natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Finanční oprava přijatá na základě rozhodnutí Komise měla naproti tomu vždy přímý a čistý dopad na členský stát: musel vrátit uhrazenou částku a jeho finanční krytí se snížilo (to znamená, že členský stát mohl v rámci programového období vynaložit méně finančních prostředků). 
In contrast, a Commission financial correction decision had always a direct and net impact on the Member State: it had to pay the amount back and its envelope was reduced (i.e. the Member State could spend less money throughout the programme period).
Pokud některá finanční oprava souvisí s konkrétními projekty realizovanými příjemci, je povinností orgánů členských států zpracovat finanční opravy ve vztahu k příjemci. 
Should a financial correction relate to individual projects implemented by beneficiaries, it is the Member State authorities who must process the financial correction towards the beneficiary.
Přehled jednotlivých scénářů dopadu finančních oprav na členské státy do konce programového období 2007–2013 je uveden v příloze III. 
Annex III provides an overview of the different scenarios concerning the impact of the financial corrections on Member States up to the end of the 2007‐2013 programme period.
Stanovení výše finančních oprav 22. 
Determining the amount of financial corrections 22.
Komise může určit výši finančních oprav různými způsoby (viz rámeček 2). 
The Commission can determine the amount of a financial correction in different ways (see Box 2).
Rámeček 2 – Individuální finanční opravy, paušální sazby finančních oprav nebo extrapolované finanční opravy Komise používá tři způsoby určování výše finančních oprav17: a) Výše finanční opravy se hodnotí na základě konkrétního případu a rovná se částce výdajů neoprávněně čerpaných z rozpočtu EU (individuální oprava). b) Pokud není možné nebo nákladově efektivní vypočítat částku výdajů neoprávněně čerpaných z rozpočtu EU přesně, mohou být opravy stanoveny paušální sazbou vypočítanou na základě předem stanovených kritérií a měřítek. 
Box 2 ‐ Individual, flat rate and extrapolated financial corrections The Commission has established three different ways to determine the amount of a financial correction17: (a) The amount of a financial correction is assessed based on individual cases and equals the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget (individual correction). (b) When it is not possible or not cost‐effective to calculate the amount of expenditure wrongly charged to the EU budget precisely, a flat rate correction may be applied based on pre‐set criteria and scales.
Paušální sazba finančních oprav se vztahuje na celý operační program nebo jeho část (např. jednu prioritu nebo několik priorit, projekty související s konkrétní výzvou k předkládání návrhů, opatření řízená konkrétním zprostředkujícím subjektem) a obvykle se týká horizontálních (postihujících více projektů nebo priorit), systematických (vyskytujících se opakovaně) nebo systémových (vyplývajících ze systému) problémů či 19 17 Body 1.4–1.6 rozhodnutí Komise C(2011) 7321. 
Paragraphs 1.4 to 1.6 of C(2011) 7321. 20 (e.g. one or several priorities, projects related to specific calls for proposal, measures managed by a specific intermediate body) and usually address horizontal (affecting more projects or priorities), systematic (occurring several times) or systemic (related to systems) problems or specific ineligible expenditure (i.e. weaknesses in checks by the managing authority or intermediate body, problems with public procurement). (c) When irregularities occur in a large number of cases and it is not cost‐effective to examine all cases affected by the irregularity, extrapolation may be used to determine the amount of financial correction.
To znamená, že částka, jež má být opravena za všechny dotčené případy, se odhadne na základě malého počtu zkoumaných případů. 
This means that the amount to be corrected for all affected cases is estimated based on a small number of cases examined.
Pokud bylo u nesprávného výdaje, který má za následek finanční opravu, již požádáno o úhradu z rozpočtu EU, finanční oprava koriguje, co nastalo v minulosti (následná finanční oprava). 
If the irregular expenditure leading to the financial correction has already been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction corrects the past (ex‐post financial correction).
Pokud však u nesprávného výdaje dosud o úhradu z rozpočtu EU požádáno nebylo, finanční oprava řeší budoucnost (předběžná finanční oprava). 
However, if the irregular expenditure had not yet been claimed for reimbursement from the EU budget, the financial correction addresses the future (ex‐ante financial correction).
V tomto případě pak členský stát při vykazování výdajů Komisi odečte finanční náhradu od způsobilých výdajů. 
This latter means that already when declaring expenditure to the Commission, Member States deduct from eligible expenditure the financial correction.
Předběžné a následné finanční opravy mohou být v konkrétním případě stanoveny souběžně, aby byla zajištěna náprava minulé i budoucí situace. 
