natgillin/translations-raw huggingface dataset:
45 TABULKA 2 Ekologický problém % smluv1 V oblasti do 10 kilometrů kolem zemědělského podniku, který uzavřel smlouvu, se nevyskytují žádné konkrétní problémy životního prostředí nebo je nelze identifikovat 39 % Znečištění vody v důsledku zemědělského postupu 27 % Marginalizace a opuštění zemědělské půdy 22 % Ohrožení výjimečné rostlinné biodiverzity (v oblastech zvláštního významu pro životní prostředí – zóny s vysokou přírodní hodnotou) 21 % Degradace půdy (způsobená větrnou erozí, úbytkem organické hmoty, nadměrným využíváním, zhutněním atd.) 
45 TABLE 2 Environmental problem % of contracts 1 There are no specific environmental problems in the area within a range of 10 kilometres around the farm which holds the contract or it is not possible to identify problems 39 % Water pollution caused by farming 27 % Marginalisation and abandonment of land 22 % Threats to exceptional plant biodiversity (in areas of particular environmental importance — high nature value zones) 21 % Soil degradation (caused by wind erosion, loss of organic matter, overexploitation, compaction, etc.)
18 % Ohrožení populace zvířat v oblastech s normální biodiverzitou 18 % Ohrožení výjimečné živočišné biodiverzity (v oblastech zvláštního významu pro životní prostředí – zóny s vysokou přírodní hodnotou) 18 % Ohrožení rostlinných společenstev v oblastech s normální biodiverzitou 18 % Zhoršení stavu krajiny 10 % Jiné 11 % HLAVNÍ PROBLÉMY ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ V OBLASTI DO 10 KILOMETRŮ KOLEM ZEMĚDĚLSKÉHO PODNIKU VE VZORKU 203 SMLUV 1 V oblasti, v níž se provádí smlouva, se může vyskytovat více problémů najednou. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
18 % Threats to animal populations in areas with normal biodiversity 18 % Threats to exceptional animal biodiversity (in areas of particular environmental importance — high nature value zones) 18% Threats to plant communities in areas with normal biodiversity 18 % Degradation of landscape 10% Other 11 % MAIN ENVIRONMENTAL PROBLEM(S) EXISTING WITHIN A RANGE OF 10 KILOMETRES AROUND THE FARM FOR A SAMPLE OF 203 CONTRACTS 1 There can be more than one problem in the area where the contract is implemented. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Ve všech auditovaných členských státech byl agroenvironmentální rozpočet součástí jediného sedmiletého rozpočtu pro všechna opatření osy 2. 
In all the Member States audited, the agri-environment budget was part of a single seven-year budget for all axis 2 measures.
Zlepšuje to flexibilitu při řízení vyčleněných finančních prostředků, ale zároveň to vede k tomu, že chybí analýza vhodné míry financování pro řešení potřeb životního prostředí. 
This improves flexibility in the management of the available financial resources, but leads to a situation where there is no analysis of what would be the appropriate funding to address environmental needs.
Účetní dvůr zjišťoval, zda jsou členské státy schopny doložit, že prostředky vynaložené na agroenvironmentální platby odpovídají hlavním zjištěným problémům životní prostředí. 
The Court analysed whether Member States could justify that the money spent on agri-environment payments was in line with the main environmental pressures identified.
Bylo tomu tak ve dvou z osmi auditovaných členských států (Rakousko a Švédsko). 
This was indeed the case for two out of the eight Member States audited (Austria and Sweden).
V ostatních členských státech však nikoliv, a to buď proto, že relevantní informace nebyly k dispozici či nebyly poskytnuty (Polsko, Maďarsko a Piemont), anebo proto, že výdaje nebyly v souladu s tím, jaké hlavní tlaky byly zjištěny (Andalusie, Berlín a Braniborsko, Francie). 
However, for the other Member States, it was not, either because the relevant information was not available or not provided (Poland, Hungary and Piedmont) or because expenditure was not in line with the main pressures identified (Andalusia, Berlin and Brandenburg, France).
Druhý z uvedených případů uvádí rámeček 6. 
The latter case is described in Box 6.
46 RÁMEČEK 6 PŘIDĚLOVÁNÍ ZDROJŮ NA AGROENVIRONMENTÁLNÍ PLATBY NEODPOVÍDÁ ENVIRONMENTÁLNÍM PROBLÉMŮM Nařízení (ES) č. 1974/2006 uvádí, že každý program rozvoje venkova musí zdůvodňovat různé typy agroenvironmentálních plateb ve vztahu k potřebám a prioritám v oblasti životního prostředí, které jsou v něm uvedeny. 
