natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Byli jsme rovněž svědky některých dobrých projektů – zejména projektů podporovaných v rámci programu LIFE. e) Povědomí veřejnosti a informovanost hrají klíčovou úlohu při řešení problémů souvisejících se znečištěním ovzduší, jež představuje naléhavý problém v oblasti veřejného zdraví. 
We also saw some good projects – particularly some projects supported by the LIFE programme. (e) Public awareness and information has a critical role in addressing air pollution, a pressing public health issue.
V poslední době se občané více zajímají o otázky kvality ovzduší a obracejí se na vnitrostátní soudy, které v několika členských státech rozhodly ve prospěch práva na čistý vzduch. 
Recently, citizens have been getting more involved in air quality issues and have gone to national Courts, which have ruled in favour of their right to clean air in several Member States.
Zjistili jsme však, že směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší chrání práva občanů na přístup ke spravedlnosti méně explicitně než některé jiné směrnice v oblasti životního prostředí. 
Yet, we found that the Ambient Air Quality Directive protects citizens’ rights to access to justice less explicitly than some other environmental Directives.
Informace o kvalitě ovzduší poskytované občanům byly někdy nejasné. 7 
The information made available to citizens on air quality was sometimes unclear.
Co doporučujeme: V. Naše zpráva předkládá Komisi doporučení zaměřená na zlepšení kvality ovzduší. 
What we recommend: V. Our report makes recommendations to the Commission aimed at improving air quality.
Naše doporučení se týkají účinnějších opatření, která by měla Komise přijmout, aktualizace směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší, upřednostňování a začleňování politiky kvality ovzduší do jiných politik EU a zlepšení povědomí a informovanosti veřejnosti. 8 
Our recommendations cover more effective actions which should be taken by the Commission; the update of the Ambient Air Quality Directive; the prioritisation and mainstreaming of air quality policy into other EU policies; and the improvement of public awareness and information. 7
ÚVOD Proč je otázka znečištění ovzduší důležitá 1. 
INTRODUCTION Why air pollution matters 1.
Ke znečištění ovzduší dochází, když se do atmosféry uvolňují plyny, prachové částice a kouř, což škodí lidem, infrastruktuře i životnímu prostředí. 
Air pollution occurs when gases, dust particles and smoke are released into the atmosphere, making it harmful to humans, infrastructure and the environment.
Světová zdravotnická organizace (WHO) označuje znečištění ovzduší jako největší riziko pro životní prostředí v Evropě1. 
The World Health Organization (WHO) classifies air pollution as the biggest environmental risk to health in Europe1.
V EU je znečištění ovzduší příčinou v průměru více než 1 000 předčasných úmrtí denně, což je více než desetinásobek počtu obětí usmrcených při silničních nehodách2. 
In the EU, air pollution causes more than 1 000 premature deaths on average each day, which is more than 10 times the number killed by road accidents2.
Z obrázku 1 je patrné, že údaje o ztracených letech zdravého života v některých členských státech EU jsou podobné jako v zemích často spojovaných se špatnou kvalitou ovzduší, jako jsou Čína a Indie. 
Figure 1 shows that lost years of healthy life in some EU Member States are similar to countries often associated with poor quality air, such as China and India.
Podle odhadů Komise z roku 2013 se celkové externí náklady spojené s dopady znečištění ovzduší na zdraví pohybují v rozmezí 330–940 miliard EUR ročně3. 
In 2013, the EU Commission estimated the total health related external costs of air pollution at between €330 and €940 billion per year3.
9 1 2 3 WHO, Ambient Air Pollution:A global assessment of exposure and burden of disease (Znečištění vnějšího ovzduší: globální hodnocení expozice a zátěž nemocemi), 2016, s. 15 a EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017, 2017, s. 12. 
1 2 3 WHO, “Ambient Air Pollution: A global assessment of exposure and burden of disease”, 2016, p. 15 and EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 12.
Tisková zpráva Evropské komise ze dne 16. listopadu 2017. 
European Commission press release of 16 November 2017.
SWD(2013) 532 final ze dne 18. prosince 2013, Shrnutí posouzení dopadů, s. 2. 
SWD(2013) 532 final of 18.12.2013 ”Executive Summary of the Impact Assessment”, p. 2.
Obrázek 1 – Ztracené roky zdravého života v důsledku znečištění vnějšího ovzduší na sto obyvatel 10 Bulharsko Česká republika Lotyšsko Maďarsko Čína R umu ns ko Ind ie Litva Po ls ko Chorvatsko S lo ve ns ko Ř ec ko EU S lo vi ns ko Malta Rakousko Itálie Německo Belgie N i zo ze m s ko Spojené království Estonsko Francie Ky pr Dánsko Lucembursko Po rtugalsko Španělsko Irsko USA Finsko Švédsko 0,0 0,5 1,0 1,5 2,0 2,5 3,0 Zdroj: WHO, Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution (Veřejné zdraví a životní prostředí: ztracená léta života v důsledku nemoci v souvislosti se znečištěním vnějšího ovzduší) , 2012. 
