natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Neměly žádný specifický důraz ani cíle. 
They had no specific emphasis or targets.
19 V Gruzii se projekty EIDHR dobře do‐ plňovaly s dalšími opatřeními EU, jako je tradiční rozvojová podpora, jednání v souvislosti s dohodou o přidružení Gruzie k EU a dialog s partnerskými ze‐ měmi. 
19 In Georgia, EIDHR projects are well complemented by other EU action, such as traditional development support, negotiations for the EU–Georgia Association Agreement and dialogue.
Dialog o lidských právech v Gru‐ zii má obzvláštní význam, protože konsoliduje projekty EIDHR vzhledem k tomu, že se dotýká otázek, na něž se tyto projekty zaměřují. 
The human rights dialogue with Georgia is of particular importance since it consolidates EIDHR projects by addressing the issues on which they focus.
V ostatních kontrolovaných zemích však projekty EIDHR součástí soudržného, strate‐ gického a koordinovaného přístupu k řešení problematiky mučení a trestu smrti nejsou. 
In the other countries examined, however, EIDHR projects are not part of a coherent, strategic and coordinated approach for addressing issues relating to torture and the death penalty.
Projekty se vzájemně dobře nedoplňují a nemají vazbu na tradiční rozvojovou podporu Komise. 
The projects do not complement each other well and are not linked to the Commission’s traditional development support.
Navíc dialog Komise se nedoplňuje s projekty EIDHR tak účinně, jak by mohl. 
Furthermore, the Commission’s dialogue does not complement EIDHR projects as effectively as it might.
V rámci lidskoprávních dialogů s Demokratickou republikou Kongo a Jižní Afrikou se otázky týkající se mučení neřešily, přestože se projekty EIDHR zaměřují na prevenci mučení a rehabilitaci obětí mučení. 
Issues relating to torture have not been addressed in human rights dialogues with the Democratic Republic of the Congo and South Africa despite the fact that EIDHR projects focus on torture prevention and the rehabilitation of torture victims.
Trest smrti byl součástí lidskoprávního dialogu s Čínou a konzultací mezi EU a Spo‐ jenými státy o lidských právech, ale Připomínky 15 21 Přestože akční plán strategického rámce a akčního plánu pro lidská práva a demokracii (viz bod 5) stanoví, že měl být dokončen do roku 2013. mluvilo se při nich o jiných problé‐ mech než o těch, na které se soustředí projekty EIDHR. 
The death penalty has been included in Observations 15 21 Although the action plan of the strategic framework and action plan on human rights and democracy (see paragraph 5) stipulates that it was to be finalised in 2013. the human rights dialogue with China and the EU–United States consultation on human rights but the issues raised were different from the ones focused upon by the EIDHR projects.
Proces výběru projektů byl dobře zdokumentován, ale nebyl dostatečně důsledný 21 Proces výběru projektů je transpa‐ rentní a dobře zdokumentovaný. 
The process for selecting projects was well documented but insufficiently rigorous 21 The process for selecting projects is transparent and well documented.
Hodnocení projektů (viz rámeček 4) jsou podložena podrobným bodovým hodnocením každého hodnotitele a slovním hodnocením. Celkové závěry hodnotících komisí jsou popsány dostatečně podrobně s uvedením ko‐ nečného pořadí projektů, stanovených limitů pro výběr, vysvětlení v případě nezpůsobilosti projektů a zdůvodnění opakovaného hodnocení. 
Project assessments (see Box 4) are justified with detailed scores by each assessor, as well as a narrative assessment. Furthermore, the overall conclusions of the evaluation boards are reported with sufficient detail, including the final project rankings, the determination of the threshold for selection, an explanation as to why projects are considered ineligible and the justification for reassessments.
Hodnocení projektových návrhů V souladu s Praktickou příručkou k zadávání zakázek v oblasti vnějších akcí Evropské unie musí organizace občanské společnosti usilující o grant nejprve předložit koncepční dokument s popisem hlavních rysů jimi navrhovaného projektu. 