46 BOX 6 ALLOCATION OF FUNDS FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS IS NOT IN LINE WITH ENVIRONMENTAL CHALLENGES Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must justify the various types of agri-environment payment in relation to the environmental needs and priorities identified in the programme.
Francouzský program pojednává o třech hlavních ekologických otázkách: biodi-verzitě, vodě (kvalita a kvantita) a klimatických změnách. 
The French programme establishes three main environmental challenges: biodiversity, water (quality and quantity) and climate change.
Plánovaný agroenvironmentální rozpočet na biodiverzitu činí přibližně jednu miliardu EUR, což představuje asi trojnásobek agroenvironmentálního rozpočtu vyčleněného na kvalitu vody. 
The planned agri-environment budget for biodiversity amounts to around 1 billion euro, which represents around three times the agri-environment budget set aside for water quality.
Přestože podle francouzských orgánů umožňuje nejvýznamnější podopatření v programu týkající se zachování extenzivních pastvin rovněž předcházet klimatickým změnám ukládáním uhlíku, nejsou vykázány žádné agroenvironmentální výdaje týkající se řešení klimatických změn. Zdroje přidělené na hlavní zjištěné problémy nejsou v programu nijak zdůvodněny. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
Although the French authorities consider that the most material sub-measure in the programme dealing with preservation of extensive pastures also prevents climate changes through the storage of carbon, no agri-environment expenditure is reported as tackling climate change. The programme does not justify the allocation of funds to the main challenges identified. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
47 ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 95. 
47 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 95.
Agroenvironmentální politika je složitý nástroj: zaměřuje se na řešení široké škály environmentálních otázek (biodiverzita, půda, voda, vzduch, krajina) v 27 členských státech. Od prvního zavedení této politiky, tedy za něco málo přes 20 let, bylo dosaženo výrazného pokroku. 
Agri-environment is a complex policy instrument: it aims to address a wide range of environmental issues (biodiversity, soil, water, air, landscape) in 27 Member States.
Velká část zemědělců nyní uplatňuje udržitelnější postupy, než kdyby žádnou podporu nedostávali, a Účetní dvůr při auditu zjistil v několika oblastech řadu příkladů postupů osvědčené praxe. 
A large number of farmers now implement more sustainable practices than they would otherwise have done without such support and the Court’s audit identified a number of best practice examples in several areas.
Podle zjištění Účetního dvora nicméně nebyla tato politika nastavena a monitorována tak, aby přinášela konkrétní přínosy pro životní prostředí. 
Nevertheless, the Court also found that the policy was not designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits.
Cíle byly celkově stanoveny příliš nejednoznačně na to, aby bylo možné posoudit, nakolik byly splněny. 
The objectives were overall too vague to be useful for assessing the extent to which they have been achieved.
V řadě počtu případů nejsou agroenvironmentální platby jasně odůvodněny agroenvironmentálními tlaky, které jsou v programech rozvoje venkova uvedeny. 
In a number of cases, agri-environment payments are not clearly justified by the environmental pressures which have been identified in the rural development programmes.
Společný rámec monitorování a hodnocení sice znamená zlepšení, ale poskytuje málo informací o dosažených přínosech pro životní prostředí. 
The common monitoring and evaluation framework represents progress but produces little information on the environmental benefits achieved.
DOPORUČENÍ 1 Komise a členské státy by měly u každého agroenvironmentálního podopatření zajistit, aby: — byly v programech rozvoje venkova stanoveny jasné cíle, které jsou v souladu s hierarchií environmentálních cílů, — programy rozvoje venkova uváděly jasné odůvodnění podopatření, která jsou v nich zahrnuta, a souvislost mezi problémy životního prostředí a agroenvironmentálními platbami. 
RECOMMENDATION 1 The Commission and the Member States should for each agri-environment sub-measure ensure that: Ū clear objectives, which fit into the hierarchy of environmental objectives, are set in the rural development programmes; Ū rural development programmes clearly justify the sub-measures which they include and the link between environmental pressures and agri-environment payments.
Měly by především upřesnit, zda je vztah mezi nimi přímý či nepřímý, a analyzovat, zda je agroenvironmentální podpora vhodnější než dostupné alternativy. 
