natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Není vždy zaručena jejich finanční udržitelnost (viz body 55–57). 
Their financial sustainability is not always guaranteed (see paragraphs 55 to 57).
Závěry a doporučení 47 120 Sledování souladu členských států s ustanoveními jejich smluv o přistoupení prováděné Komisí nebylo včasné. 
Conclusions and recommendations 47 120 The Commission’s follow-up of the Member States’ compliance with the provisions of their Accession Treaties was not timely.
Komise provádění těchto plánů nevěnuje dostatečnou pozornost, protože její činnost je založena na nedostatečných údajích. 
The Commission does not follow up closely enough on the implementation of these plans because its work is based on inadequate data.
Komise také pomalu přijímala opatření, která by odhalila porušení a stíhala případy nesouladu v členských státech (viz body 58–64). 
The Commission has been slow to take action to detect breaches and prosecute cases of non-compliance in Member States (see paragraphs 58 to 64).
121 Podpora EU poskytovaná na infrastruktury pro odvádění odpadních vod a jejich čištění v Rusku a Bělorusku by mohla vést k nákladově efektivnímu snížení živin z vypouštění odpadních vod. 
121 EU support for waste water collection and treatment infrastructures in Russia and Belarus potentially results in cost-efficient nutrient reduction from waste water discharges.
Provedení ale trvá dlouho a jeho rozsah je v porovnání s požadavky velmi omezený. 
But implementation takes a long time and is very limited in scope compared to what is required.
Zvláštním problémem je znečištění pocházející z oblasti Kaliningradu v Rusku (viz body 65–69). 
A specific problem lies with pollution from the Kaliningrad area in Russia (see paragraphs 65 to 69).
Doporučení 2 Komise by měla: a) vybídnout členské státy k tomu, aby stanovily a prosazovaly jasnou právní povinnost domácností připojit se ke stávajícím kanalizačním sítím; b) požadovat, aby členské státy provedly udržitelnou politiku stočného a umožnily tak správné udržování a obnovu aktiv. 
Recommendation 2 The Commission should: (a) encourage Member States to lay down and enforce legal obligations for households to connect to existing sewage networks; (b) require that Member States implement a sustainable waste water tariff policy in order to enable the correct maintenance and renewal of assets.
Tato politika by měla zohlednit zásadu „znečišťovatel platí“ a cenovou dostupnost vodohospodářských služeb; c) snížit čas potřebný k posouzení souladu se směrnicí o čištění městských odpadních vod; d) nadále podporovat projekty, jejichž cílem je snížení zátěže živinami vstupujícími do Baltského moře z Ruska a Běloruska tím, že se více zaměří na hlavní znečišťovatele určené Helsinskou komisí (jako je oblast Kaliningradu). 
This policy should take into account the polluter pays principle and the affordability of water services; (c) decrease the time needed to assess compliance with the urban waste water treatment directive; (d) continue to promote projects aimed at reducing the nutrient loads into the Baltic Sea from Russia and Belarus by focusing more closely on key polluters identified by Helcom (such as the Kaliningrad area).
Členské státy by měly: e) plánovat a budovat své infrastruktury pro odpadní vody co nejúčinněji a v případě nezbytnosti zvážit udělení finanční podpory domácnostem, které by si jinak nemohly dovolit napojit se na kanalizační síť; f) stanovit přísnější normy pro živiny obsažené v odtokových vodách, než jsou normy stanovené ve směrnici o čištění městských odpadních vod, pokud jde o oblasti, u nichž nejsou splněny podmínky týkající se živin, které jsou v souladu s dobrým stavem podle rámcové směrnice o vodě a rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí. 
The Member States should: (e) plan and construct their waste water infrastructure as efficiently as possible and, if necessary, consider granting financial support to households which could not otherwise afford to connect to the sewage network; (f) set stricter nutrient standards for effluents than those laid down in the urban waste water treatment directive for areas that drain into waters failing to reach nutrient conditions consistent with water framework directive and marine strategy framework directive good status.
Závěry a doporučení 48 Neochota členských států plně využít možná opatření v oblasti zemědělství a chybějící zaměření na potřebné oblasti 122 Povinné požadavky stanovené směrnicí o dusičnanech jsou v některých členských státech uplatňovány na nedostatečnou plochu. 
Conclusions and recommendations 48 Reluctance of the Member States to make full use of the possible actions in the field of agriculture and lack of targeting to the areas in need 122 Mandatory measures under the nitrates directive are applied to an insufficient area in some Member States.
Akční programy se liší svou přísností a nejsou vždy tak striktní, jak doporučuje Komise. 
