natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vyšší a lépe cílené financování opatření v oblasti klimatu v některých evropských strukturálních a investičních fondech, ale v ostatních převážně panuje dosavadní situace 65 Cíl vynaložit 20 % rozpočtu EU na opatření v oblasti klimatu je možno v jednotlivých politických oblastech zohlednit zvýšením výdajů na stávající programy související s klimatem, vytvářením nových programů nebo vypracováváním prvků sloužících k většímu zacílení výdajů na cíle související s klimatem. 
More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 65 The target to spend 20 % of the EU budget on climate action can be factored into the various policy areas through spending more on existing climate-related programmes, creating new programmes or developing features to target spending more towards climate-related objectives.
Dokladem „lépe zacílených výdajů“ by byla skutečnost, že by byly v rámci fondů a programů stanovovány požadavky, které by byly na plnění cílů souvisejících s klimatem zaměřeny více, než tomu bylo v období 2007–2013. 
A sign of ‘better focused spending’ would be funds and programmes setting requirements which are more geared towards climate-related objectives than they were in the 2007-2013 period.
Celkově vzato se nám nepodařilo určit, zda a do jaké míry cíl 20 % představuje ve srovnání s obdobím 2007–2013 nárůst ve výdajích na opatření v oblasti klimatu (viz bod 27). 
Overall, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % target represents an increase in climate action spending compared to 2007-2013 (see paragraph 27).
66 Přezkoumali jsme evropské strukturální a investiční fondy a přímé zemědělské platby, neboť tyto oblasti, které jsou předmětem sdíleného řízení, představují přibližně tři čtvrtiny plánovaného financování v oblasti klimatu (viz bod 19). 
66 We examined the European Structural and Investment Funds and the agricultural direct payments, since these areas under shared management account for around three quarters of the planned climate funding (see paragraph 19).
U těchto prostředků jsme posuzovali, zda ve srovnání s obdobím 2007–2013 byl cíl 20 % přínosem k boji proti změně klimatu prostřednictvím: — rozsáhlejšího přidělování prostředků EU na opatření v oblasti klimatu – tj. kvantitativního zlepšení – nebo — lépe zacíleného financování EU určeného na opatření v oblasti klimatu – tj. kvalitativního zlepšení. 
For these funds, we looked at whether, compared with 2007-2013, the 20 % target had added value to the fight against climate change through: — a larger allocation of EU funds to climate action — a quantitative improvement — and/or — better focused EU funding for climate action — a qualitative improvement.
Připomínky 39 67 Jelikož vynakládání prostředků na období 2014–2020 bylo teprve nedávno zahájeno, analyzovali jsme kvantitativní a kvalitativní zlepšení tím, že jsme auditu podrobili koncepci opatření ve výdajových programech a plánované výdaje, a nikoli skutečné výdaje na úrovni projektů. 
Observations 39 67 Since spending has just started for the 2014-2020 period, we analysed the quantitative and qualitative improvements by auditing the design of measures in the spending programmes as well as planned expenditure, and not actual expenditure at project level.
Příklady uvedené v tomto oddíle tudíž v prvé řadě slouží jako případové studie pro ilustraci námi zaznamenaných silných a slabých stránek a osvědčených postupů. 
The examples mentioned in the section therefore primarily act as case studies to illustrate the strengths, weaknesses and good practices we noted.
Vyšší částky přidělené na oblast klimatu v rámci EFRR a FS dokazují, že lepšího zacílení na oblast klimatu lze dosáhnout 68 Posuzovali jsme, zda zahrnutí opatření v oblasti klimatu do operačních programů EFRR a FS na období 2014–2020 vedlo ve srovnání s obdobím 2007–2013 k tomu, že byl na investice v oblasti klimatu přidělován větší objem prostředků. 
Higher climate allocations in the ERDF and CF demonstrate that better focus on climate can be achieved 68 We assessed whether the inclusion of climate action under the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in more funds being allocated to climate investments compared with 2007-2013.
