natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ačkoli většina navštívených členských států použila při navrhování projektů analýzu nákladů a přínosů a modely, je zapotřebí zlepšení Koordinované provádění směrnice o povodních a rámcové směrnice o vodě obvykle vedlo k synergii Projekty zelené infrastruktury mohou přinášet řadu výhod, ale jejich realizace může být složitá Některé závažné problémy přetrvávají do budoucna Nedostatek aktuálních znalostí o pravděpodobném dopadu změny klimatu na výskyt povodní Členské státy obecně využívaly historické údaje, s čímž je spojeno nebezpečí, že nebudou zohledněna zvýšená klimatická rizika V případě, že členské státy zvolily soukromé pojištění proti záplavám, bylo jen málo rozšířené Byla zavedena pravidla týkající se využívání území a územního plánování, jejichž cílem bylo zmírnit riziko povodní, ale členské státy musí přijmout další opatření Závěry a doporučení Příloha I – Různé druhy projektů týkajících se záplav Příloha II – Příklady map nebezpečí a rizik Odpovědi Komise 67–68 69–70 71–76 77–99 80–85 86–88 89–94 95–99 100–115 3 GLOSÁŘ Dešťová povodeň: Povodeň způsobená silným deštěm, který zaplaví přeplněné přírodní či městské odvodňovací systémy. 
Although most Member States visited used cost-benefit analysis and models to design projects, improvements are needed Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies Green infrastructure projects have multiple benefits but can be difficult to put in practice Some major challenges remain for the future Lack of up-to-date knowledge on the likely impact of climate change on the incidence of floods Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting heightened climate risks Where Member States opted for private flood insurance, coverage remained low Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do Conclusions and recommendations AnnexI ĐDifferenttypesofflood-relatedprojects Annex II Đ Example of hazard and risk maps The CommissionŐs replies 67-68 69-70 71-76 77-99 80-85 86-88 89-94 95-99 100 - 115 3
Oblast s potenciálně významným rizikem povodně: Oblasti, v nichž bylo zjištěno potenciálně významné riziko záplav způsobených řekami, deštěm, podzemními vodami, mořem nebo přírodními či uměle vytvořenými jezery. 
GLOSSARY Area of potentially significant flood risk (APSFR): Areas identified as being at potentially significant risk of flooding by rivers, rain, groundwater, sea and natural or artificial lakes.
Pobřežní záplavy: Zaplavení nízko položených pobřežních oblastí vodou z moře, ústí řek nebo pobřežních jezer v důsledku jevů, jako je extrémně vysoká hladina při přílivu a cyklonální příliv, nebo působením vln. 
Coastal flooding: Flooding of low-lying coastal land by water from the sea, estuaries or coastal lakes, resulting from phenomena such as extreme tidal levels, storm surges, or arising from wave action.
Povodeň: Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC) definuje povodeň jako situaci, kdy hladina toku nebo jiné vodní plochy přesáhne obvyklou úroveň břehů, nebo jako nahromadění vody na území, které obvykle zaplavené není. 
Flood: The Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC) defines a flood as Ňthe overflowing of the normal confines of a stream or other body of water, or the accumulation of water over areas not normally submergedÓ.
Povodňové nebezpečí: Pravděpodobnost výskytu potenciálně ničivé povodně v určitém období. 
Flood hazard: The probability of a potentially damaging flood event occurring within a given period.
Říční záplavy: Záplavy, k nimž dojde v případě, že je překročena kapacita přírodního či uměle vytvořeného odvodňovacího systému, jako jsou řeka, tok nebo odvodňovací kanál. 
Fluvial flooding: Flooding occurring when a natural or artificial drainage system, such as a river, stream or drainage channel, exceeds its capacity.
Zelená infrastruktura: Naplánovaná síť přírodních či polopřírodních míst ve městě nebo na venkově, vytvořených za účelem řešení klimatických problémů při současné podpoře nebo obnově přírodních a ekologických procesů. 