Assessing project proposals In line with the practical guide to contract procedures for European Union external actions, civil society organisations that wish to obtain a grant first have to submit a concept note describing the main features of the project they propose.
Když hodnotící komise tento koncepční dokument přijme, jsou vyzvány, aby předlo‐ žily kompletní návrh projektu. 
When the concept note is accepted by the evaluation board, they are then invited to submit a full project proposal.
Jak koncepční dokument, tak celý návrh posuzují dvě osoby, ve většině případů nezávislý externí hodnotitel a zástupce delegace EU v zemi, které se plánovaná akce týká22. 
Both the concept note and the full proposal are assessed by two persons, in most cases an independent external assessor and a representative of the EU delegation where the action is planned22.
Hodnocení se provádí podle bodového systému a standardizovaných hodnotících tabulek s kritérii, jež se týkají koncepce, relevantnosti, kapacity, proveditelnosti, účinnosti, udržitelnosti a nákladové efektivity. 
The assessments are carried out using a scoring system and standardised evaluation grids with criteria that cover aspects of design, relevance, capacity, feasibility, effectiveness, sustainability and cost-effectiveness.
Granty se udělují pro‐ jektům s nejvyšším bodovým hodnocením. 22 Pokud se projekt týká akcí ve více než jedné zemi, posuzuje ho zástupce regionálního ředitelství GŘ pro rozvoj a spolupráci. 
Grants are awarded to the projects with the highest scores. 22 When the project concerns actions in more than one country, the project is assessed by a representative of the regional directorate of DG Development and Cooperation.
Připomínky 16 22 Standardizované hodnotící tabulky používané Komisí (viz rámeček 4) mají řadu nedostatků, které omezují kvalitu a objektivnost posouzení: a) k hodnocení některých kritérií je jen málo pokynů a řada kritérií se hodnotí slovy jako „dostatečný“, „vhodný“, „uspokojivý“ a „strate‐ gicky zvolený“, aniž by bylo přesně vysvětleno, co se tím má na mysli; b) od roku 2011 se relevantnost pro‐ jektu posuzuje pouze na základě koncepčního dokumentu a nikoliv na základě kompletního projekto‐ vého návrhu; c) některá kritéria se slučují a uděluje se za ně jedno bodové hodno‐ cení; není jasné, jak k bodování přistupovat, pokud se hodnocení jednotlivých kritérií liší; d) nejsou stanoveny žádné minimální požadavky, ačkoliv u zásadních aspektů, jako je proveditelnost nebo dopad projektu, by se daly očekávat. 
Observations 16 22 The standardised evaluation grids used by the Commission (see Box 4) have a number of shortcomings that hinder qualitative and objective assessments: (a) there is only limited guidance for scoring various criteria, and many criteria use wording such as ‘suf-ficient’, ‘appropriate’, ‘satisfactory’ and ‘strategically chosen’ without explaining precisely what is expected; (b) since 2011, project relevance is only assessed on the basis of the concept note and not on the basis of the full proposal; (c) several criteria are combined into one score.
23 Ke každé výzvě k předkládání návr‐ hů Komise vydává pokyny pro hod‐ notitele. 
23 For each call for proposals, the Commission issues guidelines for assessors.
Jejich účelem je vysvětlit, jak provádět hodnocení soudržným a jednotným způsobem. 
These are meant to explain how assessors should conduct their assessments in order to ensure that all assessments are made in a coherent and consistent manner.
Tyto poky‐ ny pro hodnotitele však dostatečně neřeší nedostatky standardizovaných hodnotících tabulek (viz bod 22) ani jasně nevysvětlují, jak posuzovat specifické požadavky jednotlivých výzev k předkládání návrhů. 
However, the guidelines for assessors insufficiently mitigate the shortcomings of the standardised evaluation grids (see paragraph 22) and insufficiently clarify how specific requirements of the calls for proposals should be assessed.
