 kg. 
This was also confirmed by the three farmers visited by the Court, two of whom used an average of 15 kg of nitrate per hectare and one used 60 kg at the most.
Svědčí to o tom, že zemědělci dostávají náhradu za postupy, které už běžně používají. 
This shows that farmers are being compensated for practices that they were already implementing.
Francouzské orgány tvrdí, že limit 125 kg – byť přesahuje množství hnojiva, které zemědělci v praxi používají – je referenční stav, který je považován z hlediska životního prostředí za příznivý. 
The French authorities explain that the threshhold of 125 kg is a reference practice considered favourable for the environment even though it exceeds the levels of fertilisation actually employed by the farmers.
Toto vysvětlení je v rozporu se stanoviskem Komise vyjádřeným v dokumentu, který předložila členským státům18 a v němž upozornila na riziko vyplácení náhrad zemědělcům, pro něž jsou dané závazky (část závazků) běžnou praxí, nebo výpočtu na základě údajů, které nejsou pro daný region reprezentativní. 
These explanations are not in line with the view expressed in a Commission document 18 presented to the Member States, which drew attention to the risk of compensating ‘farmers for whom (parts of ) the obligations are normal practice or to base the calculations on figures which are not representative for a specific region.
Toto riziko je zjevné zejména v případech, kdy se výše podpory počítá jako (např. celostátní) průměr, aniž by se braly v úvahu různé agronomické nebo nákladové struktury v daných regionech. 
This risk becomes in particular evident if an aid is calculated as (e.g. nationwide) average without taking into account different agronomic and cost structures in the regions’.
18 Výborprorozvojvenkova,pracovnídokumentRD10/07/2006-final,Agroenvironmentálnízávazkyajejichověřitelnost. 
18 RuralDevelopmentCommittee,WorkingDocumentRD10/07/2006-final,Agri-environmentcommitmentsandtheirverifiability.
Hodnota parametrů použitých při výpočtu výše podpory se časem mění, takže některá podopatření, např. ta, jejichž cílem je střídání různých plodin, mohou přestat být pro potenciální příjemce dostatečně finančně lákavá. 
The value of the parameters used to calculate the aid amounts changes over time with the result that certain sub-measures, like the ones aiming to diversify crop rotation, may become insufficiently attractive to potential beneficiaries in financial terms.
K tomu došlo například ve Francii, kde muselo být jedno podopatření během roku 2008 pro nové příjemce ukončeno pro nedostatek zájmu. 
This situation occurred for instance in France, where a sub-measure had to be closed for new beneficiaires during 2008 due to a lack of interest.
Většina členských států však ponechala výši podpory po dobu trvání smlouvy stabilní, aby zaručila zemědělcům určitou jistotu, a také proto, že náklady na přizpůsobení výše podpory měnícím se podmínkám by mohly nakonec převýšit přínos, který by zemědělec z takové změny měl. 
However, most Member States kept aid amounts stable over the duration of the contract to provide some security to farmers and because the cost of adapting aid amounts to changing circumstances could prove higher than the benefit farmers would derive from such change.
U 203 smluv, které Účetní dvůr prověřoval, došlo k revizi cen v 10 % případů. výše podpory není dostAtečně rozlišenA s ohledem nA regionální či místní podmínky 63. 
For the 203 contracts reviewed by the Court, a system of revision of prices existed in 10 % of the cases. the aid amounts are not differentiated enough according to regionaL or LocaL site conditions 63.
Agroenvironmentální podopatření se mohou provádět v oblastech s různými charakteristikami (kvalita půdy, množství dešťových srážek, zeměpisné podmínky: roviny, pohoří atd.), které mají vliv na náklady a příjmy zemědělských podniků. 
Agri-environment sub-measures can be implemented in areas with different characteristics (soil quality, rainfall, geography: plains, mountains, etc) which affect the costs and income of the farms.
Článek 53 nařízení Komise č. 1974/2006 uvádí, že členské státy zajistí, aby finanční podpora pro agroenvironmentální podopatření byla odlišena tak, aby případně brala v úvahu regionální nebo místní podmínky a využití půdy. 
Article 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 states that Member States shall ensure that financial support for agri-environment sub-measures is differentiated to take into account regional or local site conditions and actual land use as appropriate.
Pokud se pro výpočet agroenvironmentálních plateb použijí nedostatečně rozlišené průměrné náklady a příjmy, některé podniky dostávají nadměrnou podporu (a veřejné prostředky nejsou využity efektivně) a jiné příliš nízkou; může se pak stát, že účast bude příliš malá na to, aby opatření mělo nějaký vliv. 