Ex‐ ante and ex‐post financial corrections can occur simultaneously within the same case ensuring the correction of the past and the future.
V příloze I jsou popsány postupy, které vedou k přijetí preventivních opatření a/nebo finanční opravy, a jejich řešení. 
Annex I describes the process leading to a preventive measure and/or financial correction and its resolution.
Nejsou stanovena žádná preventivní opatření nebo finanční opravy za nedostatečné výsledky 25. 
No preventive measures or financial corrections for underachievement of results 25.
V programových obdobích 2000–2006 a 2007–2013 neexistovala žádná právní ustanovení, která by umožňovala Komisi zahájit postup pozastavení plateb a stanovit finanční opravy na základě nedostatečných výsledků na úrovni programu nebo prioritní osy. 
During the 2000‐2006 and 2007‐2013 programme periods, there was no legal provision which would have permitted the Commission to initiate suspension procedures and impose financial corrections in the case of underachievement of results at the level of a programme or a priority axis.
Také možnosti těchto opatření na úrovni jednotlivých projektů byly jen omezené. 
There were also limited possibilities to do so at the level of individual projects.
Tento nedostatek v nařízeních jsme kritizovali v několika zprávách18. 
We have criticised this deficiency in the regulations in several reports18.
18 20 Zvláštní zpráva č. 23/2016 s názvem Námořní doprava v EU: v neklidných vodách – mnoho neúčinných a neudržitelných investic, bod 80 (http://eca.europa.eu), zvláštní zpráva č. 
18 Special Report No 23/2016 “Maritime transport in the EU: in troubled waters — much ineffective and unsustainable investment”, paragraph 80 (http://eca.europa.eu), Special Report No 36/2016 “An assessment of the arrangements for closure of the 2007‐2013 cohesion and
Zpětné získávání neoprávněně vyplacených částek podle jednotlivých členských států 26. 
Recovery of unduly paid amounts by Member States 26.
V rámci sdíleného řízení jsou členské státy odpovědné za odhalování chyb, jejich napravování a přecházení jim, aby z rozpočtu EU byly hrazeny pouze správné výdaje. 
Under shared management, Member States are responsible for detecting, correcting and preventing errors so that only regular expenditure is reimbursed from the EU budget.
Členské státy jsou rovněž povinny získávat zpět neoprávněně vyplacené částky (z rozpočtu EU) od příjemců19. 
Member States are also required to recover unduly paid (from the EU budget) amounts from beneficiaries19.
To však není možné, jestliže: a) se chyby nedopustil příjemce, souvisí však s problémy spojenými s fungováním řídicího a kontrolního systému (např. problémy související s výběrem operací určených ke spolufinancování), nebo b) částka je od příjemce nevymahatelná (např. pokud je příjemce v úpadku). 
However, this is not possible if: (a) the error was not committed by the beneficiary, but it concerns issues linked to the functioning of the management and control system (e.g. issues related to the selection of operations to be co‐financed); or (b) the amount is irrecoverable from the beneficiary (e.g. the beneficiary went bankrupt).
V těchto případech nese finanční břemeno finanční opravy rozpočet členského státu, pokud jej není možné sdílet s rozpočtem EU. 
In these cases the Member State budget bears the financial burden of the financial corrections unless it can be shared with the EU budget.
Podle informací, jež měla Komise k dispozici od členských států ke konci roku 2015, dosahovala celková výše částek financovaných z veřejných (EU a vnitrostátních) prostředků, které jsou nevymahatelné od příjemců, za všechny operační programy v celém programovém období 2007–2013 celkem 57 milionů EUR (což odpovídá celkovým – soukromým i veřejným – způsobilým výdajům ve výši 115 milionů EUR)20. 
According to the information provided by Member States to the Commission as of the end of 2015, the publicly (EU and national) financed amount irrecoverable from beneficiaries is 57 million euro (corresponding to total (private and public) eligible expenditure amounting to 115 million euro) for all OPs for the entire 2007‐2013 period20.
Pokud jsou navíc neoprávněně vyplacené částky získány zpět od orgánu veřejné správy, který je v roli příjemce, finanční břemeno i tak fakticky nese vnitrostátní, regionální nebo místní veřejný rozpočet. 
Moreover, when an unduly paid amount is recovered from a public body acting as beneficiary, the financial correction is de facto still borne by a national, regional or local public budget. rural development programmes”, paragraph 48 (http://eca.europa.eu), Annual Report concerning financial year 2013, paragraph 10.9 (OJ C 398, 12.11.2014).
19 20 Článek 70 nařízení (ES) č. 1083/2006. 