In particular programmes should specify whether the relationship between environmental pressures and sub-measures is direct or indirect and assess whether agri-environment support is more appropriate than are available alternative policies.
Členské státy by měly shromažďovat a hlásit relevantní a spolehlivé údaje o přínosech podopatření pro životní prostředí a aktivně je využívat při monitorování. 
The Member States should collect and report relevant and reliable data on environmental benefits and use it for monitoring purposes.
Úspěch agroenvironmentálních režimů rozhodujícím způsobem závisí na zemědělcích a bez dostatečné informovanosti a finančních pobídek nelze agroenvironmentální politiku náležitě provádět. 
Farmers are crucial to the success of agri-environment schemes, and without sufficient understanding and financial incentives, the policy will not be adequately implemented.
Podle zjištění auditu se zemědělcům většinou poskytovala dostatečná odborná pomoc, ale šíření postupů osvědčené praxe a poskytování zpětné vazby o výsledcích vyžadují zlepšení. 
The audit found that farmers were generally well supported through guidance, although dissemination of best practices and feedback on the results could be improved.
Účetní dvůr zjistil problémy ve stanovování výše podpory. 
The Court identified problems in the establishment of aid amounts.
Navíc vzhledem k tomu, že výše podpory se dostatečně nerozlišuje v závislosti na místních podmínkách a míra účasti se nijak nezvažuje, ne vždy jsou poskytovány správné pobídky. 
In addition, as aid amounts are not differentiated enough according to local conditions, and participation rates are not considered, the right incentives are not always given.
48 DOPORUČENÍ 2 Komise by se měla před schválením programů ujistit, že: — ve výpočtech jsou zahrnuty všechny relevantní faktory, — hlavní použité předpoklady a parametry jsou správné, — referenční úroveň vždy odpovídá běžným zemědělským postupům v oblastech, kde se agroenvironmentální podopatření provádí, běžně používají, — výše podpory na podopatření, jejichž cílem za zachování stávajících zemědělských postupů, vychází z realistických nákladů, — výše podpory je v odůvodněných případech rozlišena. 
48 RECOMMENDATION 2 The Commission should ensure, before approving programmes, that: Ū all relevant elements are included in the calculations; Ū the main assumptions and parameters used are appropriate; Ū reference levels always correspond to normal farming practices in the areas where the agri-environment sub-measures are implemented; Ū aid amounts for sub-measures aimed at maintaining existing farming practices are based on realistic costs; Ū aid amounts are differentiated in cases where this is justified.
Ostatní postupy, např. rozlišení příspěvků EU, podopatření podložená důkazními informacemi a stanovení vyčíslitelných cílů pro míru účasti podle toho, jakých účinků na životní prostředí je třeba dosáhnout, se využívaly v omezené míře. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
Other procedures, such as differentiated EU contributions, evidence based sub-measures and setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects were applied in only a minority of cases. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
49 DOPORUČENÍ 3 Při auditu bylo zjištěno, že většina agroenvironmentálních výdajů se vynakládá na omezený počet podopatření prováděných na celém území v rámci daného programu. 
49 RECOMMENDATION 3 The audit identified that most agri-environment expenditure is made for a limited number of sub-measures implemented on the whole programme area.
Pro příští programové období by Komise měla zvážit, zda: — by výdaje neměly být lépe zaměřeny na konkrétní potřeby v oblasti životního prostředí, — by Komise a členské státy neměly k řízení agroenvironmentálních plateb přistupovat aktivněji, např. tím, že: o budou od členských států požadovat, aby lépe zdůvodňovaly případy, kdy je uváděným cílem zachovat zemědělské postupy šetrné k životnímu prostředí, o budou posuzovat potenciální přínosy plynoucí z lepšího zaměření agroenvironmentálních výdajů na určité zeměpisné oblasti ve srovnání s vyššími administrativními náklady, o v závislosti na požadovaných účincích na životní prostředí stanoví vyčíslitelné cíle pro míru účasti a pak určí objem potřebných finančních prostředků, o více budou prověřovat užitečnost plánů ochrany životního prostředí zemědělských podniků, opatření zaměřená na výsledky, výběrová řízení a kolektivní smlouvy, — výše příspěvků EU na agroenvironmentální podopatření by měla být rozlišena tak, aby se na podopatření s vyšším potenciálem dosáhnout trvalého zlepšení životního prostředí poskytovala vyšší podpora. 
