natgillin/translations-raw huggingface dataset:
17 RÁMEČEK 1 PŘÍKLADY POMALÉHO PROVÁDĚNÍ POMOCI Při přezkumu programu pro průběžné odzbrojení, demobilizaci a reintegraci v Súdánu z listopadu 2006 byla zjištěna vysoká míra frustrace zapříčiněná zpožděním a nepostupující realizací. v prosinci 2007 súdánská vláda vyjádřila zklamání nad pomalým prováděním programu, které potvrdila i následná návštěva Komise v Súdánu. v jižním Súdánu vybral úřad Europeaid jako partnera pro dohled nad nouzovou výstavbou budovy pro právní poradce organizaci oSn. Příjemci souhlasili s prefabrikovanou stavbou, kterou je možno rychle dopravit na místo a sestavit. 
17 BOX 1 EXAMPLES OF SLOW IMPLEMENTATION OF AID a november 2006 review of the interim disarmament, demobilisation and reintegration programme in sudan reported on the high level of frustration with delays and lack of implementation. in december 2007 the sudanese government expressed disappointment at the slow implementation of the programme, which was confirmed by a subsequent commission mission to sudan. in south sudan, Europeaid selected a Un organisation as a partner to supervise the emergency construction of legal offices.
Byli však frustrováni zpožděními při provádění: základy byly napřed vykopány na špatném místě, prefabrikované panely byly dodány pozdě a pak manažer projektu odjel. Projekt rozvoje tábora řízený organizací oSn na okupovaném palestinském území byl původně plánován na období 12 měsíců končící v červnu 2007, ale ani po dvou prodlouženích nebyl ke konci roku 2008 dokončen. zvláštní zpráva č. 15/2009 - Pomoc EU prováděná organizacemi oSn: rozhodování a monitorování 
Beneficiaries agreed to a prefabricated construction which could be quickly delivered and assembled. however, they were frustrated by delays in implementation as foundations were initially dug in the wrong location, prefabricated panels were delivered late and the project manager departed. the camp development project managed by a Un organisation in the occupied palestinian territory was initially planned for a period of 12 months ending in June 2007 but after two extensions was still continuing at the end of 2008. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring
FORMÁLNÍ SROVNÁNÍ S ALTERNATIVNÍMI MECHANISMY POSKYTOVÁNÍ POMOCI BY MĚLO BÝT SYSTEMATICKÉ 26. ani úřad Europeaid, ani gŘ Echo systematicky neprovádí formální zhodnocení alternativních mechanismů poskytování pomoci. Při analýze projektových návrhů z hlediska účelnosti nákladů se jako náhrada chybějícího konkurenčního faktoru nepoužívají srovnatelné informace ani informace o standardních cenách. volba využít k poskytnutí pomoci organizaci oSn tedy není podložena nezvratnými důkazními informacemi potvrzujícími, že tento přístup je efektivnější a účelnější než jiné způsoby poskytování pomoci. 
FORMAL COMPARISON WITH ALTERNATIVE AID DELIVERY MECHANISMS SHOULD BE SYSTEMATIC 26. neither Europeaid nor Echo systematically carries out formal appraisals of alternative aid delivery mechanisms. comparative or standard cost information is not used to analyse the cost-effectiveness of project proposals in order to compensate for the absence of competitive tendering. the choice of using a Un organisation to deliver aid, is not, therefore, supported by conclusive evidence that this approach is more efficient and effective than other ways of delivering aid.
27. z odpovědí na dotazníky Účetního dvora vyplynulo, že pokud se srovnání s alternativami prováděla, povětšinou nebyla zdokumentována. hodnocení Komise podobně uvádělo, že neexistovalo žádné formální zhodnocení alternativních forem pomoci a o analýze možných alternativ bylo možno před vlastním rozhodnutím zjistit jen málo informací. avšak i když existovalo jen málo dokladů o tom, že rozhodovací proces proběhl, Komise byla se svou volbou provádět pomoc prostřednictvím organizací oSn spokojena. Směřování pomoci přes oSn bylo často považováno za jedinou možnost, zejména v krizových situacích. 
27. the replies to the court’s questionnaires indicated that where comparisons with alternatives were carried out they were generally not documented. the commission’s evaluation similarly found that there was no formalised appraisal of alternative forms of aid and little information could be found on any analysis of possible alternatives prior to the decision. however, even where there was little record of the decision-making process that had taken place, the commission was satisfied with its choices to deliver aid through Un organisations. channelling aid through the Un was frequently considered to have been the only option, particularly in crisis situations.