8 Figure 1 – Lost years of healthy life from ambient air pollution per hundred inhabitants Source: WHO, “Public Health and Environment (PHE): ambient air pollution DALYs attributable to ambient air pollution”, 2012.
Nejvíce jsou postiženi lidé ve městech 2. 
People in cities are the most affected 2.
Podle agentury EEA byla v roce 2015 asi jedna čtvrtina Evropanů žijících v městských oblastech vystavena znečišťujícím látkám překračujícím některé normy EU v oblasti kvality ovzduší a až 96 % občanů EU žijících v městských oblastech bylo vystaveno úrovním látek znečišťujících ovzduší, jež WHO považuje za škodlivé pro zdraví4. 
According to the EEA, in 2015, around one-quarter of Europeans living in urban areas were exposed to air pollutant levels exceeding some EU air quality standards and up to 96 % of EU citizens living in urban areas were exposed to levels of air pollutants considered by the WHO as damaging to health4.
4 11 (například ze silniční dopravy) a protože rozptyl je ve městech obtížnější než mimo město. 
Air pollution tends to affect city dwellers more than inhabitants of rural areas because the density of people living in cities means that air pollutants are released on a larger scale (for example, from road transport) and because dispersion is more difficult in cities than in the countryside.
Co zkracuje lidské životy a jak? 
10 What shortens people’s lives and how?
WHO označuje částice, oxid dusičitý (NO2), oxid siřičitý (SO2) a přízemní ozon (O3) za nejškodlivější látky znečišťující ovzduší pro lidské zdraví (viz rámeček 1)5. 
The WHO identifies Particulate Matter (PM), nitrogen dioxide (NO2), sulphur dioxide (SO2) and ground-level ozone (O3) as the air pollutants that are most harmful to human health (see Box 1)5.
Evropská agentura pro životní prostředí uvedla, že v roce 2014 byly jemné částice (PM2,5) příčinou přibližně 400 000 předčasných úmrtí občanů EU, NO2 způsobil 75 000 předčasných úmrtí a O3 byl příčinou přibližně 13 600 předčasných úmrtí6. 
The EEA reported that, in 2014, fine particles (PM2.5) caused about 400 000 premature deaths of EU citizens; NO2 caused 75 000 and O3 caused 13 6006.
Agentura EEA upozorňuje, že znečištění ovzduší ovlivňuje životy lidí každým dnem a třebaže nejvyšší hodnoty znečištění jsou jeho nejvíce viditelným účinkem, dlouhodobá expozice nižším dávkám představuje ještě větší hrozbu pro lidské zdraví7. 
The EEA warns that air pollution affects people on a daily basis, and that while pollution peaks are its most visible effect, long-term exposure to lower doses poses a greater threat to human health7.
Rámeček 1 – Hlavní látky znečišťující ovzduší Částice (PM) tvoří pevné a kapalné částice rozptýlené ve vzduchu. 
Box 1 – Main air pollutants Particulate matter (PM) comprises solid and liquid particles suspended in the air.
Patří k nim široká škála látek, od mořské soli a pylu až po lidské karcinogeny, jako je benzo[a]pyren a černý uhlík. 
These include a wide range of substances, from sea salt and pollens to human carcinogens like Benzo[a]pyrene and Black Carbon.
Částice se dělí Internetové stránky WHO a WHO, Economic cost of the health impact of air pollution in Europe (Hospodářské náklady na zdravotní dopady znečištění ovzduší v Evropě), 2015, s. 3. 
PM is classified as PM10 (coarse particles) and PM2.5 (fine particles)8, depending on its WHO webpage and WHO, “Economic cost of the health impact of air pollution in Europe”, 2015, p. 3.
Agentura EEA uvedla, že dopady u každé znečišťující látky se nemusejí sčítat. 
The EEA explains that the impacts for each pollutant may not be added.
Viz EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017,2017, s. 56. 
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 56.
EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017, 2017, s. 55 a tabulka 10.1., a EEA, Cleaner air benefits human health and climate change (Čistší vzduch je přínosem pro lidské zdraví a změnu klimatu), 2017. znečišťující ovzduší jsou kvůli hustotě obyvatel měst uvolňovány ve větším měřítku 5 6 7 
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 55 and Table 10.1., and EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017.