The action programmes vary in their rigour and are not always as strict as recommended by the Commission.
Směrnice od zemědělských podniků nevyžaduje výslovně, aby vypracovaly návrh plánů hnojení ani aby vedly záznamy o použitých hnojivech. 
The directive does not explicitly require farms to draft fertilisation plans, nor to keep records of the fertilisers used.
Oba nástroje by pomohly provést a kontrolovat několik požadavků stanovených ve směrnici o dusičnanech. 
Both tools would help to implement and control several requirements of the nitrates directive.
Komise poskytuje členským státům pokyny a provádí souvislé sledování provádění směrnice o dusičnanech. 
The Commission has provided guidance to Member States and has undertaken a continuous follow-up of the implementation of the nitrates directive.
To vedlo ke zlepšením ve vymezování oblastí ohrožených dusičnany a akčních programů, ale tento postup je časově náročný (viz body 75–83). 
This has led to improvements in the designation of nitrate vulnerable zones and action programmes, but the process is time consuming (see paragraphs 75 to 83).
123 Mechanismus podmíněnosti pomáhá prosazovat požadavky týkající se dusičnanů a další požadavky ohledně hnojiv, ale není zcela účinný, protože některé požadavky nejsou příliš náročné. 
123 The cross-compliance mechanism helps to enforce the requirements regarding nitrates and other fertilisation requirements, but is not fully effective because some requirements are not very demanding.
Systém kontrol podmíněnosti a sankcí je ovlivněn nedostatky při výběru vzorků a v instrukcích. 
The cross-compliance system of checks and sanctions is affected by weaknesses in sample selection and instructions.
Existuje vysoká míra nesouladu, co se týče uplatňování požadavků v oblastech ohrožených dusičnany, což znamená, že systémy kontroly mají v současnosti jen omezený odrazující účinek. 
There is a high rate of non-compliance as regards the application of requirements in the nitrate vulnerable zones indicating that control systems have currently a limited deterrent effect.
Existují nedostatky ve vnitrostátních kontrolách požadavků mimo oblast podmíněnosti (viz body 84–90). 
There are weaknesses in national checks on requirements outside the scope of cross-compliance (see paragraphs 84 to 90).
124 Opatření v oblasti rozvoje venkova spolufinancovaná z prostředků EU mají jen malý dopad na snížení znečištění vodních útvarů živinami. 
124 EU co-financed rural development measures have had little impact on reducing nutrient pollution in water bodies.
Investice, které mají zemědělcům pomoci zlepšit skladování statkových hnojiv a nakládání s nimi, oslovily příslušné zemědělské podniky jen částečně. 
The investments aimed at helping farmers to improve manure storage and management have only partially addressed the relevant farms.
Agroenvironmentální programy nebyly ze zeměpisného hlediska zacíleny na oblasti, kde vodní útvary nedosáhly dobrého stavu. 
The agri-environmental schemes have not been geographically targeted to areas where water bodies are failing to achieve good status.
Zvláštní opatření týkající se provádění opatření spojených s rámcovou směrnicí o vodě byla provedena jen zřídka. 
The specific measure regarding the implementation of actions linked to the water framework directive has rarely been implemented.
Zásada „znečišťovatel platí“ se dostatečně neuplatňuje na zemědělskou činnost (viz body 91–99). 
The polluter pays principle is not sufficiently applied to agricultural activity (see paragraphs 91 to 99).
Závěry a doporučení 49 125 Komise využila příležitosti, kterou nabízejí nové nástroje platné pro programové období 2014–2020, k tomu, aby požadovala přísnější základní požadavky a náročnější agroenvironmentální opatření. 
Conclusions and recommendations 49 125 The Commission has taken the opportunity provided by new tools applicable to the 2014-2020 programming period to require stricter baseline requirements and more demanding agri-environmental measures.
Požaduje také lepší zaměření opatření pro rozvoj venkova na určité zeměpisné oblasti a zlepšení soudržnosti mezi programy rozvoje venkova a plány povodí. 
It has also requested better geographical targeting of rural development measures and improved consistency between rural development programmes and river basin management plans.
Diskuse s členskými státy vedly ke zlepšení. 
Discussions with Member States have led to improvements.
Několik opatření je však stále třeba opětovně vymezit poté, co budou přijaty všechny odpovídající části vnitrostátních právních předpisů a plány. 
However, several measures will still have to be redefined once all of the corresponding pieces of national legislation and planning are adopted.
V důsledku toho pak dojde k prodlevě při provádění určitých opatření a ke zvýšení administrativní zátěže programů (viz body 100–102). 
This will thus delay the implementation of certain measures and add to the administrative burden of the programmes (see paragraphs 100 to 102).