19 20 21 Article 70 of Regulation (EC) No 1083/2006.
Informace z databáze Komise ke dni 31. května 2016 založené na údajích uvedených ve zprávách podle článku 20. 21 
Information from the Commission database as of 31 May 2016, based on data reported in Article 20 reports.
Finanční opravy jsou jedním z hlavních vstupních údajů pro stanovení zbytkového rizika pro platby z rozpočtu EU v oblasti politiky soudržnosti 29. 
Financial corrections are a key input to establishing the residual risk for payments from the EU budget in Cohesion 29.
Po roce 2000 byly schváleny nové regulatorní požadavky, které posilují odpovědnost členských států za zjišťování chyb, jejich nápravu a předcházení jim, a došlo i k příslušným změnám řídicích a kontrolních systémů operačních programů. 
Since 2000, specific regulatory requirements have been added to reinforce the responsibility of Member States to detect, correct and prevent errors and the OPs’ management and control systems have been changed accordingly.
Roční míra chyb podle jednotlivých programů pro reprezentativní vzorek operací potvrzená Komisí 30. 
Annual error rates per programme for a representative sample of operations validated by the Commission 30.
V programovém období 2000–2006 musely před ukončením operačních programů příslušné vnitrostátní orgány provést kontrolu 5 % způsobilých výdajů – přičemž braly v úvahu své vlastní posouzení rizika vzniku nesprávností – s cílem reprezentativního pokrytí výdajů daných OP21. 
For the 2000‐2006 period, dedicated national authorities needed to check 5 % of eligible expenditure before the winding up of OPs, taking into account their own assessment of the risks that irregularities could occur and aiming at a representative coverage of the OPs’ spending21.
Členské státy musely rovněž každoročně předkládat zprávu o výši částek, které měly být získány zpět22. 
The Member States also needed to report on amounts awaiting recovery on a yearly basis22.
Přitom však nebyl stanoven požadavek, aby členské státy vypočítaly roční celkovou míru chyb nebo aby vydaly výrok auditora pro daný rok. 
There was however no requirement to calculate annually an overall error rate or to issue any annual audit opinion.
Pro programové období 2007–2013 zavedlo nařízení auditní orgán členských států, který vydává výroční kontrolní zprávu společně s výrokem auditora o legalitě a správnosti příslušných operací23. 
For the 2007‐2013 period, the regulation introduced Member State audit authorities who should issue an annual control report (ACR) together with an audit opinion on the legality and regularity of underlying transactions23.
Ve výroční kontrolní zprávě se uváděla míra chyb na základě reprezentativního vzorku auditů operací, která byla kontrolována, tj. potvrzována Komisí. 
The ACR contained an error rate based on a representative sample of audits of operations, which was checked, i.e. validated by the Commission.
Výpočet kumulativní míry zbytkového rizika Komisí 32. 
Calculation of a cumulative residual risk rate by the Commission 32.
Článek 8 nařízení (ES) č. 438/2001. 
Article 8 of Regulation (EC) No 438/2001.
Článek 62 nařízení (ES) č. 1083/2006. 
Article 62 of Regulation (EC) No 1083/2006. 22
o činnosti vypočítává a zveřejňuje od roku 2012. Kumulativní míra zbytkového rizika představuje odhad zbývající části výdajů, které nejsou podle Komise v daném programovém období v jednotlivých operačních programech (nebo skupin operačních programů) legální a správné. 
Since 2012, in its annual activity reports (AAR), the Commission calculates and publishes an indicator called cumulative residual risk (CRR). The CRR is the Commission’s estimate of the remaining part which is not legal and regular of the expenditure paid for each OP (or group of OPs) during the programme period.
Kumulativní míra zbytkového rizika se aktualizuje každý rok. 
The CRR is updated each year.
Od svého prvního výpočtu v roce 2012 pro programové období 2007–2013 nepřesáhla celková kumulativní míra zbytkového rizika pro EFRR/FS a ESF 2% práh významnosti25 (viz obrázek 2). 
From its first calculation in 2012 the overall CRRs for ERDF/CF and ESF for the 2007‐2013 period were below the 2 % materiality threshold25 (see Figure 2).
Obrázek 2 – Kumulativní míra zbytkového rizika pro programy EFRR/FS a ESF: období 2012–2015 Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě údajů Komise. 
Figure 2 – Cumulative Residual Risk (CRR) for ERDF/CF and ESF programmes: 2012 to 2015 Source: European Court of Auditors based on information provided by the Commission.