When insufficiently differentiated average costs and incomes are used to calculate aid amounts for agri-environment, some farms are overcompensated, leading to an inefficient use of public funds, and some are undercompensated, risking that the participation rate may be too low to have an effect.
Například podle údajů z roku 2006 se výnosy z produkce oliv v Andalusii pohybovaly mezi 0,48 tunami na hektar v nezavla-žovaných oblastech a 5,46 tunami na hektar v zavlažovaných oblastech. 
As an illustration, 2006 data shows that yields in olive production in Andalusia varied between 0,48 tonnes/hectare in non-irrigated areas and 5,46 tonnes/hectare in irrigated areas.
Nehledě na tyto rozdíly se pro výpočet podpory použil průměr 3,5 tuny na hektar, aniž by se rozlišovalo mezi zavlažovanými a nezavlažovanými oblastmi. 
Despite these differences, an average of 3,5 tonnes/hectare was used for the aid calculation, without differentiating between irrigated and non-irrigated areas.
Případy, kdy by takové rozlišení mohlo být pro zemědělce přínosné, ale obnášelo by dodatečné administrativní náklady, byly Účetním dvorem zjištěny ve čtyřech členských státech s národními programy (Francie, Polsko, Maďarsko a Švédsko). 35 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
The Court identified cases where differentation would provide possible benefits to farmers but with a possible extra administrative cost in four Member States with national programmes (France, Poland, Hungary and Sweden). 35 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Francouzské orgány se u základních podopatření uvedených v rámečku 4 rozhodly uplatnit celostátní průměr, přestože výše podpory by měla zohledňovat, zda se jedná o rovinatou, hornatou či znevýhodněnou oblast. 
The French authorities decided to use national averages for the basic sub-measure described in Box 4, despite the need to differentiate aid amounts according to plain, mountain and less-favoured areas.
Pokud by podpora takto rozlišena byla, v rovinatých oblastech mohla být nižší o 33 % a ve znevýhodněných oblastech o 20 %, což představuje přibližně 8 milionů EUR z prostředků EU v roce 2009. 
If the French aid amounts had been differentiated, the amounts in the plains and less favoured areas could have been respectively 33 % and 20 % lower, representing around 8 million euro of EU funds in 2009.
V Polsku se u více než 10 různých podopatření použila stejná částka ušlého zisku bez ohledu na to, že je třeba rozlišovat např. mezi plodinami na orné půdě a travními porosty. 
In Poland, the same amount for income foregone was used for more than 10 different sub-measures, despite the need to differentiate e.g. between arable crops and grassland.
Výše podpory se nijak nerozlišovala ani mezi různými regiony, přestože mají velmi odlišné charakteristiky. mírA účAsti nA záklAdních opAtřeních 67. 
The aid amounts were also not differentiated for the various regions despite their very different characteristics. pArticipAtion rAte in bAsic meAsures 67.
Většina členských států se však tím, jaká minimální účast je nutná k tomu, aby podopatření přinesla očekávané environmentální účinky, a zda jsou částky podpory pro zaručení minimální účasti přiměřené, nezabývá. 
However, most Member States do not assess the minimum participation level needed to ensure that sub-measures provide the expected environmental effects and whether the aid amounts are adequate to reach this minimum level.
V Polsku se v regionech, které Účetní dvůr navštívil, prováděla tři základní podopatření, na něž v roce 2008 připadalo 75 % výdajů, na méně než 1 % využité zemědělské plochy. 
In Poland, three basic sub-measures representing 75 % of the expenditure in 2008 were implemented on less than 1 % of the utilised agricultural areas of the regions visited by the Court.
Nejsou k dispozici žádné údaje, které by potvrdily, že toto pokrytí je natolik dostačující, aby podopatření ovlivnila životní prostředí. 
No data is available to demonstrate that such coverage is important enough to result in environmental effects.
Přes takto malé pokrytí se však na tato podopatření poskytovala výrazně nižší podpora (mezi 16 % a 44 %), než odpovídalo výpočtům na základě dodatečných nákladů a ušlého zisku. 
Despite the low coverage, the aid amounts for these sub-measures were kept significantly below (between 16 % and 44 %) the amounts calculated on the basis of additional costs and income foregone.
V jiných případech byly částky podpory navýšeny i přes to, že míra účasti již dosáhla plánované hranice. 
In other cases, aid amounts were increased despite the fact that the participation rate already fulfilled the planned targets.