Doporučení 3 Komise by měla: a) požadovat, aby členské státy vymezily vhodné oblasti ohrožené dusičnany. 
Recommendation 3 The Commission should: (a) require that the Member States designate appropriate nitrate vulnerable zones.
Členské státy by při tom měly zohlednit informace o tlacích vznikajících v souvislosti se znečištěním zemědělskými živinami shromážděné v plánech povodí v souladu s rámcovou směrnicí o vodě. 
In doing so, Member States should take into account information on agricultural nutrients pollution pressures gathered in river basin management plans of the water framework directive.
Členské státy by měly: b) stanovit vhodné limity pro použití fosforu v zemědělství tam, kde ohrožuje dobrý stav vod; c) vytvořit svá pravidla pro akční programy týkající se dusičnanů na základě nejnovějších vědeckých poznatků; d) stanovit povinná opatření, která přesahují stávající požadavky pro znečišťující zemědělské podniky v povodích, ve kterých dochází k odtoku do eutrofních vod; e) uplatnit nejvýznamnější agroenvironmentální programy v souvislosti se snižováním znečištění vod živinami a zaměřit tyto programy a zalesňovací opatření na oblasti, kde je jejich dopad na snížení zátěže živinami nejvyšší. 
Member States should: (b) set appropriate limits for the use of phosphorus in agriculture where it puts at risk the good water status; (c) establish their nitrates action programme rules based on the most recent scientific evidence; (d) establish compulsory actions which go beyond the existing requirements for polluting farms in catchment areas draining into eutrophic waters; (e) apply the most relevant agri-environmental schemes in relation to reducing nutrient pollution of water and target these schemes and afforestation measures at the areas where their impact on nutrient load reduction is highest.
Závěry a doporučení 50 Přidanou hodnotu makroregionální strategie EU pro region Baltského moře ke snížení živin je obtížné posoudit 126 Správní struktura strategie EU pro region Baltského moře je složitá a přidává nové vrstvy ke stávajícím institucím regionální správy. 
Conclusions and recommendations 50 The macro‐regional EU strategy for the Baltic Sea region added value on the reduction of nutrients is difficult to asses 126 The EUSBSR’s governance structure is complex and adds new layers to the existing regional governance institutions.
Dopad této strategie na opatření členských států určených ke snížení vstupu živin do Baltského moře je obtížné posoudit (viz bod 105). 
The EUSBSR’s impact on Member States’ actions to reduce nutrient inputs into the Baltic Sea is difficult to assess (see paragraph 105).
127 Cílem stěžejních projektů provedených ve spolupráci několika členských a nečlenských zemí EU je vypracovat osvědčené postupy, které budou provedeny obecně. 
127 Flagship projects carried out in cooperation between several EU and non-EU countries are aimed at developing best practices to be implemented broadly.
Někdy však jejich výsledky nepřesahují to, co již bylo k dispozici, a jejich praktický dopad je spíše nízký (viz body 106 a 108). 
Sometimes, however, their results do not go beyond what was already available and their impact in practical terms has been rather low (see paragraphs 106 and 108).
128 Očekávaný výsledek sladění priorit programů spolufinancovaných EU a dílčího cíle „čistá voda v Baltském moři“ byl kromě toho velmi skromný (viz body 1 0 9 – 11 2 ) . 
128 In addition, the expected result of aligning the priorities of EU co-financed programmes with the ‘Clear water in the Baltic Sea’ sub-objective was very modest (see paragraphs 109 to 112).
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Henri GRETHEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 27. ledna 2016. 
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mr Henri GRETHEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 January 2016.
Přílohy 51 Cíle v oblasti snížení vstupu živin Země Průměrný vstup dusíku v letech 1997–2003 Průměrný vstup fosforu v letech 1997–2003 Cíl snížení pro dusík do roku 2021 Cíl snížení pro fosfor do roku 2021 Snížení dusíku (%) Snížení fosforu (%) tuny/rok tuny/rok tuny/rok tuny/rok Dánsko 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estonsko 27 684 804 1 800 320 7 40 Finsko 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Německo 65 672 627 7 670 170 12 27 Lotyšsko 61 164 829 1 670 220 3 27 Litva 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Polsko 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Rusko 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Švédsko 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Vstup živin pocházejících ze zemí Helsinské komise 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Vstup živin z nesignatářských zemí1 21 421 1 979 Zatížení živinami vstupujícími do Baltského moře prostřednictvím zemí Helsinské komise 812 938 34 807 Živiny z jiných zdrojů2 97 405 2 087 Baltské moře celkem 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Přeshraniční říční vstupy živin z České republiky, Ukrajiny a Běloruska. 