Například pokud jde o mučení, výzvy uvádějí, že se u projektů upřednostňuje celost‐ ní a komplexní přístup a také akce, které zkoumají vztah mezi podporou ekonomických, sociálních a kulturních práv a vymýcení mučení. 
In relation to torture, for example, the calls for proposals indicate that preference is given to a holistic and comprehensive approach as well as to actions that explore linkages between the promotion of economic, social and cultural rights and the eradication of torture.
V případě trestu smrti by projekty měly obsaho‐ vat opatření zaměřená na integrovaný přístup k boji proti trestu smrti. 
In the case of the death penalty, projects should contain actions which entail an integrated approach to the fight against the death penalty.
Tato kritéria však nejsou nijak konkrétně hodnocena ani bodována. 
However, these criteria are not explicitly assessed or scored.
24 Hodnocení projektů, která kontroloval Účetní dvůr (viz bod 12), nebyla vždy provedena s nezbytnou důsledností: a) ve 25 ze 45 kontrolovaných hod‐ nocení se vyskytuje alespoň jeden slovní posudek, v němž chybí analýza podle jednotlivých kritérií, přestože ta je povinná. 
24 The project assessments examined by the Court (see paragraph 12) were not always carried out with the necessary rigour: (a) for 25 of the 45 project assessments examined, at least one narrative assessment makes no analysis per criterion even though this is required.
Tato hod‐ nocení proto poskytují odůvodně‐ ní menší váhy; b) ve čtyřech z 45 kontrolovaných hodnocení nebylo jasně vysvět‐ leno, proč byl u některých kritérií udělen nízký počet bodů; c) u 11 ze 45 kontrolovaných hod‐ nocení auditoři Účetního dvora zaznamenali nesoulad mezi udě‐ lenými body a slovním posudkem. 
These assessments therefore provide less justification; (b) in 4 of the 45 project assessments examined, no clear explanation was given as to why low scores were granted for certain criteria; (c) for 11 of the 45 project assessments examined, the Court’s auditors noted inconsistencies between the scores given and the narrative assessments.
Ve většině případů se jednalo o pří‐ pady s relativně vysokým počtem bodů u kritérií tam, kde slovní posudek byl negativní. 
In most cases, this involved relatively high scores on criteria despite negative narrative assessments.
Připomínky 17 25 Často se stává, že hodnotitelé vydají ke stejnému projektu odlišná stano‐ viska. 
Observations 17 25 Assessors frequently issue different opinions for the same project.
U 45 kontrolovaných projektů se vyskytoval značný rozdíl mezi počtem bodů, které dva hodnotitelé udělili u 20 % všech kritérií23. 
For the 45 projects examined, there was a significant difference between the scores of the two assessors for 20 % of all criteria23.
Hod‐ notící komise má možnost bodové hodnocení hodnotitelů nepřijmout a všechna kritéria posoudit znovu. 
The evaluation committee has the option not to accept the scores awarded by the assessors and to carry out a reassessment of all the criteria.
Její přístup v tomto směru však nebyl jednotný. 
However, the approach to reassessments was not consistent.
U tří z pěti kontrolovaných výzev k předkládání návrhů se hodno‐ tící komise rozhodla pro nové posou‐ zení tam, kde považovala rozdíl mezi celkovým bodovým hodnocením za výrazný. 
For three of the five calls for proposals examined, the evaluation committee carried out a reassessment when the difference between the total scores of both assessments was considered significant.
Definice toho, co se rozumí výrazným rozdílem, se také postup‐ ně mění. 
Furthermore, the definition of what is a significant difference also changed over time.
Vedlo to k tomu, že u řady projektových návrhů s velkými rozdíly v bodování žádné nové hodnocení neproběhlo. 
As a result, a number of project proposals with high scoring differences were not reassessed.