Jelikož výdaje na opatření v oblasti klimatu nebyly v rámci programů na období 2007–2013 specificky monitorovány, za účelem provedení našeho posouzení jsme nejprve určili, které kategorie investic, označované jako oblasti zásahů, byly srovnatelné s kategoriemi souvisejícími s klimatem v období 2014–2020. 
Since climate action spending was not specifically monitored in the 2007-2013 programmes, to perform our assessment we first identified which investment categories, known as intervention fields, were comparable to the 2014-2020 climate-related categories.
V rámci druhého kroku jsme klimatické koeficienty EU na období 2014–2020 uplatnili na výdaje EU vynaložené v rámci relevantních kategorií investic v období 2007–2013. 
In a second step, we applied the 2014-2020 EU climate coefficients to the EU expenditure made in the relevant 2007-2013 investment categories.
69 Je plánováno, že v období 2014–2020 se výdaje související s klimatem v rámci všech programů EFRR a FS, včetně rámce pro Evropskou územní spolupráci, ve srovnání s obdobím 2007–2013 zvýší o přibližně 69 %, tj. ze 32,4 miliardy EUR na 54,7 miliardy EUR. 
69 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase by around 69 %, from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros.
Z hlediska podílu výdajů souvisejících s klimatem v rámci celkového objemu finančních prostředků EFRR a FS se mají tyto výdaje zvýšit z 12 % v období 2007–2013 na 21 % v období 2014–2020. 
When viewed in terms of its proportion of total ERDF and CF financing, climate-related expenditure is set to increase from 12 % in 2007-2013 to 21 % in 2014-2020.
70 Jak ukazuje obrázek 11, povaha výdajů souvisejících s klimatem se v porovnání mezi oběma obdobími financování změnila. 
70 As shown in Figure 11, the nature of climate-related expenditure changed between the two funding periods.
Zatímco v období 2007–2013 k financování v oblasti klimatu nejvíce přispěla kategorie železniční a multimodální dopravy, která představovala 32 % celkových výdajů, v období 2014–2020 náleží největší podíl investicím do energetické účinnosti, které představují 34 % celkového odhadovaného objemu prostředků na opatření v oblasti klimatu (viz příklad uvedený v rámečku 646). 
Whereas in 2007-2013 railways and multimodal transport made the largest climate contribution, with this category accounting for 32 % of the total, in 2014-2020 energy efficiency investments come out on top, representing 34 % of the total estimate for climate action (see Box 6 for an example46).
46 Zvolený příklad projektu má ilustrovat vynakládání prostředků ERFF a FS na opatření v oblasti klimatu. 
46 The sample project is intended to illustrate ERDF and CF spending on climate action.
Neprovedli jsme audit výkonnosti ani nákladové efektivity tohoto projektu. 
We did not audit the performance nor the cost-effectiveness of this project.
Viz zvláštní zpráva č. 21/2012 s názvem „Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti“, která se zabývá otázkami nákladové efektivity týkajícími se energie z obnovitelných zdrojů (http:// eca.europa.eu). 
See Special Report No 21/2012 ‘Cost-effectiveness of cohesion policy investments in energy efficiency’ on cost-effectiveness issues regarding renewable energy (http://eca. europa.eu).
Připomínky 40 Srovnání odhadovaného příspěvku EFRR a FS k opatřením v oblasti klimatu v jednotlivých odvětvích a letech (v miliardách EUR) 0 10 20 30 40 50 60 0,4 6,4 4,5 5,9 3,5 5,8 0,7 4,4 4,6 3,3 1,6 1,1 0,8 1,0 6,1 18,4 32,4 Energetická účinnost (100 %) Železniční a multimodální doprava (40 %) Přizpůsobování se změně klimatu (100 %) Energie z obnovitelných zdrojů (100 %) Městská doprava a inteligentní dopravní systémy (40 %) Jiné (100 %) Biologická rozmanitost, kvalita vzduchu a vodní hospodářství (40 %) Přístavy a vnitrozemské vodní cesty (40 %) Jiné (40 %) Celkem 10,2 8,4 Odhad Evropského účetního dvora v rámci VFR 2007–2013 VFR 2014–2020 54,7 Zdroj: Odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise. 