To vedlo např. ve Švédsku k tomu, že se podpora u jednoho podopatření zvedla na trojnásobek, přestože cílové účasti již bylo dosaženo. 36 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
This led to situations such as in Sweden, which increased threefold the aid amount of one sub-measure despite the fact that the participation target had been reached. 36 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
39 odst. 1 nařízení (ES) č. 1698/2005 uvádí, že členské státy by měly poskytovat podporu, která je vyčleněna na agroenvironmentální platby, na celém svém území podle svých zvláštních potřeb. 
Article 39(1) of Regulation (EC) No 1698/2005 states that Member States should make support available for agri-environment payments throughout their territories in accordance with their specific needs.
Všechny auditované programy rozvoje venkova ukazují, že problémy životního prostředí jsou v některých regionech naléhavější než v jiných. 
All rural development programmes audited show that the environmental pressures are more acute in some regions than in others.
Účetní dvůr zjišťoval, do jaké míry agroenvironmentální podpora zohledňuje potřeby v oblasti životního prostředí, zda byly využity dostupné nástroje řízení, např. zaměření na určité zeměpisné oblasti a výběr takových oblastí, a zda bylo řízení inovativní a podloženo důkazy. 
The Court reviewed to what extent agri-environmental aid takes account of environmental needs, whether available management tools such as geographical targeting and selection were used and also whether management was innovative and evidence-based.
Účetní dvůr rovněž prověřil, zda se řízení prostředků soustředilo na dosažení účinků na životní prostředí. 
Finally, the Court reviewed whether the management of funds was focused on delivering environmental effects.
Pro zvýšení účinků agroenvironmentálních podopatření na životní prostředí je nejdůležitější zajistit, aby se prostředky vynakládaly v souladu s regionálními potřebami a prioritami. 
Ensuring that funds are spent according to regional needs and priorities is of key importance for enhancing the environmental effects of agri-environment sub-measures.
Toho lze dosáhnout tzv. zacílením prostředků na zeměpisné oblasti, typy zemědělských podniků nebo zemědělské postupy podle vhodných kritérií způsobilosti. 
This can be achieved through targeting funds to geographical areas, types of farms or farming practices by setting appropriate eligibility criteria.
Zacílení agroenvironmentálních plateb je v posledních deseti letech stálým tématem. 
Targeting of agri-environment payments has been a permanent issue over the last decade.
Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě z roku 2000 „Ekologizace SZP“ kritizoval malé zaměření agroenvironmentálních režimů na priority v oblasti životního prostředí (další podrobnosti viz příloha I). 
In its special report from 2000 on ‘Greening the CAP’, the Court criticised the lack of targeting agri-environment schemes to environmental priorities (see Annex I for further details).
Od té doby se v několika hodnoceních a studiích19 upozorňovalo na to, že agroenvironmentální výdaje by měly být lépe zaměřeny na zjištěné potřeby. 
Since then, several evaluations and studies 19 identified a need for improved targeting of agri-environment expenditure to identified needs.
Nedávná zpráva evropské sítě pro rozvoj venkova20 označila zacílení za jedno z devíti kritérií úspěšného dosahování výsledků. 
A recent report from the European Network for Rural Development 20 identified targeting as one of the nine key criteria for the successful delivery of outcomes.
Komise se ve svém nedávném sdělení „SZP do roku 2020“ zasazuje o lepší zaměření opatření v rámci politiky rozvoje venkova. 
In its recent communication ‘The CAP towards 2020’, the Commission advocates improved targeting of the measures under the rural development policy.
19 Viz např.: 1) Hodnotící studie z listopadu 2004 vypracovaná v rámci posouzení dopadu programů rozvoje venkova, které Komise prováděla s ohledem na politiku rozvoje venkova po roce 2006 (jež označila lepší zacílení agroenvironmentálních opatření za jeden z klíčových prvků zlepšování realizace politiky rozvoje venkova v členských státech a regionech) a 2) výzkumný projekt „Integrované nástroje pro koncipování a realizaci agroenvironmentálních režimů“, financovaný mezi lety 2004 a 2006 v rámci šestého rámcového programu (podle něhož je zacílení hlavním kritériem dobrých výsledků agroenvironmentálních opatření v oblasti životního prostředí dobré výsledky). 
19 See for instance: (1) The evaluation study of November 2004, prepared as part of the Commission’s Impact Assessment of Rural Development programmes in view of post-2006 rural development policy (which identified the improvement of targeting of agri-environment measures as one of the key themes in the improvement of the delivery of rural development policy in the Member Sates and regions) and (2) The research project on ‘Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes’, which was funded between 2004–06 under the sixth EU framework programme (which identified targeting as a key criterion for the environmental performance of agri-environment measures).