U jiné výzvy26 se k opětovným hodnocením přistoupilo, ale nebylo uvedeno, kterých projektů by se měla týkat, takže tři z osmi návrhů nebyly opětovně hodnoceny, přestože v cel‐ kových hodnoceních obou hodnotitelů se vyskytovaly výrazné rozdíly. 
For another call for proposals26, reassessments were carried out but it was not specified for which projects this should be done and three of the eight proposals were not reassessed where there was a significant difference between the total scores of both assessors.
26 Granty, o něž žádají organizace ob‐ čanské společnosti, musejí dodržovat určité limity. 
26 The grants requested by civil society organisations need to observe certain limits.
Minimální a maximální částky grantů se během prověřované‐ ho období zvýšily. 
The minimum and maximum amounts for grants have increased during the period under review.
Průměrná výše část‐ ky poskytnuté na projekty boje proti trestu smrti se zvedla z 550 000 EUR u výzev k předkládání návrhů v roce 2008 na 735 000 EUR u výzev v roce 2011. 
The average contract amount for death-penalty projects increased from 550 000 euro for the 2008 call for proposals to 735 000 euro for the 2011 call.
U projektů boje proti mučení stoupla průměrná poskytnutá částka ze 715 000 EUR u výzev k předkládání návrhů v roce 2007 na 903 000 EUR u výzev v roce 2009. 
The average contract amount for torture projects increased from 715 000 euro for the 2007 call for proposals to 903 000 euro for the 2009 call.
Částky byly zvý‐ šeny s cílem snížit počet smluv a tím i pracovní zatížení Komise. 
The amounts were increased to reduce the number of contracts and therefore the Commission’s workload.
27 Menší místní organizace občanské spo‐ lečnosti jsou při žádání o granty oproti větším organizacím znevýhodněny kvůli komplikovanému procesu podá‐ vání žádosti, jazykovým požadavkům27 a u některých výzev kvůli podmínce vyvíjet aktivní činnost ve více než jed‐ né zemi. 
27 Smaller local civil society organisations have comparative disadvantages when requesting grants due to cumbersome application procedures, language requirements27 and, for some calls for proposals, the requirement to be active in more than one country.
Zvýšení minimální částky jim proces podávání žádostí znesnadnilo i v případech, kdy mají potenciál na‐ bídnout relevantní a účinné projekty. 
The increased minimum amount for grants made it even more difficult for them to apply for grants even where they have the potential to set up relevant and effective projects.
Aby Komise tuto skutečnost změnila, organizuje semináře a školení pro míst‐ ní organizace občanské společnosti, podporuje partnerství a umožňuje poskytování tzv. kaskádových grantů. 
To mitigate this, the Commission organises seminars and training sessions for local civil society organisations, promotes partnerships and allows sub-granting.
23 Rozdíly alespoň dvou bodů z pěti u jediného kritéria. 
23 Difference of at least two points out of five in a single criterion.
Jelikož každé hodnocení obsahuje 17 kritérií, Účetní dvůr prověřil celkově 765 kritérií. 
As each assessment contains 17 criteria, the Court reviewed 765 criteria in total.
24 Výzva k podávání návrhů 126–224. 
24 Call for proposals 126-224.
25 Více než 10 z 50 bodů. 
25 Higher than 10 out of the 50 points.
26 Výzva k podávání návrhů 131‐085. 
26 Call for proposals 131-085.
27 Žádosti se musejí podávat anglicky, francouzsky nebo španělsky. 
27 Applications have to be made in English, French or Spanish.
Připomínky 18 Přístup založený na poptávce zajišťoval, aby organizace, které jsou příjemcem, disponovaly dostatečným odborným zázemím a cítily odpovědnost za opatření, ale měl i určité nevýhody 28 Přístup založený na poptávce umož‐ ňuje řešit citlivé otázky bez souhlasu vlády. 
Observations 18 The demand‐driven approach ensured that beneficiary organisations had sufficient expertise and ownership of the actions but it also had disadvantages 28 The demand-driven approach makes it possible to address sensitive issues without government consent.