Pokud existovalo více možností, Komise měla obvykle za to, že oSn je nejlepší možnou volbou, a to navzdory absenci systematicky zdokumentovaných zdůvodnění v době přijetí rozhodnutí. 28. 
Where there had been other options the commission generally considered that the Un had been the best choice, despite the absence of systematically documented justifications at the time when the decisions were taken.
Jednou z dalších možností poskytování pomoci je provádění pomoci Komisí. vedoucí úloha Komise při provádění dočasného mezinárodního mechanismu na okupovaném palestinském území, přes nějž bylo v letech 2006 a 2007 směřováno více než 600 milionů EUr, názorně demonstruje schopnost Komise provádět a koordinovat pomoc ve velkém měřítku i v nestabilním prostředí. Čl. 18 odst. 
28. implementation by the commission itself is one of the other options for delivering aid. the lead role of the commission in the implementation of the temporary international mechanism in the occupied palestinian territory, through which over 600 million euro were channelled in 2006 and 2007, demonstrates the capacity of the commission to implement and coordinate aid on a large scale in an unstable environment. article 18(1) of the revised financial regulation explicitly states that commission programmes can be financed by financial contributions from member states and other donors, which provides an opportunity to explore the possibility of multi-donor funds managed and coordinated by the commission.
30. Komise reagovala na požadavek zajistit robustní postupy finančního řízení tak, že vyvinula mechanismy kontroly opatření přijatých v návaznosti na vyslovené připomínky a kontroly, jež kombinují předběžné schválení a kontroly ex-post13 (viz graf 5). Komise napřed provede posouzení systémů finanční kontroly na straně partnerů z řad oSn (analýza čtyř pilířů), aby se ujistila, že splňují mezinárodní standardy14. aby bylo zajištěno fungování těchto systémů v praxi, poskytují Komisi její partneři z řad oSn informace v podobě zpráv. 
30. the commission has responded to the requirement to ensure robust financial management procedures by developing monitoring and control mechanisms which combine prior approval and ex post checks13 (see Figure 5). the commission first carries out an assessment of the financial control systems of its Un partners (the four pillar analysis) to ensure they meet international standards14. in order to ensure that these systems operate in practice, the commission is provided with information by its Un partners through reports. the commission also conducts field monitoring visits and carries out verification missions. although not part of the commission’s monitoring procedures, the court of auditors also checks the eligibility of a sample of expenditure implemented through Un organisations as part of its annual financial audit of the commission’s accounts.
13 Článek 165 finančního nařízení stanoví, že provádění akcí mezinárodními organizacemi podléhá kontrole Komise. Kontrola je vykonávána buď předběžným schválením, nebo kontrolou ex post, nebo kombinovaným postupem. 
13 article 165 of the financial regulation states that the implementation of actions by international organisations is subject to scrutiny by the commission. such scrutiny shall be exercised either by prior approval, by ex post checks or by a combined procedure.
14 východiskem tohoto posouzení jsou srovnávací měřítka, která Komise definovala pro každý postup. 
14 the commission defined benchmarks relative to each procedure as the basis for this assessment.
19 zvláštní zpráva č. 15/2009 - Pomoc EU prováděná organizacemi oSn: rozhodování a monitorování 
19 special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring
32. organizace oSn často uzavírají subdodavatelské smlouvy na provádění činností s jinými organizacemi, jejichž systémy finanční kontroly nebyly předmětem přezkumu Komise. například v souvislosti s projektem pohotovostní zdravotní péče, který gŘ Echo financovalo v Súdánu, uzavírala jedna organizace oSn subdodavatelské smlouvy na činnosti s nevládními organizacemi, které s gŘ Echo neuzavřely dohody o partnerství. 
32. Un organisations frequently subcontract the implementation of activities to other organisations whose financial control systems have not been reviewed by the commission. for example, in the context of the Echo-financed emergency health care project in sudan, the Un organisation subcontracted activities to ngos which had not entered into a partnership agreement with Echo. the commission relies on the Un organisation’s systems to control the activities of the subcontractors.
20 GRAF 5 1. 
20 FIGURE 5 1.
Analýza čtyř pilířů Komise zkoumá čtyři hlavní druhy finanční kontroly (účetnictví, vnitřní kontrola, externí audit a zadávání zakázek) organizací OSN a kontroluje tak, zda splňují požadavky mezinárodních standardů. 
Four pillar analysis Commission examination of the four main types of financial control (accounting, internal control, external audit and procurement) of UN organisations to check they meet international standards.
Zprávy OSN Organizace OSN jsou povinny poskytovat výroční zprávy o pokroku a konečnou zprávu do šesti měsíců od ukončení realizace (u humanitární pomoci do tří měsíců). 