Green infrastructure: A planned network of natural or semi-natural spaces, in an urban or rural setting, designed to tackle climatic challenges while supporting or restoring natural and ecological processes.
V kontextu této zprávy je příkladem zelené infrastruktury obnova záplavového území s cílem zabránit záplavám v ohrožených oblastech. 
An example of green infrastructure, in the context of this report, is the restoration of a floodplain to prevent flooding of vulnerable areas.
SHRNUTÍ I. Záplavy mohou vést ke zraněním i ztrátám na životech, značným hospodářským nákladům a škodám na životním prostředí a kulturním dědictví. 
EXECUTIVE SUMMARY I. Floods can cause injury and loss of life, considerable economic costs, and damage to the environment and cultural heritage.
Vážné záplavy se v Evropě vyskytují stále častěji. 
Serious floods have become more frequent in Europe.
V posledních letech byl zaznamenán více než dvojnásobný počet přívalových povodní středního až velkého rozsahu než na konci osmdesátých let. 
In recent years, more than twice as many flash floods of medium to large magnitude have been registered as in the late eighties.
Přitěžujícím faktorem je změna klimatu, která vede ke změnám charakteru srážek a počasí, zvyšování hladiny moří, a tudíž k častějším a rozsáhlejším povodním. Některé jevy, jako například pobřežní eroze, bouře na moři, vysoký příliv a větry, které příliv tlačí dále do vnitrozemí, zvyšují riziko záplav v pobřežních oblastech. 
Climate change is an aggravating factor, triggering changes in precipitation and weather patterns, sea level rises and, consequently, more frequent and severe floods. Several phenomena, such as coastal erosion, storms at sea, and high tides and winds pushing tides into the land, heighten the risk of flooding in coastal areas.
V reakci na rostoucí četnost záplav přijala EU v roce 2007 směrnici o povodních. 
In response to the rising incidence of flooding, the EU adopted in 2007 the Floods Directive.
V tomto rámci jsme chtěli zjistit, zda jsou prevence, ochrana a připravenost podle směrnice o povodních založeny na důkladné analýze a zda použitý přístup může být účinný. 
Under this framework, we sought to determine whether flood prevention, protection and preparedness under the Floods Directive were based on sound analysis and whether the approach employed was likely to be effective.
Zjistili jsme, že směrnice o povodních měla celkově pozitivní účinky, ale že na provádění opatření týkajících se povodní mají negativní dopad nedostatky v přidělování finančních prostředků. 
We found that the Floods Directive had positive effects overall, but that the implementation of flood-related action suffers from weaknesses in allocating funding.
Všechny členské státy zahájily provádění plánů pro zvládání povodňových rizik, je však zapotřebí zlepšení. 
All Member States have begun implementation of the Flood Risk Management Plans (FRMPs), but improvements are needed.
Zjistili jsme, že přetrvávají zásadní výzvy pro budoucnost spočívající v mnohem lepším zapracování změny klimatu, pojištění proti záplavám a územního plánování do zvládání povodňových rizik. 
We observed that major future challenges remain concerning the much fuller integration of climate change, flood insurance and spatial planning into flood risk management.
Shledali jsme, že směrnice o povodních zlepšila spolupráci mezi Komisí a členskými státy, a to zejména díky úloze Komise spočívající v kontrole a sledování a díky zvláštní pracovní skupině zřízené jako fórum pro spolupráci a sdílení znalostí a osvědčených postupů. 
We found that the Floods Directive had improved coordination between the Commission and the Member States, particularly through the supervisory and monitoring role of the Commission and the dedicated working group established as a forum for coordination and the sharing of knowledge and best practices.
Členské státy, které jsme navštívili, uznávají pozitivní úlohu, kterou směrnice o povodních hraje při standardizaci vyhodnocování a zvládání povodňových rizik. 
The Member States we visited acknowledge the positive role the Floods Directive has played in the standardisation of flood risk assessment and management.