Observations 40 Comparison of estimated contribution of ERDF and CF to climate action by sector and years (in billion euro) Energy efficiency (100 %) Railways & multimodal transport (40 %) Adaptation to climate change (100 %) Renewable energy (100 %) Urban transport & intelligent transport systems (40 %) Other (100 %) Biodiversity, air quality and water management (40 %) Ports and inland waterways (40 %) Other (40 %) Total 0 10 20 30 40 50 60 0.4 6.4 4.5 5.9 3.5 5.8 0.7 4.4 4.6 3.3 1.6 1.1 0.8 1.0 6.1 18.4 32.4 10.2 8.4 ECA estimated 2007-2013 MFF 2014-2020 MFF 54.7 Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data.
Připomínky 41 Příklad investice do energetické účinnosti spolufinancované ze strany ERFF v Rumunsku Je plánováno, že v Rumunsku budou v období 2014–2020 projekty v oblasti energetické účinnosti týkající se soukromých a veřejných budov47 tvořit okolo 6 % celkového spolufinancování ze strany EU ve srovnání s přibližně 1 % v období 2007–2013. 
Observations 41 Example of an energy efficiency investment co-financed by the ERDF in Romania Energy efficiency projects for private and public buildings47 are planned to account for around 6 % of total EU co-financing in Romania in 2014-2020, compared with about 1 % in 2007-2013.
Výdaje na tyto projekty se váží koeficientem týkajícím se opatření v oblasti klimatu ve výši 100 %. 
The expenditure for such projects is weighted with a 100 % climate action coefficient.
Jeden z takovýchto projektů zaměřených na zvýšení energetické hospodárnosti obytných budov byl financován ve třetím městském obvodě v Bukurešti. 
One example of such projects aimed at increasing the energy efficiency of residential building was funded in District 3 of Bucharest.
Spolufinancování ze strany EFRR v rámci regionálního operačního programu na období 2007–2013 dosáhlo částky přibližně 162 500 EUR. 
The ERDF co-financing from the 2007-2013 Regional Operational Programme amounted to around 162 500 euros.
Projekt byl dokončen v roce 2015. 
The project was completed in 2015.
V důsledku zateplení bytového domu a renovace systému vytápění se roční spotřeba energie snížila z 331 kWh/m2 na 143 kWh/m2, tj. o 57 %. 
Thermal insulation of the block of flats and renovation of the heating system resulted in a reduction of annual energy consumption from 331 kWh/m2 to 143 kWh/m2, i.e. by 57 %.
Odhadované snížení emisí CO2 činí 238 tun/rok. 
The CO2 emission savings are estimated to be 238 tonnes/year.
Bytový dům ve stavu před realizací investice Probíhající práce Bytový dům po realizaci investice (v blízkosti místa projektu) (v blízkosti místa projektu) (místo projektu) 47 Včetně vysoce účinné kombinované výroby tepla a elektřiny a dálkového vytápění. 
Block of flats before the investment Ongoing works Block of flats after the investment (next to the project site) (next to the project site) (project site) 47 Including high-efficiency co-generation and district heating.
Připomínky 42 71 Obecný trend na úrovni EU se odráží i ve všech třech členských státech, které byly za účelem auditu v oblasti politiky soudržnosti navštíveny. 
Observations 42 71 The general trend at EU level is also mirrored in all three Member States visited for the audit in the area of cohesion policy.
I v těchto zemích je plánováno, že v období 2014–2020 se výdaje na opatření v oblasti klimatu v rámci všech operačních programů EFRR a FS zvýší. 