UN reports UN organisations are required to provide annual progress reports plus a final report within six months of the end of implementation (three months for humanitarian assistance).
Roční strategie je podporována prostřednictvím programových dialogů. 
The annual strategy is supported through programming dialogues.
Monitorování v terénu Komise navštěvuje projekty a setkává se s partnery, aby zajistila efektivnost provádění a dosažení cílů. 
Field monitoring Commission visits to projects and meetings with partners to ensure the efficiency of implementation and achievement of objectives.
Zahrnuje monitorování orientované na výsledky (ROM). 
Includes results-oriented monitoring (ROM).
Ověřování Komise provádí kontroly, včetně kontrol na místě, s cílem potvrdit vhodnost postupů zjištěných v rámci analýzy čtyř pilířů a prověřit, zda prostředky byly využity optimálním způsobem. 
Verifications Commission checks, including on the spot, to confirm the adequacy of the procedures identified in the four pillar analysis and to examine whether value for money has been obtained.
Dále se v rámci hodnocení kontroluje efektivnost a účelnost pomoci. 
In addition, evaluations check the efficiency and effectiveness of aid.
MECHANISMY MONITOROVÁNÍ A KONTROLY ■ Předchozí schválení ■ Kontroly ex post zvláštní zpráva č. 15/2009 - Pomoc EU prováděná organizacemi oSn: rozhodování a monitorování 
MONITORING AND CONTROL ARRANGEMENTS ■ Prior approval ■ Ex post checks special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring
ZPRÁVY OSN NEUVÁDĚJÍ DOSTATEČNÉ INFORMACE O VÝSLEDCÍCH 33. Komise je vůči zprávám oSn kritická, neboť jsou příliš obecné, neinformují o vzniklých problémech a jsou vydávány pozdě15. 
UN REPORTS PROVIDE INSUFFICIENT INFORMATION ON RESULTS 33. the commission is critical of Un reports which are excessively general, do not communicate problems encountered and are frequently late15. the commission has not succeeded in obtaining adequate information on project achievements because clearly quantified output targets are not developed for all projects.
Pokud jsou ukazatele výkonnosti kvantifikovány, soustřeďují se na snadněji měřitelný projektový výstup spíše než na dopad projektu. Pokyny Komise pro řízení projektového cyklu (březen 2004) rozlišují mezi ukazateli výstupu na straně jedné a ukazateli důsledku a dopadu na straně druhé. Ukazatele výstupu měří okamžité a konkrétní výsledky přijatých opatření, zatímco ukazatele důsledku a dopadu měří účinek projektu na příjemce a dlouhodobé následky. v některých případech byly ukazatele dopadu zahrnuty, ale nebyly měřitelné, a to zejména v případě kratšího účetního období gŘ Echo16 (viz rámeček 2). 
When performance indicators are quantified they focus on the more easily measurable project output rather than project impact. the commission’s project cycle management guidelines (march 2004) distinguish between output indicators, on the one hand, and outcome and impact indicators, on the other. output indicators measure the immediate and concrete consequences of measures taken whilst outcome and impact indicators measure the effect of the project on beneficiaries and the long-term consequences. in some cases impact indicators were included but were not measurable, particularly within the shorter reporting timescale of Echo16 (see Box 2).
15 Přes 70 % odpovědí z gŘ Echo na dotazníky Účetního dvora uvádělo, že zprávy oSn jsou vydávány pozdě. 
15 over 70 % of the replies to the court’s questionnaires from Echo indicated that Un reports were late.
6 FaFa vyžaduje konečnou zprávu do tří měsíců od ukončení provádění humanitární pomoci a do šesti měsíců v ostatních případech. 
16 article 2.6 of the fafa requires a final report within three months after the end of implementation for humanitarian aid and six months in other cases.