Směrnice také vychází ze stávající práce, zejména z dlouhodobé spolupráce mezi členskými státy, a ukládá členským státům povinnost přijímat opatření ke zvýšení povědomí určitých skupin obyvatelstva o povodních. 
The Directive also built upon existing work, particularly long-standing cooperation between Member States, and required Member States to carry out activities to raise flood awareness among certain citizens.
V. Zdroje financování byly v plánech pro zvládání povodňových rizik určeny a zajištěny jen částečně a financování přeshraničních investic bylo omezené. 
V. The sources of financing in the FRMPs were only partially identified and secured, and funding for cross-border investments was limited.
Kromě toho obecně vykazovaly 6 
In addition, the ranking procedures 6
nedostatky postupy pro stanovení pořadí při rozdělování těchto omezených zdrojů a finanční prostředky nebyly přidělovány v souladu se stanovenými prioritami. 
distributing these limited resources generally presented weaknesses and did not allocate money in accordance with the priorities established.
Pokud jde o provádění projektů týkajících se povodní, většina členských států použila analýzu nákladů a přínosů, aby dosáhla optimálního zhodnocení prostředků, v jejím využívání jsme však objevili určité nedostatky. 
Regarding the implementation of flood-related projects, most Member States used cost-benefit analysis in order to achieve the best value for money, but we found some weaknesses in their use.
Důraz byl kladen na to, aby projekty dodržovaly ustanovení rámcové směrnice o vodě, avšak některé členské státy v tomto ohledu musí vynaložit větší úsilí. 
Attention was paid to ensure compliance of projects with the Water Framework Directive, but some Member States need to make further efforts in this regard.
Projekty zelené infrastruktury jsou nákladově efektivním prostředkem ke snížení rizika povodní, ale plány dvou třetin navštívených členských států se na zelenou infrastrukturu nezaměřovaly. 
Green infrastructure projects are a cost-efficient means of reducing flood risk, but the plans of two thirds of the Member States visited did not focus on green infrastructure.
Pokud jde o budoucí výzvy, zjistili jsme, že navštívené členské státy nedokázaly zohlednit dopad změny klimatu na rozsah, četnost a místo povodní. 
Looking to the challenges for the future, we found that the Member States visited could not factor in the impact of climate change on the magnitude, frequency and location of floods.
Členské státy obecně použily historické údaje, s čímž je spojeno riziko, že nebudou zohledněny povětrnostní podmínky v budoucnu nebo potenciální změny četnosti a závažnosti povodní. 
Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting future weather conditions or potential changes in the frequency and severity of floods.
Pokud jde o nestrukturální opatření týkající se povodní, zjistili jsme, že pokud členské státy zvolily soukromé pojištění proti záplavám, krytí zůstalo omezené. 
In relation to non-structural flood-related measures, we found that, where Member States had opted for private flood insurance, coverage remained low.
Byla zavedena pravidla týkající se využívání území a územního plánování, jejichž cílem bylo zmírnit riziko povodní, ale členské státy je musí ještě zlepšovat. 
Some land use and spatial planning regulations to mitigate flood risk were in place, but Member States had more to do to improve them.
Na základě těchto zjištění Komisi doporučujeme, aby: – kontrolovala, zda členské státy zvyšují odpovědnost prostřednictvím kvantifikovatelných a časově ohraničených cílů opatření týkajících se povodní v rámci plánů pro zvládání povodňových rizik; – posuzovala a informovala o tom, zda členské státy určují zdroje financování, které by pokryly potřeby vyplývající z plánů pro zvládání povodňových rizik, a stanovila vhodnou lhůtu a vyzvala členské státy k tomu, aby společně zvážily potenciální přeshraniční investice do protipovodňových opatření v mezinárodních povodích; – spolufinancovala protipovodňová opatření jen v případě, že jsou projekty upřednostňovány na základě objektivních a relevantních kritérií, jako je kvalitní analýza nákladů a přínosů, a případně kritéria přeshraničního dopadu projektů; – vymáhala soulad nové protipovodňové infrastruktury navržené členskými státy v plánech řízení povodňových rizik s rámcovou směrnicí o vodě a kontrolovala, zda 7 v případech, kdy členské státy žádají o spolufinancování EU, analyzovaly proveditelnost významných doplňkových ekologických opatření; – kontrolovala, zda plány pro zvládání povodňových rizik zahrnují opatření ke zlepšení znalostí o dopadu změny klimatu na povodně a jeho modelování. 