Here too the climate expenditure under all ERDF and CF operational programmes is planned to increase in 2014-2020.
Zaznamenali jsme však i výrazné rozdíly mezi členskými státy, pokud jde o jejich finanční závazky týkající se opatření v oblasti klimatu v rámci rozpočtu EU (viz tabulka 3). 
However, we also saw significant variations between Member States in terms of their financial commitments for climate action under the EU budget (see Table 3).
Financování v oblasti klimatu v rámci EFRR a FS v období 2007–2013 a v období 2014–2020 Zdroj: Odhady Evropského účetního dvora vycházející z programových dokumentů a ze zpráv členských států. ... a případy lepšího zacílení na problematiku klimatu skutečně existují 72 Provedli jsme finanční posouzení a kromě toho jsme zkoumali i to, zda začlenění opatření v oblasti klimatu do operačních programů EFRR a FS na období 2014–2020 vedlo k investičním činnostem, které jsou na opatření v oblasti klimatu zacíleny lépe. 
Climate funding of ERDF and CF in 2007-2013 and in 2014-2020 Source: European Court of Auditors’ estimates based on programming documents and national reporting. ... and cases of better focus on climate do exist 72 In addition to conducting a financial assessment, we also examined whether incorporating climate action into the 2014-2020 ERDF and CF operational programmes had resulted in investment activities which are better focused on climate action.
V některých oblastech jsme identifikovali kvalitativní zlepšení. 
We identified qualitative improvements in certain areas.
V Německu, Polsku a Rumunsku jsme zaznamenali kvalitativní zlepšení ve způsobu, jak je otázka klimatu zohledňována v rámci žádostí o grant, včetně požadavků, aby byly popsány dopady a rizika z hlediska změny klimatu nebo příspěvek projektu k řešení problematiky změny klimatu. 
Firstly we found that management processes were taking more account of the climate issue. Across Germany, Poland and Romania we noted qualitative improvements in how grant applications were taking climate into account, including requirements to describe the climate change impacts and risks or the project’s climate change contribution.
Zadruhé jsme zjistili případy, kdy byly prováděny změny s cílem zaměřit se na opatření v oblasti klimatu (viz rámeček 7). 
Secondly, we found instances where changes were being made to focus on climate action (see Box 7).
Členské státy Odhadovaný podíl financování v oblasti klimatu v období 2007–2013 Odhadovaná výše financování v oblasti klimatu v období 2007–2013 (v mld. EUR) Podíl financování v oblasti klimatu v období 2014–2020 Výše financování v oblasti klimatu v období 2014–2020 (v mld. EUR) Německo 7,0 % 1,20 27,0 % 2,90 Polsko 8,0 % 5,60 15,0 % 11,60 Rumunsko 9,0 % 2,20 19,0 % 4,30 Tabulka 3 
Member States Estimated share of climate funding in 2007-2013 Estimated amount of climate funding in 2007-2013 (billion euro) Share of climate funding in 2014-2020 Amount of climate funding in 2014-2020 (billion euro) Germany 7.0 % 1.20 27.0 % 2.90 Poland 8.0 % 5.60 15.0 % 11.60 Romania 9.0 % 2.20 19.0 % 4.30 Table 3
Připomínky 43 Příklady lepšího zacílení na problematiku změny klimatu v rámci programů EFRR a Fondu soudržnosti podrobených auditu V Německu byl Spolkovým ministerstvem životního prostředí, ochrany přírody, stavebnictví a jaderné bezpečnosti vytvořen projekt financovaný výlučně z vnitrostátních prostředků, jehož cílem je podnítit partnery v oblasti životního prostředí k aktivní účasti na procesu přípravy programů v rámci EFRR a podpořit začleňování environmentálních a klimatických otázek. 
Observations 43 Examples of a better focus on climate change in the audited ERDF and Cohesion Fund programmes In Germany, the Federal Ministry for Environment, Nature Conservation, Building and Nuclear Safety set up a solely nationally funded project to encourage the active participation of environmental partners in the ERDF programming process and to support the incorporation of environmental and climate issues.