21 RÁMEČEK 2 OBTÍŽE S MĚŘENÍM VÝKONNOSTI Pokud projekty obsahovaly jak ukazatele výstupu, tak ukazatele důsledku, organizace oSn nemusela být nutně schopna podat zprávu o ukazatelích důsledku v termínu pro podání zprávy. například v případě jednoho projektu oSn v súdánském dárfúru bylo cílovým výstupem, aby 25 000 domácností obdrželo osivo pro pěstování plodin, zatímco cílovým důsledkem bylo, aby každý příjemce obdělal z poskytnuté pomoci dalších 1,2 hektaru. v případě projektu oSn pro zdraví, výživu a vodu ve státech modrý nil a chartúm odkazovaly výstupní ukazatele na řadu podporovaných klinik, zatímco ukazatele důsledku se týkaly míry úmrtnosti a nemocnosti. ačkoliv u obou těchto projektů gŘ Echo byly organizace oSn schopny podat zprávu o ukazatelích výstupu, nebyly schopny v daných lhůtách (tři měsíce po skončení projektu) podat zprávu o ukazatelích důsledku týkajících se další obdělávané půdy a míry úmrtnosti a nemocnosti. zvláštní zpráva č. 15/2009 - Pomoc EU prováděná organizacemi oSn: rozhodování a monitorování 
21 BOX 2 DIFFICULTIES IN MEASURING PERFORMANCE Where projects included both output and outcome indicators, the Un organisation was not necessarily able to report on the outcome indicators within the reporting timescale. for example in the case of one Un project in darfur, sudan, an output target was for 25 000 households to receive seeds for crop production whilst the outcome target was for each beneficiary to cultivate an additional 1,2 hectares from the assistance provided. in the case of the Un health, nutrition and water project in Blue nile and khartoum states the output indicators related to the number of clinics supported whilst the outcome indicators concerned mortality and morbidity rates. although for both these Echo projects the Un organisations were able to report on the output indicators, they were unable, within the reporting timescale (three months after the end of the project), to report on the outcome indicators concerning the additional land cultivated or mortality and morbidity rates. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring
Kvalita výkaznictví je důležitá v kontextu účelnosti pomoci a cíle Komise a oSn, kterým je soustředění na výsledky17. Pařížská deklarace o účinnosti pomoci z roku 2005 zavazuje dárce k provádění společných mechanismů pro činnosti plánování a financování na úrovni jednotlivých zemí. Evropský konsenzus o rozvoji z roku 2005 podobně zdůrazňuje závazek EU pracovat s partnery na harmonizaci pomoci prostřednictvím předvídatelnějších mechanismů pomoci. zásady dobrého humanitárního dárcovství dohodnuté ve Stockholmu v roce 2003 dárce zavazují usilovat o zajištění předvídatelnosti a pružnosti financování organizací oSn a zkoumat možnosti, jak omezit vyčleňování prostředků a zavést mechanismy pro dlouhodobé financování. vyčleňování pomoci na velký počet konkrétních aktivit může být způsoben cílením zdrojů za účelem dosažení konkrétních cílů, to ale není v souladu se společným přístupem předpokládaným agendou účelnosti pomoci. 
34. the quality of reporting is important in the context of the aid effectiveness agenda and the aim of the commission and the Un to focus on results17. the 2005 paris declaration on aid Effectiveness commits donors to implementing common arrangements at country level for planning and funding activities. the 2005 European consensus on development similarly emphasises the EU’s commitment to working with partners in harmonising aid through more predictable aid mechanisms. the good humanitarian donorship principles agreed in stockholm in 2003 commit donors to strive to ensure predictability and flexibility in funding to Un organisations and to explore the possibility of reducing earmarking and introducing longer-term funding arrangements.
Komise však částečně kvůli neadekvátnímu výkaznictví a zprávám oSn dávala před financováním dlouhodobé spolupráce přednost vyčleňování prostředků18. 
Earmarking aid for a large number of specific activities can be a means to target resources in order to achieve specific results, but it is not consistent with the common approach envisaged by the aid effectiveness agenda. however, partly due to inadequate reporting by the Un, the commission has preferred to earmark funds, rather than funding longer-term cooperation18.
35. i v případech, kdy Komise přispívá do fondů zahrnujících více dárců, vyčleňuje někdy v rámci fondu své finanční prostředky na konkrétní činnosti, místo aby sloučila své prostředky s prostředky ostatních dárců (viz rámeček 3). vyčleňování s sebou nese další požadavky na výkaznictví a podávání zpráv a související náklady. 
35. Even where the commission contributes to a multi-donor fund, instead of pooling its funding with the other donors it sometimes earmarks its funding for specific activities within that fund (see Box 3).
Skutečnost, že se nemnohé zdroje oSn a Komise věnují na převážně neproduktivní administrativní úkoly související s vykazováním a podáváním zpráv o vyčleněných výdajích, kritizovala už výroční zpráva Účetního dvora z roku 199919. Komise odpověděla, že se zabývá novými přístupy, které by návrhy Účetního dvora týkající se omezení vyčleňování prostředků vzaly v úvahu. z výsledků dotazníků Účetního dvora vyplývá, že Komise vyčlenila své prostředky na konkrétní činnosti u 10 z 29 fondů sdružujících více dárců (34 %). 