Annexes 51 Nutrient input reduction targets Country Average nitrogen input 1997-2003 Average phosphorus input 1997-2003 2021 reduction target for N 2021 reduction target for P Reduction %N Reduction %P tonnes/year tonnes/year tonnes/year tonnes/year Denmark 70 490 1 928 2 890 38 4 2 Estonia 27 684 804 1 800 320 7 40 Finland 88 005 3 609 3 030 356 3 10 Germany 65 672 627 7 670 170 12 27 Latvia 61 164 829 1 670 220 3 27 Lithuania 48 689 2 463 8 970 1 470 18 60 Poland 212 412 11 787 43 610 7 480 21 63 Russia 87 122 7 142 10 380 3 790 12 53 Sweden 130 279 3 639 9 240 530 7 15 Nutrient input originating in Helcom countries 791 517 32 828 89 260 14 374 11 44 Nutrient input from non-signatory countries1 21 421 1 979 Nutrient load into Baltic Sea through Helcom countries 812 938 34 807 Nutrients from other sources2 97 405 2 087 Total Baltic Sea 910 343 36 894 118 134 15 178 13 41 1 Transboundary riverine nutrient inputs from the Czech Republic, Ukraine and Belarus.
2 Vstupy z dopravního a atmosférického znečištění pocházející ze všech zemí EU nezahrnutých do povodí Baltského moře. 
2 Inputs from shipping and atmospheric pollution originated in all EU countries not included in the Baltic Sea catchment area.
Zdroj: EÚD na základě údajů ze „Souhrnné zprávy o vytvoření revidovaných nejvyšších přípustných vstupů a aktualizovaných cílových snížení přidělených jednotlivým zemím v rámci akčního plánu pro Baltské moře“, schůzka ministrů Helsinské komise, 2013. 
Source: ECA, based on data from the ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs (MAI) and updated country allocated reduction targets (CART) of the Baltic Sea action plan’, Helcom ministerial meeting, 2013.
Přílohy 52 Tendence v oblasti vstupu dusíku a fosforu do Baltského moře v jednotlivých zemích (tuny/rok) DE DK EE FI LT LV PL RU SE Vstupy 1997–2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 Dusík Vstupy za rok 2012 včetně nejistoty (zkušební hodnota) 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Vstupy 1997–2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 Fosfor Vstupy za rok 2012 včetně nejistoty (zkušební hodnota) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Zdroj: Předběžné posouzení pro sledování pokroku k dosažení cílových snížení živin přidělených jednotlivým zemím (CART) přijatých prohlášením ze schůzky ministrů Helsinské komise v roce 2013 v Kodani. 
Annexes 52 Trends in nitrogen and phosphorus inputs into the Baltic Sea by country (tonnes/year) DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 65 672 70 490 27 684 88 005 48 689 61 164 212 412 87 122 130 279 N Inputs 2012 including uncertainty (test value) 55 963 52 535 28 378 94 688 55 502 70 388 191 602 91 757 116 723 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 627 1 928 804 3 609 2 463 829 11 787 7 142 3 639 P Inputs 2012 including uncertainty (test value) 630 1 663 782 3 608 1 929 1 242 9 680 7 230 3 509 Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration.
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M., 2015. Posouzení týkající se splnění cílových snížení živin programu Helsinské komise pro snížení živin. On-line. http://helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message Příloha II 
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom nutrient reduction scheme, 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message). Annex II
Přílohy 53 Dosažení horních limitů vstupů v jednotlivých dílčích povodích (tun/rok) Botnická zátoka Botnické moře Střední část Baltského moře Finský záliv Rižský záliv Dánské úžiny Kattegat Celkem Horní hranice vstupu dusíku s přihlédnutím k cíli Helsinské komise týkajícímu se snížení 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Vstupy za rok 2012 včetně nejistoty (zkušební hodnota) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Dodatečné snížení Snížení chybějící ke splnění cílů Helsinské komise pro rok 2021 Horní hranice vstupu fosforu s přihlédnutím k cíli Helsinské komise týkajícímu se snížení 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Vstupy za rok 2012 včetně nejistoty (zkušební hodnota) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Dodatečné snížení Snížení chybějící ke splnění cílů Helsinské komise pro rok 2021 Zdroj: Předběžné posouzení pro sledování pokroku k dosažení cílových snížení živin přidělených jednotlivým zemím (CART) přijatých prohlášením ze schůzky ministrů Helsinské komise v roce 2013 v Kodani. 