Based on these findings, we recommend to the Commission to: - check that the Member States improve accountability through quantifiable and time-bound objectives for flood-related action in the FRMPs; - assess and report on whether Member States identify sources of financing to cover the needs arising from the FRMPs and establish a relevant timeline; and to request Member States to consider together potential cross-border investment for flood measures on international river basins; - only co-finance flood measures for which projects are prioritised based on objective and relevant criteria, such as a good-quality cost-benefit analysis, and, where relevant, a criterion considering the cross-border impact of projects; - enforce the compliance with the Water Framework Directive of new floods infrastructure proposed in FMRPs by the Member States; and check that, whenever EU co-financing is requested, Member States have analysed the feasibility of implementing significant complementary green measures; 7 - check that FRMPs include measures to improve the knowledge and modelling of the impact of climate change on floods.
Aby v rámci přezkumu dokumentů požadovaných pro druhý cyklus zkontrolovala, zda členské státy do prevence, ochrany a připravenosti v souvislosti s povodňovými riziky lépe začleňují dopady změny klimatu, a zkontrolovala, zda členské státy naplánovaly taková opatření, aby se zvýšilo povědomí veřejnosti o přínosech pojištění proti riziku povodní a rozšířilo se jeho krytí, například prostřednictvím spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem v oblasti pojištění proti povodním; – kontrolovala, zda členské státy využily své plány pro zvládání povodňových rizik k tomu, aby posoudily, do jaké míry jsou jejich pravidla pro plánování využití území v souladu se směrnicí o povodních, a poskytla členským státům osvědčené postupy a poradenství. 8 
In its review of the documents required for the second cycle, check that the Member States better integrate the effects of climate change into flood risk protection, prevention and preparedness; and check whether Member States have planned action to raise public awareness of the benefits of insurance coverage against flood risks and to increase coverage, e.g. via cooperation between public and private flood insurance sectors; - check whether Member States have used their FRMPs to assess the extent to which land use planning rules in Member States are aligned with the Floods Directive, and provide good practices and guidance to Member States. 8
ÚVOD Proč je otázka povodní důležitá 1. 
INTRODUCTION Why floods matter 1.
Záplavy mohou vést ke zraněním, ztrátám na životech, značným hospodářským nákladům, škodám na životním prostředí a kulturním dědictví a přesídlování lidí. 
Floods can cause injury, loss of life, considerable economic costs, damage to the environment and cultural heritage, and resettlement of people.
Během necelých dvou týdnů v květnu a červnu 2016 například při povodních zahynulo nejméně 18 lidí a v devíti členských státech tyto povodně způsobily ztráty ve výši více než 3,7 miliardy EUR1. 
As an example, in less than two weeks in May and June 2016, floods killed at least 18 people and caused losses of more than Ű3.7 billion in nine Member States1.
V květnu a červnu 2013 při podobných událostech zahynulo nejméně 26 lidí a v sedmi členských státech způsobily povodně ztráty ve výši více než 13 miliard EUR2. 
In May and June 2013, similar events killed at least 26 people and caused losses of more than Ű13 billion in seven Member States2.
Hospodářské náklady spojené s hydrologickými jevy v celé EU činily v období 1980– 2017 přibližně 166 miliard EUR. 
The economic cost of hydrological events across the EU was about Ű166 billion from 1980 to 2017.
To představuje asi třetinu ztrát způsobených klimatickými událostmi3. 
This is around one-third of the losses from climatological events3.