Projekt kromě jiného vedl k vypracování dvou manuálů týkajících se přípravy programů. 
Among other things, the project resulted in the production of two programming manuals.
Tyto manuály mimo jiné obsahovaly příklady osvědčených postupů pro začleňování opatření týkajících se klimatu do projektů v různých oblastech. 
These included, for instance, examples of good practice for incorporating climate action into projects in different areas.
Klimatické koeficienty EU byly označeny za první krok správným směrem a současně bylo zdůrazněno, že ekologickou udržitelnost je nutno začleňovat do všech opatření. 
The EU climate coefficients were labelled as a first step in the right direction, while stressing that ecological sustainability had to be integrated in all measures.
V operačním programu německé spolkové země Sasko se ve výběrových kritériích stanoví, že budovy ve vlastnictví společností musí být renovovány v souladu s normami energetické hospodárnosti, které překračují zákonné požadavky o 10 %. 
Under the German Saxony operational programme, the selection criteria stipulate that company buildings must be renovated to energy efficiency standards which exceed legal requirements by 10 %.
Při renovacích za účelem zajištění energetické hospodárnosti je navíc financování zaměřeno pouze na ty části projektu, které přinášejí přidanou hodnotu z hlediska ochrany klimatu, zatímco v minulosti byly podporovány projekty v celém rozsahu. 
Furthermore, in energy-efficiency renovations, funding is targeted at only those parts of a project which bring added climate value, whereas previously whole projects were supported.
Rumunsko přiděluje vyšší bodové ohodnocení projektům zahrnutým do operačního programu pro rozsáhlou infrastrukturu, které poskytují vyšší úsporu energie. 
Romania awards higher scores to projects in the Large Infrastructure Operational Programme providing higher savings in energy consumption.
Zaznamenali jsme rovněž, že polské a rumunské vnitrostátní orgány stanovily podmínky způsobilosti, které jsou koncipovány tak, aby bylo dosaženo větších synergií s relevantními širšími strategiemi, jako jsou akční plány pro udržitelnou energetiku či plány týkající se udržitelné městské mobility. 
We also noted that the Polish and Romanian national authorities had set eligibility conditions designed to obtain greater synergies with the relevant broader strategies like the Sustainable Energy Action Plans or Sustainable Urban Mobility Plans.
73 Očekává se, že v období 2014–2020 bude až 64 % výdajů souvisejících s klimatem v rámci operačních programů EFRR a FS pocházet z investičních kategorií, u nichž je uplatňován klimatický koeficient EU ve výši 100 %. 
73 In 2014-2020 up to 64 % of climate-related expenditure under the ERDF and CF operational programmes is expected from the investment categories for which the 100 % EU climate coefficient is applied.
Uplatnění tohoto koeficientu znamená, že dané výdaje významně přispívají k plnění cílů v oblasti změny klimatu (viz tabulka 2). 
This means that they make a significant contribution towards climate change objectives (see Table 2).
Ve srovnání s obdobím 2007–2013, kdy většina výdajů souvisejících s klimatem pocházela z činností, které k řešení problematiky změny klimatu přispívaly pouze v omezené míře, se jedná o zvýšení (viz obrázek 12). 
This is an increase compared with 2007-2013, when most of the climate-related expenditure came from activities with only a moderate contribution to climate change (see Figure 12).
Připomínky 44 Podíl a výše výdajů na opatření v oblasti klimatu podle klimatických koeficientů EU v obou obdobích 0 % VFR 2014–2020 VFR 2007–2013 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 miliard EUR 33 miliard EUR 35 miliard EUR (64 %) 20 miliard EUR (36 %) 12 miliard EUR (36 %) 21 miliard EUR (64 %) Koeficient 100 % Koeficient 40 % Zdroj: Odhady Evropského účetního dvora vycházející z údajů Komise. 