Earmarking brings with it additional reporting requirements and associated costs. the court’s 1999 annual report criticised the devotion of scarce Un and commission resources to the largely unproductive administrative task of reporting on earmarked expenditure19. the commission replied that it was looking at new approaches which would take account of the court’s suggestion to reduce earmarking. the results of the court’s questionnaires showed that for 10 out of 29 multi-donor funds (34 %) the commission had earmarked its funds for specific activities.
17 v preambuli FaFa se uvádí, že veškeré činnosti provádění podle této dohody směřují k dosažení humanitárních, rozvojových či jiných cílů. Posun k orientaci na výsledky by měl provázet odpovídající odklon od výlučného prověřování vstupů a činností. Společné pokyny k výkaznictví a podávání zpráv podle FaFa z dubna 2007 v souladu se zásadami oSn pro řízení orientované na výsledky obdobně zdůrazňují důležitost zaměření na výsledky s cílem umožnit Komisi posuzovat, zda cíle akce byly splněny. 
17 the preamble to the fafa states ‘all activities undertaken hereunder are directed towards the attainment of results: humanitarian, developmental or otherwise. the shift to a results orientation should be accompanied by a corresponding shift away from the exclusive examination of inputs and activities.’ the april 2007 Joint guidelines on reporting under the fafa similarly emphasise the importance of focusing on results, in accordance with the Un’s results-based management principles, to allow the commission to assess whether the objectives of the action have been met.
18 Kom(2001) 231 ze dne 2. května 2001 „Budování účelného partnerství s organizací spojených národů v oblasti rozvoje a humanitárních záležitostí“ uvádí, že rozvoji stanovené dlouhodobé spolupráce bránilo několik překážek včetně neadekvátního výkaznictví a zpráv. 
18 com(2001) 231 of 2.5.2001 ‘Building an effective partnership with the United nations in the fields of development and humanitarian affairs’ states that several obstacles, including inadequate reporting, have hindered the development of programmatic, longer-term cooperation.
19 výroční zpráva Účetního dvora za rozpočtový rok 1999. 
19 court of auditors’ annual report concerning the financial year 1999.
22 RÁMEČEK 3 PŘÍKLADY VYČLEŇOVÁNÍ PROSTŘEDKŮ v roce 2006 přispěla Komise částkou jednoho milionu EUr do fondu jedné organizace oSn sdružujícího více dárců na podporu voleb v guayaně; celková hodnota fondu byla 14 milionů EUr. ostatní dárci včetně Kanady (cida) a Spojeného království (dFid) své příspěvky nevyčlenily na konkrétní činnosti, Komise však ano. Přidělila například částku 146 000 EUr na informační technologie, 418 000 EUr na vzdělávání voličů, 143 000 EUr na monitorování médií a 115 000 na místní pozorovatele. Účetní systémy této organizace oSn však neúčtovaly výdaje podle těchto rozpočtových položek a organizace nebyla schopna poskytnout Komisi ke každé kategorii seznam operací. zvláštní zpráva č. 
22 BOX 3 EXAMPLE OF EARMARKING the commission contributed 1 million euro to a Un organisation’s multi-donor fund of 14 million euro to support elections in guyana in 2006. other donors including canada (cida) and the Uk (dfid) did not earmark their contributions for specific activities, but the commission did. for example, it allocated 146 000 euro for information technology, 418 000 euro for voter education, 143 000 euro for media monitoring and 115 000 for local observation. however, the Un organisation’s accounting systems did not record expenditure according to these budget headings and it was unable to provide the commission with a list of transactions in each category. special report no 15/2009 - EU assistance implemented through United nations organisations: decision-making and monitoring
36. Komise nefinancovala souhrnný rozpočet subjektů oSn s výjimkou organizace oSn působící na okupovaném palestinském území20. 
36. the commission has not funded the general budget of Un bodies with the exception of a Un agency in the occupied palestinian territory20.
Příspěvek do souhrnného rozpočtu této organizace umožnil Komisi podílet se na dialogu na vysoké úrovni, jehož účelem bylo zlepšení systému pro měření výkonnosti organizace a poskytování jasných a spolehlivých informací o dosahování výsledků. 
By contributing to the general budget of this agency the commission was able to engage in a high-level dialogue to improve the system for measuring the organisation’s performance and providing clear and reliable information on the achievement of results. the current pilot Un initiative to present a single Un interface for donors in a particular country may, in the future, present a further opportunity for the commission to consider funding in a less fragmented way, ensuring greater harmonisation of aid. however, any move away from earmarking needs to be accompanied by a robust reporting system which provides donors with reliable information on the achievement of results.