Ve scénáři bez opatření4 se předpokládá, že škody, které v celé EU způsobily záplavy způsobené kombinací změny klimatu a hospodářských změn, se do dvacátých let tohoto století zvýší ze 7 miliard EUR ročně v kontrolním období 1981–2010 na 20 miliard EUR ročně, do padesátých let 20. století na 46 miliard EUR ročně a do osmdesátých let 20. století na 98 miliard ročně5. 
In a business-as-usual scenario4, damages across the EU caused by floods, from the combined effect of climate and economic changes, are projected to rise from Ű7 billion a year in the control period 1981-2010 to Ű20 billion a year by the 2020s, Ű46 billion a year by the 2050s, and Ű98 billion a year by the 2080s5.
Belgie, Německo, Francie, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Rumunsko a Spojené království. 
Belgium, Germany, France, Hungary, the Netherlands, Austria, Poland, Romania and the United Kingdom.
Česká republika, Německo, Španělsko, Francie, Maďarsko, Rakousko a Slovensko. 
Czech Republic, Germany, Spain, France, Hungary, Austria and Slovakia.
Zdroj: EM-DAT: Databáze mimořádných událostí (https://www.emdat.be), Katolická univerzita v Lovani – CRED, D. Guha-Sapir, Belgie, a články z deníků Dutch News a The Telegraph. 
Source: EM-DAT: The Emergency Events Database (https://www.emdat.be), Universit catholique de Louvain - CRED, D. Guha-Sapir, Belgium, and articles from Dutch News and The Telegraph.
Záznamy o škodách z databáze NatCatSERVICE společnosti Munich Re. 
Damage records from the NatCatSERVICE of Munich Re.
Hydrologické jevy zahrnují povodně a pohyby půdy. 
Hydrological events include floods and mass movements.
Události související se změnou klimatu zahrnují bouře, studené vlny, vlny veder, sucha, lesní požáry. 
Climate-change events include storms, cold waves, heatwaves, droughts, forest fires.
Za předpokladu, že stávající protipovodňová ochrana u řek zůstane stejná, dokud pravděpodobnost výskytu povodní v daném roce nepřekročí 1 %. COM(2015) 120 final z 9. 3. 
This assumes that current river flood defences will remain unchanged for as long as the probability of flood events occurring remains below 1 % in a given year. COM(2015) 120 final of 9.3.2015 ŇThe Water Framework Directive and the Floods Directive: Actions towards the 'good status' of EU water and to reduce flood risksÓ, p.
2015 Rámcová směrnice o vodě a směrnice o povodních: opatření k dosažení „dobrého stavu“ vod EU a snížení povodňových rizik, s. 2, Rojas a kol., Climate change and river floods in the European Union: Socio-economic consequences and the costs and benefits of adaptation (Změna klimatu a říční povodně v Evropské unii: sociálně-ekonomické dopady a náklady a přínosy spojené s přizpůsobením), Global Environmental Change, sv. 23, č. 6, prosinec 2013, s. 1737–1751. 
2; Rojas et al., ŇClimate change and river floods in the European Union: Socio-economic consequences and the costs and benefits of adaptationÓ, Global Environmental Change, vol. 23, issue 6, December 2013, pp. 1737-1751 (http://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/handle/JRC85624).
1 2 3 4 5 9 
1 2 3 4 5 9
Záplavy se v Evropě od roku 1985 vyskytují stále častěji. 
Floods events have become more frequent in Europe since 1985.
Význam změny klimatu 4. 
The significance of climate change 4.
Klima se mění a EU čelí silnějším dešťům, prudším bouřím a stoupání hladiny moří. 
As the climate changes, the EU is experiencing heavier rainfall, harsher storms and rising sea levels.
Podle Evropské agentury pro životní prostředí (EEA)8 se následky říčních, dešťových i pobřežních povodní v Evropě celkově zhorší v důsledku vyšší místní a regionální intenzity a četnosti povodní. 
According to the European Environment Agency (EEA)8, the consequences of fluvial, pluvial and coastal floods in Europe will overall worsen as a result of local and regional increases in intensity and frequency of flooding.