20 Tematickápracovnískupina 3, „Veřejné statky a veřejná intervence“, konečná zpráva, prosinec 2010. 
20 Thematic working Group 3, Public goods and public intervention, final report, December 2010.
Odpovídající zohlednění potřeb a priorit umožňuje nasměrovat prostředky právě tam, kde se vyskytují problémy životního prostředí. 
A relevant targeting approach can channel expenditure to areas where environmental problems are located.
Lze například nastavit taková kritéria způsobilosti, aby výdaje šly jen do přesně definovaných oblastí, kde je nutné změnit zemědělské postupy nebo kde by stávající postupy šetrné k životnímu prostředí nebyly bez agroenvironmentální podpory udržitelné. 
This can, for instance, be done by setting eligibility criteria which limit expenditure to precisely defined areas where changes in farming practices are necessary or where existing environmentally friendly farming practices would not be maintained without agri-environmental support.
Tento princip znázorňují schémata 3–5, kde je vidět distribuce prostředků při zaměření na určité zeměpisné oblasti a bez něj. 
This is illustrated in Figures 3 to 5, which show the distribution of funds with and without geographical targeting.
Místním potřebám je lépe přizpůsobeno řešení ve schématu 5. 
Local needs are better addressed in Figure 5.
V tomto schématu je také stejné množství peněz využito účelněji v porovnání se schématem 4, kde se prostředky vynakládají i v lokalitách bez environmentálních problémů. 
The same amount of money is used more effectively in Figure 5 as compared to Figure 4, where funds are also spent in areas without environmental problems.
Členské státy mohou na základě zjištěných potřeb v oblasti životního prostředí provádět agroenvironmentální podopatření na rozsáhlém území a/nebo je zaměřit na místní podmínky. 
Member States can implement agri-environment sub-measures over a wide area and/or target them to local circumstances, according to the environmental needs identified.
Celkově se při auditu ukázalo, že většina prostředků se vynakládala na „horizontální“ podopatření, která se prováděla na celém území spadajícím pod program rozvoje venkova (viz tabulka 1). 
Overall, the audit established that most of the expenditure was made on ‘horizontal’ sub-measures which were implemented over the whole area of the rural development programme (see Table 1).
Část těchto výdajů je určena k zachování stávajících zemědělských postupů šetrných k životnímu prostředí21, což je v souladu s jedním z cílů aktuálního právního rámce (viz bod 3). 
Part of this expenditure is for maintaining existing favourable farming practices 21.
Specifické nasměrování výdajů se v současnosti nevyžaduje. Zaměření na určité zeměpisné oblasti však může být účelným nástrojem, např. ke stanovení prioritních oblastí pro poskytování podpory, pokud členské státy prokážou, že bez agroenvironmentální podpory budou muset tyto oblasti přejít na méně šetrný způsob využívání půdy. 
Currently there is no requirement to target expenditure to specific areas. However, geographical targeting can also be an effective tool, e.g. to prioritise areas where Member States have demonstrated that conversion to a less environmental friendly land use will occur without agri-environment support.
21 To je případ zejména Rakouska, jehož agroenvironmentální podopatření jsou koncipována tak, aby především umožnila udržet v celé zemi stav životního prostředí, který je v programu rozvoje venkova označen za přiměřeně dobrý. 
21 This is in particular the case in Austria, where the agri-environment sub-measures were designed above all to maintain the environmental situation all over the country, which is assessed as reasonably positive in the rural development programme.
Rakousko proto využívá preventivní a horizontální přístup, kdy se přibližně 70 % zemědělců účastní agroenvironmentálních podopatření, což pokryje zhruba 93,5 % veškeré zemědělské půdy. 
Austria therefore applies a preventive and horizontal approach where around 70 % of farmers participate in agri-environment sub-measures, covering 93,5 % of all farmland.
38 TABULKA 1 Členský stát / region, v němž se provádí program rozvoje venkova Podíl výdajů vynaložených na celém území spadajícím pod program AT – Rakousko 90 % DE – Braniborsko a Berlín 90 % ES – Andalusie 50 % FR – Francie 90 % HU – Maďarsko 80 %1 IT – Piemont 85 % PL – Polsko 100 %2 SE – Švédsko 60 % AGROENVIRONMENTÁLNÍ VÝDAJE NA CELÉM ÚZEMÍ, KTERÉ SPADÁ POD PROGRAM ROZVOJE VENKOVA 1 Odhad na základě„zonálních“ podopatření. 