Předkladatelé kontrolovaných projektů mají dostatek odborného per‐ sonálu a většinou již projekty podob‐ ného rozsahu a povahy realizovali. 
The applicants of the projects examined have sufficient technically skilled staff and, in the majority of the cases, had already implemented projects of a similar scale and nature.
Ve více než čtvrtině případů však projekt výrazně přesáhl rozsah jakýchkoliv aktivit, které přijímající organizace měla v minulosti, což představuje potenciální riziko z hlediska náležité realizace projektu. 
In more than a quarter of the cases, however, the project significantly exceeded the scale of any activity the beneficiary organisation had carried out in the past, thereby posing a potential risk for the adequate implementation of the project.
Pouze v jednom z těchto případů se však omezená kapacita organizace ukázala být větším problémem. 
In only one of those cases, however, did the limited capacity of the organisation prove to be a major problem.
29 Přístup založený na poptávce má řadu negativních důsledků: a) územní rozsah projektů nemusí odpovídat místům, kde lze pomocí EIDHR dosáhnout největšího do‐ padu. 
29 The demand-driven approach has a number of negative consequences: (a) the geographical scope of projects may not coincide with the places where the most impact can be achieved with the EIDHR.
V některých případech to vedlo k tomu, že byly podpořeny činnosti mající jen omezený potenciální dopad, pro‐ tože se realizovaly v zemích, kde z politických důvodů nelze žádný valný pokrok očekávat; b) snaha zajistit grant může vést organizace občanské společnosti k tomu, že předkládají projekty s cíli, které jsou příliš ambiciózní. 
In some cases, this resulted in support for activities with only very limited potential impact because the projects targeted countries where, for political reasons, no progress can reasonably be expected; (b) in an effort to secure grants, civil society organisations may present projects with overambitious objectives.
Mezi 31 kontrolovanými projek‐ ty Účetní dvůr našel 13 projektů s jednoznačně příliš vysokými cíli. 
Of the 31 projects examined, the Court identified 13 projects with clearly overambitious objectives.
Zpravidla se týkaly změn, které v cílových zemích vyžadují od‐ hodlání vlády je realizovat, ale nic nenasvědčuje tomu, že by takové odhodlání existovalo, ba naopak; může se stát, že organizace, které jsou příjemcem, se nemohou jednoznačně zavázat k měřitel‐ ným činnostem. 
They typically relate to changes that require government commitment in order to be implemented. However, there is no evidence that such commitment exists, indeed quite the contrary; beneficiary organisations may not clearly commit themselves to measurable activities.
Pro Komisi je proto v pozdější fázi velmi obtíž‐ né objektivně posoudit, zda se činnosti v rámci projektu realizo‐ valy uspokojivým způsobem. 
This makes it very difficult for the Commission to objectively assess at a later stage whether project activities have been carried out satisfactorily.
Pro sledování projektových činností by stanoveny ukazatele, ale přestože jsou v zásadě měřitelné, většinou nebyla nastavena základní výcho‐ diska a vyčíslitelné cíle, přestože by to ve většině případů bylo možné. 
Indicators have been defined for measuring project activities but although such indicators are in principle measurable, baselines and quantified targets have generally not been set even though this would have been possible in most cases.
204 odst. 5 nařízení Komise v přenesené pravomoci EU) č. 1268/2012 ze dne 29. října 2012 o prováděcích pravidlech k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 
28 Article 204.5 of Commission Delegated Regulation (EU) No 1268/2012 of 29 October 2012 on the rules of application of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council on the financial rules applicable to the general budget of the Union (OJ L 362, 31.12.2012, p.
966/2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie (Úř. věst. L 362, 31.12.2012, s. 1) stanoví, že v návrhu nelze provádět podstatné změny. c) 30 Negativní důsledky přístupu založe‐ ného na poptávce se náležitě neřešily. 