Při výpočtu kumulativního míry zbytkového rizika bere Komise v úvahu roční míru chyb oznámenou auditními orgány členských států, jak ji potvrdila Komise. Navíc používá rovněž finanční opravy provedené od začátku programového období na úrovni členských států a k nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1080/2006 o Evropském fondu pro regionální rozvoj (Úř. věst. L 371, 27.12.2006, s. 1). 
In calculating the CRR, the Commission takes into account the annual error rates reported by Member State audit authorities as validated by the Commission. On top, it also uses all financial corrections implemented since the start of the programme period at 24 25 23 Article 20 of Commission Regulation (EC) No 1828/2006 of 8 December 2006 setting out rules for the implementation of Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and of Regulation (EC) No 1080/2006 of the European Parliament and of the Council on the European Regional Development Fund (OJ L 371, 27.12.2006, p. 1).
24 (prostřednictvím odnětí a zpětného získání částek, jak je vykázaly členské státy) a na úrovni EU (prostřednictvím formálních rozhodnutí Komise)26. 
50. Member State level (through withdrawals and recoveries as reported by Member States) and EU level (through formal Commission decisions)26.
Předchozí zvláštní zpráva Evropského účetního dvora o opatřeních Komise na ochranu rozpočtu EU 34. 
The previous special report by the European Court of Auditors on the Commission’s measures to protect the EU budget 34.
V roce 2012, v předchozí zvláštní zprávě, jsme posuzovali opatření Komise na ochranu rozpočtu EU pro programové období 2000–2006. 
In 2012, in a previous special report, we assessed the Commission’s measures to protect the EU budget for 2000‐2006 programme period.
Z našich auditů vyplývá, že Komise v případě zjištěných nedostatků obecně přijímá odpovídající opatření, že však postupy byly dlouhé a ve výsledku zajišťovaly různou míru jistoty a že nedostatky vnitrostátních řídicích a kontrolních systémů byly na základě nápravných opatření Komise vyřešeny odpovídajícím způsobem27. 
Our audit showed that the Commission generally took appropriate action when deficiencies were identified, but that the process was lengthy and that it obtained varying degrees of assurance that deficiencies in national management and control systems had been adequately addressed as a result of its corrective actions27.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 35. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH 35.
Prostřednictvím tohoto auditu jsme posuzovali účinnost preventivních opatření a finančních oprav Komise při ochraně rozpočtu EU před spolufinancováním nesprávných výdajů v oblasti politiky soudržnosti. 
Through this audit we assessed whether the Commission’s preventive measures and financial corrections in Cohesion are effective in protecting the EU budget from co‐financing irregular expenditure.
Náš audit se zaměřil na programové období 2007–2013, provedli jsme však také srovnání preventivních opatření a finančních oprav Komise provedených v průběhu tohoto období s preventivními opatřeními a finančními opravami v programovém období 2000–2006. 
Our audit focussed on the 2007‐2013 programme period; but we also made a comparison of the Commission’s preventive measures and financial corrections during this period with those of the 2000‐2006 programme period.
Rovněž jsme posuzovali pravděpodobný dopad příslušných změn v nařízeních pro programové období 2014–2020. 
We also assessed the likely impact of the relevant changes made in the regulations for the 2014‐2020 programme period.
Konkrétně jsme zjišťovali, zda: a) měly finanční opravy Komise dostatečný čistý dopad na programy EFRR a ESF během programového období 2000–2006; 26 27 Rámeček 2 zprávy č. 16/2013 s názvem Inventura „jednotného auditu“ (single audit) a spolehlivost práce vnitrostátních auditních orgánů v oblasti soudržnosti z hlediska Komise (http://eca.europa.eu). 
In particular we examined whether: (a) the Commission’ s financial corrections had sufficient net impact for ERDF and ESF programmes during the 2000‐2006 period; 26 27 24 Box 2 of Special Report No 16/2013 “Taking stock of ‘Single audit’ and the Commission’s reliance on the work of national audit authorities in Cohesion” (http://eca.europa.eu).
3/2012 s názvem Strukturální fondy: Vyřešila Komise úspěšně nedostatky zjištěné v řídicích a kontrolních systémech členských států? (http://eca.europa.eu). 
Special Report No 3/2012 ‘Structural funds: Did the Commission successfully deal with deficiencies identified in the Member States’ management and control systems?’ (http://eca.europa.eu).
b) Komise účinně využívala preventivní opatření a finanční opravy během programového období 2007–2013 v souladu s ustanoveními nařízení; c) Komise účinně využila získaných zkušeností při přípravě mechanismů pro programové období 2014–2020, aby tak lépe chránila rozpočet EU v oblasti politiky soudržnosti. 