Pozorovaný vývoj klimatu a jeho předpokládaný budoucí vývoj nasvědčují významným regionálním rozdílům ve srážkách v Evropě. 
Observed climate trends and future climate projections show significant regional variations in rainfall across Europe.
V severní Evropě se předpokládá zvýšení ročního úhrnu srážek. 
Projections show increases in yearly rain in northern Europe.
Úhrn srážek v zimním období by se do posledních 20 let tohoto století v některých částech Evropy mohl zvýšit o více než 25 % (viz obrázek 1). 
Winter precipitation could increase by more than 25 % by the last 20 years of this century in some parts of Europe (see Figure 1).
10 6 7 8 Rozsah povodně je souhrn trvání, závažnosti a dotčeného území. 
10 6 7 8 Flood magnitude is the product of duration, severity and the area affected.
Záznamy Dartmouth Flood Observatory za období 1985–2009 aktualizované do roku 2016 ve zprávě Extreme weather events in Europe (Mimořádné povětrnostní jevy v Evropě), Expertní rada evropských akademií, březen 2018. 
Dartmouth Flood Observatory records for 1985-2009, updated up to 2016 in European Academies Science Advisory Council ŇExtreme weather events in EuropeÓ, March 2018.
1/2016, Flood risks and environmental vulnerability (Rizika povodní a zranitelnost životního prostředí), s. 38–41. 
EEA report 1/2016, ŇFlood risks and environmental vulnerabilityÓ, pp. 38-41.
Obrázek 1 – Změna sezónních srážek (%) v období 2071–2100 ve srovnání s obdobím 1961– 1990 (scénář celosvětového nárůstu teploty o 2 °C) ZIMA LÉTO Žádné údaje Zdroj: Climate Impacts in Europe (Klimatické dopady na Evropu), projekt JRC PESETA II, 2014. 
Figure 1 Đ Change in seasonal precipitation, in %, for 2071-2100, compared with 1961-1990 (2ĄC global increase scenario) Source: ŇClimate Impacts in EuropeÓ, the JRC PESETA II project, 2014.
Údaje Dosio a Paruolo 2011 a Dosio a kol. 2012. 
Data from Dosio and Paruolo 2011 and Dosio et al 2012.
Pokud říční systém nedisponuje dostatečnou odvodňovací kapacitou, aby dokázal pojmout objem vody ze srážek, dochází k říčním povodním. V případě velkých řek, jako je Dunaj, Rýn nebo Labe, může k povodním dojít se značným zpožděním po deštích a mohou trvat i celé měsíce9. 
If a river system lacks the drainage capacity to cope with the volume of water generated by rainfall, this results in fluvial floods. In large rivers such as the Danube, the Rhine or the Elbe, floods can occur a considerable time after the rainfall and may even last for months9.
Na pobřeží Středozemního moře v EU by však úhrn ročních srážek do posledních 20 let tohoto století mohl klesnout o více než 50 %10. 
On the EUŐs Mediterranean coast, however, total annual rainfall could decrease by more than 50 %10 by the last 20 years of this century.
Delší a častější období bez deště by mohla poškodit krajinný pokryv, vyvolat erozi a zvýšit odtok při bouřkách11. 
Longer and more frequent periods without rain could damage land cover, triggering erosion and increasing run-off during thunderstorms11.
SEC(2006) 66 z 18. 1. 2006, pracovní dokument útvarů Komise – příloha návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o vyhodnocování povodní a protipovodňových opatřeních – Posouzení dopadů – COM(2006) 15 final, s. 8. 
SEC(2006) 66 of 18.01.2006 ŇCommission staff working document - Annex to the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the assessment and management of floods - Impact Assessment - COM(2006) 15 finalÓ, p.
Climate Impacts in Europe (Klimatické dopady v Evropě), projekt JRC PESETA II, 2014. 
ŇClimate Impacts in EuropeÓ, the JRC PESETA II project, 2014.