1) states that the proposal may not be substantially changed. (c) 30 The negative consequences of the demand-driven approach have not been properly addressed.
Když hodnotitelé zjistí v návrzích pro‐ jektů nedostatky, nevede to k žádným zlepšením v koncepci projektů28. 
When weaknesses are identified by the assessors of the project proposals, this does not lead to improvements in project designs28.
Jedná se o promarněnou příležitost. 
This is a missed opportunity.
Připomínky 19 Projekty byly realizovány podle plánu, ale celkový dopad financování z EIDHR byl omezený 31 Účetní dvůr zjišťoval, zda byly projek‐ ty realizovány podle plánu z hledis‐ ka činností, rozpočtu a načasování. 
Observations 19 Projects were implemented as planned but the overall impact of the EIDHR funding was limited 31 The Court examined whether the projects were implemented as planned in terms of activities, budget and timing.
Dále posuzoval, zda se patřičně brala v úvahu nákladová efektivita projektů. 
Furthermore, the Court assessed whether the cost-effectiveness of projects was appropriately considered.
Účetní dvůr také kontroloval, zda měly projekty očekávaný dopad a zda jsou dosažené výsledky udržitelné. 
The Court also examined whether they had the expected impact and whether the achievements are sustainable.
Projektové činnosti zpravidla proběhly podle plánu 32 Organizace občanské společnosti, které projekty provádějí, předkládaly o své činnosti zprávy během a na konci prováděcího období. 
Project activities were generally carried out as planned 32 The civil society organisations that implement projects reported on their activities during and at the end of the project implementation periods.
Podávání zpráv o projektu se soustředí především na činnosti, spíše než na dosahování cílů. 
Project reporting is very much focused on activities rather than on the achievement of objectives.
To brání řízení výdajů podle přístupu orientovaného na výsledky. 
This hinders a results-oriented management of the expenditure.
33 Tento problém souvisí s tím, že logické rámce (viz rámeček 5) předkládané organizacemi občanské společnosti jsou zpravidla vypracovány špatně. 
33 This problem is related to the fact that logical frameworks (see Box 5) presented by civil society organisations are generally poorly drafted.
Často obsahují specifické cíle, očeká‐ vané výsledky a činnosti, které nejsou zcela koherentní. 
They often present specific objectives, expected results and activities that are not fully coherent.
Vyžadovaný vzorový logický rámec totiž ve skutečnosti není příliš vhodný pro tento typ projektů a pro řadu organizací občanské společ‐ nosti je složitý. 
In actual fact, the required template for the logical framework is not well suited to this type of projects and is overly complicated for many civil society organisations.
34 Rozpočty kontrolovaných projektů byly vždy dodrženy a byly téměř plně vyčerpány29. 
34 The budgets of the projects examined have always been adhered to and were almost fully used29.
Projektové činnosti v zá‐ sadě proběhly podle plánu30. 
By and large, main project activities were carried out as planned30.
Nicméně v osmi ze 16 kontrolovaných projektů, jejichž realizace již skončila, se někte‐ ré plánované činnosti neuskutečnily. 
Nevertheless, in eight of the 16 projects examined where implementation had already ended, some of the planned activities had not been carried out.
Často to souviselo s tím, že projekt byl příliš ambiciózní (viz bod 29). 
This was often related to the projects being overambitious (see paragraph 29).
29 Průměrně 97,8 %. 
29 97.8 % on average.
30 I když v 10 případech to bylo obtížné ověřit, protože dokonce ani hlavní projektové činnosti nebyly vyčísleny (viz bod 29). 
30 Even though this verification was difficult for the 10 cases where even the main project activities were not quantified (see paragraph 29).
Logické rámce Organizace občanské společnosti žádající o granty by měly předložit logický rámec projektu, který by chtěly realizovat. 
Logical frameworks Civil society organisations that request grants are required to submit a logical framework of the project they wish to implement.