Observations 44 Share and amounts of climate action expenditure according to the EU climate coefficients in the two periods 0 % 2014-2020 MFF 2007-2013 MFF 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 55 billion euro 33 billion euro 35 billion euro (64 %) 20 billion euro (36 %) 12 billion euro (36 %) 21 billion euro (64 %) 100 % coefficient 40 % coefficient Source: European Court of Auditors’ estimates based on Commission data.
74 48 Tyto projekty se považují za projekty související s klimatem ze40%. 
74 48 These projects are considered as 40 % climate related.
Ačkoliv se objem prostředků na opatření, která jsou pokládána za primárně zaměřená na řešení problematiky klimatu, má v období 2014–2020 v každém ze tří navštívených členských států zvýšit, míra tohoto zvýšení se výrazně liší. 
Although in 2014-2020, the funding of measures deemed primarily directed at climate action is set to increase in each of the three Member States visited, the extent of this increase differs significantly.
V Polsku a Rumunsku je, zejména z důvodu pokračující podpory železniční a městské hromadné dopravy48, koeficient ve výši 100 % přiřazen přibližně polovině objemu prostředků týkajících se klimatu v rámci všech operačních programů, zatímco v německých operačních programech jsou tímto koeficientem váženy téměř všechny výdaje související s klimatem vzhledem k jeho výraznému přínosu k opatřením v oblasti klimatu. 
In Poland and Romania, mainly due to the continued support of railways and urban transport48, around half of the climate-related funding across all operational programmes is assigned a 100 % coefficient, while in German operational programmes nearly all of the climate-related expenditure is weighted at 100 % due to its significant contribution to climate action.
75 Bylo však zjištěno, že v oblasti výzkumu a inovací a v oblasti malých a středních podniků je úloha opatření v oblasti klimatu relativně malá. 
75 However, the role of climate action in research and innovation and in the field of small-and medium-sized enterprises was found to be relatively small.
U programů, které byly předmětem auditu v Německu a Rumunsku, jsme zjistili, že Komise během programových jednání nevyvinula důrazný tlak na to, aby se výrazně zvýšil počet opatření v oblasti klimatu realizovaných v oblasti výzkumu a vývoje a v oblasti rozvoje podnikání v rámci programů, ve kterých byl počet těchto opatření příliš nízký či nulový. 
In the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development nor business development fields in programmes where this amount was either low or non-existent.
Členské státy byly schopny cíle 20 % dosáhnout, aniž musely financování v těchto oblastech upravovat. 
Member States were able to hit the 20 % target without having to adapt funding in these areas.
To znamená, že nebyly plně využity všechny potenciální možnosti pro financování opatření v oblasti klimatu. 
This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully utilised.
Připomínky 45 Potenciální příspěvek Evropského sociálního fondu k opatřením v oblasti klimatu – bylo by možné dosáhnout více 76 Komise uznala, že se zvyšuje poptávka po zelených pracovních místech, přičemž se předpokládá, že do roku 2020 bude v odvětví energetické účinnosti zaměstnáno 2 miliony osob a v odvětví energie z obnovitelných zdrojů 3 miliony osob49. 
Observations 45 The European Social Fund’s potential contribution to climate action — more could be achieved 76 The Commission has acknowledged an increasing demand for green jobs, with the energy efficiency sector expected to employ 2 million by 2020, and the renewable energy sector 3 million49.
Zásadní význam pro vytvoření zelené ekonomiky bude mít sladění nabídky „zelených“ pracovníků a zvýšené poptávky po nich. 
Matching the supply of ‘green workers’ to the increased demand will prove crucial to the establishment of a green economy.
Nedostatek kvalifikovaných specialistů a pracovníků v oblasti zelených pracovních míst by měl za následek náklady a zpoždění50 při provádění opatření souvisejících s klimatem. 
A lack of qualified specialists and workers in the green jobs sector would trigger costs and delays50 in the implementation of climate-related actions.