For the next programming period, the Commission should consider whether: Ū expenditure should be more precisely targeted to specific environmental needs; Ū the Commission and the Member States should be more proactive in their management of agri-environment payments, for example by: o requiring Member States to better justify cases when the objective is to maintain environmentally friendly farming practices; o assessing the potential benefits created by improved geographical targeting of agri-environment expenditure versus the increased administrative costs incurred; o setting quantified targets for participation levels based on the required environmental effects and then determining the level of financial resources needed; o examining further the usefulness of farm environmental plans, outcome based measures, calls for tenders and collective contracts; Ū the EU contribution rate for agri-environment sub-measures should be differentiated so that those sub-measures with a higher potential to achieve lasting positive environmental effects receive a higher rate of EU contribution.
Velký objem prostředků vynaložených na režimy na základní úrovni (oproti malému objemu věnovanému na režimy na vyšší úrovni) nebyl v programech rozvoje venkova dostatečně odůvodněn účinky těchto režimů na životní prostředí. 
The large amounts of money spent on entry-level schemes, in contrast to the small amounts spent on higher-level schemes, were insufficiently justified in the rural development programmes concerning their environmental effects.
Tato otázka je předmětem diskuse v souvislosti s návrhem Komise ohledně SZP po roce 2013, aby se součástí přímých plateb stala jednoduchá, všeobecná opatření28. 
This distinction is subject of discussions in the context of the Commission’s proposal for the CAP after 2013, that simple, generalised actions could be part of direct payments 28.
28 Varianta2sděleníKomise „Budoucnost SZP po roce 2020: Řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky“. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
28 Option2ofthe communication from the Commission ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
50 DOPORUČENÍ 4 V dalším programovém období by Komise mohla zvážit možnost rozdělit agroenvironmentální platby mezi jednoduchá, všeobecná agroenvironmentální opatření s relativně malou mírou pomoci a náročnější opatření s vyšší mírou pomoci a věnovat větší pozornost zacílení plateb na prioritní oblasti na úrovni EU. 
50 RECOMMENDATION 4 For the next programming period, the Commission should consider whether agri-environment payments should be split into simple, generalised agri-environmental actions with a relatively low rate of aid and more demanding actions attracting a higher rate of aid and targeted to EU-level priorities areas.
Třetím opatřením by byla podpora pro ekologické zemědělství. 
Support for organic farming would constitute a third measure.
Nehledě na dosavadní pokrok by účelnost agroenvironmentální politiky bylo možné ještě výrazně zvýšit. Rovněž v koncepci politiky EU pro rozvoj venkova existuje prostor ke zlepšení a o dosahovaných účincích je potřeba získat více informací. 
Notwithstanding progress achieved to date, there remains considerable scope for increasing the effectiveness of EU agri-environment policy. There is still room for further improving the design of this EU rural development policy, and more information is necessary on the effects obtained.
Přestože byly při auditu zjištěny postupy osvědčené praxe, nedostatky, které Účetní dvůr nalezl, neumožňují optimálně dosahovat hlavních cílů agroenvironmentálních opatření, jimiž je přispívání k řešení priorit na úrovni EU (biodiverzita, voda, boj proti klimatickým změnám) a zlepšování životního prostředí a krajiny. 
Although the audit identified good practices, the weaknesses found by the Court have hampered optimal achievement of the main objectives of agri-environment, namely contributing to EU-level priority areas (biodiversity, water, climate change) and improving the environment and the countryside.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá pan Olavi ALA-NISSILÄ, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 24. května 2011. 
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Olavi ALA-NISSILÄ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 24 May 2011.
Za Účetní dvůr předseda Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
For the Court of Auditors Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA President Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Zpráva „Ověřování výdajů na agroenvironment“2 uvádí, že Komise před schválením programů rozvoje venkova zajistila jen částečnou ověřitelnost a dostatečně neověřila správné fungování kontrolních systémů u agroenvironmentálních plateb v členských státech. Auditní zjištění v členských státech se týkala načasování kontrol na místě a ověřitelnosti některých klíčových podopatření. 
The report on ‘The Verification of Agri-Environment expenditure’ 2 found that the Commission had only partially ensured verifiability before approving rural development programmes and had not sufficiently verified the correct functioning of agri-environment control systems in the Member States.
Závěrem auditu bylo, že ověřování agroenvironmentálního opatření přinášelo obzvláštní problémy a málokdy vedlo k alespoň přiměřené jistotě za přiměřené náklady. 