38 TABLE 1 Rural development programme Member State/Region % of expenditure implemented on the whole area of the programme AT — Austria 90 % DE — Brandenburg and Berlin 90 % ES — Andalusia 50 % FR — France 90 % HU — Hungary 80 % 1 IT — Piedmont 85 % PL — Poland 100 % 2 SE — Sweden 60 % AGRI-ENVIRONMENT EXPENDITURE IMPLEMENTED ON THE WHOLE AREA OF THE PROGRAMME 1 Estimation based on the areas under ‘zonal’ sub-measures.
2 Pro zacílená podopatření se počítá s přibližně 20 % rozpočtem, ale k vyplácení prostředků zatím nedošlo. 
2 A budget of around 20 % is planned for targeted sub-measures but is not yet implemented.
Zdroj: Evropský účetní dvůr, odhad výdajů použitých pro podopatření bez zeměpisného omezení v roce 2009/2010. 
Source: European Court of Auditors, estimation of expenditure used for sub-measures without geographical limitation in 2009/2010.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? SCHÉMA 3 SCHÉMA 4 SCHÉMA 5 39 CHARAKTERISTIKA OBLASTI Oblasti ohrožené erozí půdy Oblasti, kde je prokazatelně ohroženo zachování stávajících zemědělských postupů Oblasti, v nichž jsou ohrožena přírodní stanoviště DISTRIBUCE PROSTŘEDKŮ BEZ ZAMĚŘENÍ NA URČITÉ ZEMĚPISNÉ OBLASTI Agroenvironmentální podpora je k dispozici na celém území bez ohledu na konkrétní potřeby DISTRIBUCE PROSTŘEDKŮ NA ZÁKLADĚ ZAMĚŘENÍ NA URČITÉ ZEMĚPISNÉ OBLASTI Oblasti ohrožené erozí půdy Oblasti bez prokazatelného ohrožení žádnou podporu nedostávají s výjimkou podpory zaměřené na konkrétní zemědělské podniky nebo postupy (např. ekologické zemědělství) Oblasti, kde je prokazatelně ohroženo zachování stávajících zemědělských postupů Oblasti, v nichž jsou ohrožena přírodní stanoviště Zdroj: upraveno podle studie Dr. Pierra Dupraze, INRA, Francie, zejm. zvláštního projektu č. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? FIGURE 3 FIGURE 4 FIGURE 5 39 CHARACTERISTICS OF THE AREA Area with a risk of soil erosion Area where threats on maintenance of existing farming practices is demonstrated Area where habitats are threatened DISTRIBUTION OF FUNDS WITHOUT GEOGRAPHICAL TARGETING Agri-environment support available throughout the whole territory without taking into account specific needs DISTRIBUTION OF FUNDS WITH GEOGRAPHICAL TARGETING Area with a risk of soil erosion No agri-environment support in areas where no threat is demonstrated, except for funds targeted to specific farms or practices (e.g. organic farming) Agri-environment support in areas where threats on maintenance of existing farming practices is demonstrated Agri-environment support in areas where habitats are threatened Source: Adapted from the work of Dr Pierre Dupraz, INRA, France, in particular ‘Specific targeted research project n°SSPE-CT-2003-502070 Integrated Tools to design and implement Agro Environmental Schemes’.
Účetní dvůr nalezl i případy podopatření, která na specifické místní potřeby zaměřena byla. 
The Court found also some sub-measures which were targeted to specific local needs.
Dva úspěšné příklady uvádí rámeček 5. 
Two successful examples of this are described in Box 5.
Se zohledněním konkrétních potřeb a priorit, podobně jako s některými postupy hospodaření uvedenými v dalších bodech, jsou spojeny dodatečné administrativní náklady. 
Targeting, like certain of the management practices outlined in the following paragraphs, imposes additional administrative costs.
Bylo by rozumné a vhodné, aby Komise při navrhování výdajových režimů brala v úvahu poměr nákladů a výnosů a aby tak činily i členské státy, když se rozhodují, jak tyto režimy provádět. 
It would be reasonable and desirable for the Commission to take cost-benefit considerations into account when proposing expenditure schemes, and for Member States to do so when deciding how to implement schemes.
40 RÁMEČEK 5 ÚSPĚŠNÉ PŘÍKLADY ZAMĚŘENÍ NA URČITÉ ZEMĚPISNÉ OBLASTI Agroenvironmentální podopatření ve Francii se zaměřují na oblasti sítě Natura 2000 nebo oblasti zasažené specifickými problémy, hlavně znečištěním vody, ale také erozí půdy. 
40 BOX 5 SUCCESSFUL EXAMPLES OF GEOGRAPHICAL TARGETING France targets agri-environment sub-measures at Natura 2000 areas or at areas affected by specific problems, mainly water pollution but also soil erosion.