Annexes 53 Achievement of input ceilings by sub‐basin (tonnes/year) Bothnian Bay Bothnian Sea Baltic Proper Gulf of Finland Gulf of Riga Danish Straits Kattegat Total Nitrogen input ceiling taking into account the Helcom reduction target 57 622 79 372 325 000 101 800 88 418 65 998 74 001 792 211 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 60 484 2 862 74 794 4 578 375 760 50 760 119 687 17 887 97 106 8 688 51 495 14 503 65 801 8 200 845 127 27 281 80 197 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom targets Phosphorus input ceiling taking into account the Helcom reduction target 2 675 2 773 7 360 3 600 2 020 1 601 1 687 21 716 Inputs 2012 including uncertainty (test value) 2 787 112 2 490 283 15 145 7 785 7 536 3 936 2 775 755 1 418 183 1 591 96 33 742 562 12 588 Extra reduction Missing reduction to fulfil 2021 Helcom target Source: Preliminary assessment for following up on progress towards the country-wise allocated reduction targets on nutrients (CART) adopted by the 2013 Copenhagen Helcom Ministerial Declaration.
Svendsen, L.M., Gustafsson, B., Pyhälä, M., 2015. Posouzení týkající se splnění cílových snížení živin programu Helsinské komise pro snížení živin. On-line. http://helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message Příloha III 
Svendsen, L. M., Gustafsson, B. and Pyhälä, M., ‘Assessment for fulfilment of nutrient reduction targets of the Helcom Nutrient reduction scheme' 2015 (http://Helcom.fi/baltic-sea-action-plan/progress-towards-reduction-targets/key-message). Annex III
Hodnoty pro Kodaň a Stockholm jsou odvozeny z průměrů dvou čistíren odpadních vod v každém z těchto měst. Příloha IV 
The values for Copenhagen and Stockholm are derived from the averages of two waste water treatment plants in each of these cities.
Přílohy 55 Stěžejní projekty a další projekty významné pro provedení strategie EU pro region Baltského moře (v mil. EUR) Stěžejní projekt strategie EU pro region Baltského moře zabývající se eutrofizací Prioritní oblast AGRI Zdroj a výše financování Pobaltské hnojivo Cílem tohoto projektu je rozvinout odborné znalosti v souvislosti s inovativními řešeními nakládání se statkovými hnojivy, jako jsou výroba obnovitelné energie a organická hnojiva. 
Annex IV Annexes 55 Flagship and other projects significant for the implementation of the EUSBSR (million euro) EUSBSR flagship projects dealing with eutrophication Priority area AGRI Source and amount of financing Baltic Manure This project aims to develop expertise in relation to innovative manure management solutions, such as the production of renewable energy and organic fertilisers.
Operační program regionu Baltského moře Celkem: 3,7 EFRR: 2,8 Recyklace fosforu Cílem tohoto projektu je získat zpět fosfor z hlavních zdrojů v regionu Baltského moře, jako jsou statková hnojiva, kaly z čistíren odpadních vod a jatečně upravená těla a výroba recyklovaných hnojiv. 
Baltic Sea region (BSR) OP Total: 3.7 ERDF: 2.8 Recycling phosphorus This project aims to recover phosphorus from the main sources in the Baltic Sea region, such as manure, sewage sludge and carcasses and to produce recycled fertilisers.
Je také zaměřen na vypracování strategií hnojení pro konkrétní místo s cílem proměnit region Baltského moře v první samovolně udržitelný region z hlediska vstupu minerálních hnojiv obsahujících fosfor. 
It also aims to develop site-specific fertilisation strategies in order to make the Baltic Sea region the first self-sustaining region in terms of mineral phosphorus fertiliser input.
Prioritní oblast NUTRI Financování Odstranění fosforečnanů v detergentech Cílem tohoto projektu bylo podpořit státy v oblasti Baltského moře při provádění doporučení Helsinské komise 28E/7 (tj. vnitrostátní legislativní opatření za účelem omezení používání fosforečnanů v pracích prostředcích a v detergentech určených pro myčky nádobí) pomocí vypracování informačního materiálu pro tvůrce politik. 
Priority area NUTRI Financing Removing phosphates in detergents The aim of this project was to support the Baltic Sea states in implementing Helcom recommendation 28E/7 (i.e. national legislative action to limit the use of phosphates in laundry detergents and automatic dishwasher detergents) by producing information material for policymakers.
Zákaz používání fosforečnanů v pracích prostředcích vztahující se na celou EU byl přijat v roce 2011. 
An EU-wide ban on phosphates in laundry detergents was adopted in 2011.
Rozpočet na malé projekty zajistila Švédská agentura pro chemické látky. 
The small project budget was funded by the Swedish Chemicals Agency.