The audit concluded that the verification of the agri-environment measure posed particular problems and could rarely lead to even reasonable assurance at a reasonable cost.
Za této situace bylo doporučeno, aby Komise, Rada a Parlament zvážily, jak uplatnit zásadu, že pokud opatření nelze přiměřeně kontrolovat, neměly by se na ně vyplácet veřejné prostředky. 
In this context, it was recommended that the Commission, Council and Parliament should consider how to take into account the principle whereby if a measure cannot be adequately checked, it should not receive public funds.
1 Zvláštní zpráva č. 14/2000. 
1 Special Report No 14/2000.
2 Zvláštní zpráva č. 3/2005. 
2 Special Report No 3/2005.
PŘÍLOHA II POPIS A PŮVOD AUDITNÍCH KRITÉRIÍ POUŽITÝCH PRO ZODPOVĚZENÍ AUDITNÍCH OTÁZEK 52 Auditní otázka (viz bod 13) Auditní kritérium Vysvětlení auditního kritéria Je agroenvironmentální politika nastavena a monitorována tak, aby měla konkrétní přínosy pro životní prostředí? 
ANNEX II DESCRIPTION AND INDICATION OF THE ORIGIN OF THE AUDIT CRITERIA USED TO ANSWER THE AUDIT QUESTIONS 52 Audit question (see paragraph 13) Audit criterion Explanation of the audit criterion Is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits?
Agroenvironmentální opatření mají přesné cíle (podle kritérií SMART), úzce související se stanovenými přínosy pro životní prostředí. 
The agri-environment measures have precise (SMART) objectives, closely oriented to identified environmental benefits.
Problémy životního prostředí na daném území jsou jasně popsány, zdůvodněny a jsou rozděleny podle důležitosti. 
The nature of the environmental pressures in the territories is clearly identified, justified and prioritised.
Členské státy jsou schopny odůvodnit potřebu agroenvironmentálních opatření existencí problému životního prostředí. 
Member States are able to justify the need for the agri-environment measures in relation to the environmental pressure.
Byly stanoveny výchozí úrovně a plánované cíle, které jsou vyčísleny v souladu s potřebami a v rámci daného rozpočtu. 
Baseline levels and planned targets have been established which are quantified in line with the needs and within the budget.
Provádění společného rámce pro monitorování a hodnocení členskými státy umožňuje posoudit účinky agroenvironmentálních plateb na životní prostředí. 
The Member State implementation of the common monitoring and evaluation framework makes it possible to assess the environmental effects of the agri-environment schemes.
V případě potřeby se stanoví doplňkové ukazatele. 
Additional indicators are implemented when necessary.
Informace získané systémy kontroly a monitorování se využívají ke zlepšení koncepce, provádění a monitorování agroenvironmentálních opatření. 
Information from the control and monitoring systems is used to identify improvements in the design, implementation and monitoring of the agri-environment measures.
Nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že každý program rozvoje venkova musí obsahovat konkrétní ověřitelné cíle opatření a že pokrok, efektivitu a účelnost musí být možné měřit podle těchto cílů (čl. 
Regulation (EC) No 1698/2005 states that each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and that their progress, efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives (Articles 16(c), 81(1)).
2 a 3. 
2. and 3.
1698/2005 a nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví, že každý program rozvoje venkova musí obsahovat popis aktuální situace životního prostředí a hospodaření s půdou v dané zeměpisné oblasti na základě kvantifikovaných údajů s důrazem na silné a slabé stránky, rozdíly, potřeby, nedostatky a možnosti v oblasti rozvoje venkova (čl. 
Regulation (EC) No 1698/2005 and Regulation (EC) No 1974/2006 state that each rural development programme must describe the current situation of the environment and land management in the geographical area using quantified data, highlighting strengths and weaknesses, disparities, needs and gaps and the potential for rural development (Regulation (EC) No 1698/2005, Article 16(a) and Regulation (EC) No 1974/2006, Annex II).
1974/2006 stanoví, že každý program rozvoje venkova musí obsahovat popis a odůvodnění různých typů závazků založený na jejich očekávaných ekologických dopadech ve vztahu k environmentálním potřebám a prioritám (příloha II). 
Regulation (EC) No 1974/2006 states that each rural development programme must include a description of and justification for the different types of commitment of agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities (Annex II).