(b) the Commission made effective use of the preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period as provided for in the regulations; (c) whether the Commission, made effective use of the lessons it had learnt when devising the arrangements for 2014‐2020 in order to better protect the EU budget in Cohesion.
Naše kontrolní činnosti zahrnovaly: – přezkum příslušných právních předpisů EU a pokynů Komise (interních i určených členským státům) pro programová období 2000–2006, 2007–2013 a 2014–2020, – přezkum jednotlivých publikací a zpráv Komise týkajících se opatření na ochranu rozpočtu EU (např. výročních zpráv o činnosti, ročních účetních závěrek a sdělení o ochraně rozpočtu EU) za programové období 2007–2013, – srovnávací analýzu rozložení preventivních opatření a finančních oprav provedených Komisí za několik let za programová období 2000–2006 a 2007–2013 a posouzení dopadů finančních oprav na celkové výdaje programu po skončení v programovém období 2000–2006, – přezkum všech rozsudků Evropského soudního dvora ve věci rozhodnutí Komise o finanční opravě za programová období 1994–1999 a 2000–2006, která byla u Evropského soudního dvora napadena, – posouzení vnitřních postupů Komise za programové období 2007–2013 a ověření fungování těchto postupů v praxi prostřednictvím kontroly dokumentace. 
Our audit work consisted of: - a review of relevant EU legislation and Commission guidelines (both internal and those addressed to the Member States) for the periods 2000‐2006, 2007‐2013 and 2014‐2020; - a review of the different Commission publications and reports in relation to measures to protect the EU budget (such as annual activity reports, annual accounts and the Communication on the protection of the EU budget) for the 2007‐2013 period; - a comparative analysis of the distribution over several years of preventive measures and financial corrections applied by the Commission in the 2000‐2006 and 2007‐2013 periods and an assessment of the impact of financial corrections on total programme spending after closure in the 2000‐2006 programme period; - a review of all European Court of Justice (ECJ) judgments on Commission financial correction decisions in the 1994‐1999 and 2000‐2006 periods which were challenged before the ECJ; - an assessment of the Commission internal procedures for the 2007‐2013 period and a verification of how these work in practice through desk review.
Posouzení zahrnovalo i analýzu jednotlivých zdrojů informací uchovávaných Komisí a potvrzení a rekonstrukci auditní stopy u konkrétních přezkoumávaných případů, – zkoumání vzorku 72 jednotlivých případů, které byly uzavřeny do konce roku 2016 v souvislosti s 20 operačními programy ESF a EFRR/FS za programové období 2007– 2013. 
This included an analysis of the different information sources kept by the Commission and a validation and reconstruction of the audit trail for the specific cases examined; - an examination of a sample of 72 individual cases that had been closed by the end of 2016 related to 20 ERDF/CF and ESF operational programmes for the 2007‐2013 period.
U těchto 20 operačních programů jsme zkoumali všechna preventivní opatření a všechny finanční opravy. 
For these 20 OPs we have examined all preventive measures and financial corrections.
Tyto programy pokrývají zhruba 21 % celkového rozpočtu a byly vybrány náhodně. 
These programmes cover around 21 % of the total budget and were randomly selected.
72 zkoumaných případů tvoří až 29 % všech finančních oprav za uvedené období, 25 
The 72 cases examined account for up to 29 % of all financial corrections for the period; 25
– srovnání rizika programů podle členských států a výše finančních oprav a analýzu Komisí potvrzené míry chyb a preventivních opatření a finančních oprav za programové období 2007–2013 a – rozhovory se členy výborů Evropského parlamentu pro rozpočtovou kontrolu a regionální rozvoj a se zástupci členských států v pracovní skupině Rady Evropské unie pro strukturální opatření. 
- a comparison of programme risk per Member State and the level of financial corrections as well as an analysis of the Commission’s validated error rates and preventive measures and financial corrections during the 2007‐2013 period; and - interviews with members of the European Parliament’s Budgetary Control and Regional Development committees and with representatives of Member States of the Council of the European Union’s Structural Actions Working Party.
Audit pokrývá období do 31. prosince 2015, pokud není uvedeno jinak. 
The audit covers the period until 31 December 2015 unless indicated otherwise.
Práce v terénu byly prováděny od ledna 2016 do listopadu 2016. 
The audit field work was carried out from January 2016 to November 2016.
Naše zkoumání preventivních opatření a finančních oprav se týkala chyb, které členské státy přijaly. 
Our examination of the preventive measures and financial corrections was based on errors accepted by Member States.