V částech Evropy, kde se k vytápění domácností stále často používají tuhá paliva, mají emise látek znečišťujících ovzduší (zejména PM) tendenci narůstat při poklesu teplot v zimním období. 
size. In those parts of Europe where household heating still often uses solid fuel, air pollutant emissions (in particular PM) tend to increase when winters are more severe.
Oxid dusičitý (NO2) je toxický plyn červenohnědé barvy. 
Nitrogen dioxide (NO2) is a toxic gas of reddish-brown colour.
Je to jeden z oxidů dusíku (NOX). 
It is one of the nitrogen oxides (NOX).
Oxid siřičitý (SO2) je toxický bezbarvý plyn s ostrým zápachem. 
Sulphur dioxide (SO2) is a toxic colourless gas with a sharp odour.
Je to jeden z oxidů síry (SOX). 
It is one of the sulphur oxides (SOX).
Přízemní ozon (O3) neboli troposférický ozon9 je bezbarvý plyn, který se vytváří ve vrstvě blízko nad zemí při chemické reakci znečišťujících látek (jako např. těkavých organických sloučenin a NOX) v přítomnosti slunečního světla. 
Ground-level ozone (O3), or tropospheric ozone9, is a colourless gas that is formed in a layer close to the ground by the chemical reaction of pollutants (such as Volatile Organic Compounds (VOCs) and NOX) in the presence of sunlight.
Podle WHO jsou příčinou 80 % předčasných úmrtí způsobených znečištěním ovzduší onemocnění srdce a mozkové příhody. 
According to the WHO, heart disease and stroke cause 80 % of premature deaths due to air pollution.
Následují onemocnění plic, včetně rakoviny10, a další onemocnění. 
Lung diseases including cancer, and other diseases follow10.
Na obrázku 2 je přehled hlavních zdravotních dopadů čtyř uvedených látek znečišťujících ovzduší. 
Figure 2 summarises the main health impacts of the four air pollutants mentioned above.
Tento ozon se nepodílí na ozonové vrstvě v horní atmosféře (stratosférický ozon). 
11 9 10 This ozone does not contribute to the ozone layer in the upper atmosphere (stratospheric ozone).
EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2013, 2013, s. 17. 
EEA, “Air quality in Europe — 2013 report”, 2013, p. 17.
Viz též IARC, Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths (Znečištění venkovního ovzduší je hlavní příčinou úmrtí na rakovinu), 2013. 
See also IARC, “Outdoor air pollution a leading environmental cause of cancer deaths”, 2013.
Mezinárodní agentura pro výzkum rakoviny (IARC) je mezivládní agenturou WHO. 
The International Agency for Research on Cancer (IARC) is an intergovernmental agency of the WHO.
Rámeček 2 vysvětluje, jaké faktory ovlivňují úroveň znečištění ovzduší a obrázek 3 uvádí procentuální podíl emisí znečišťujících látek v ovzduší z jednotlivých zdrojů v EU. 
Box 2 explains what factors affect the levels of air pollution and Figure 3 shows the percentages of the air pollutants emissions from each source in the EU.
Rámeček 2 – Kvalita ovzduší nezávisí jen na emisích znečišťujících látek Je závislá rovněž na: • blízkosti zdroje a nadmořské výšce, ve které jsou znečišťující látky uvolňovány, • meteorologických podmínkách včetně větru a tepla, • chemických transformacích (reakcích na sluneční záření, interakcích znečišťujících látek), • zeměpisných podmínkách (topografii). 
12 Box 2 – Air quality does not only depend on pollution emissions It also depends on: • proximity to the source and altitude at which pollutants are released; • meteorological conditions, including wind and heat; • chemical transformations (reactions to sunlight, pollutant interactions); • geographical conditions (topography).
Emise znečišťujících látek v ovzduší jsou způsobeny především lidskou činností (např. z dopravy, elektráren nebo továren). 
Air pollution emissions result mostly from human action (e.g. from transport, power stations or factories).
Mohou být také důsledkem lesních požárů, sopečných erupcí či větrné eroze. 
They can also result from forest fires, volcanic eruptions and wind erosion.
Obrázek 3 – Zdroje látek znečišťujících ovzduší v EU11 14 Vytápění domá c nos tí 42 % 57 % Zdroje údajů: EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017, 2017, s. 22. 
Figure 3 – Sources of air pollutants in the EU11 Source for the data: EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, p. 22.
EU řeší znečištění ovzduší tím, že stanoví a) koncentrační limity látek znečišťujících ovzduší, jež lidé dýchají, a b) normy pro zdroje emisí znečišťujících látek. 7. 
The EU tackles air pollution by setting (a) concentration limit values of pollutants for the air that people breathe, and (b) standards on pollutants’ emission sources. 7.
V roce 1980 směrnice 80/779/ES poprvé stanovila limity EU pro koncentrace SO2. 
In 1980, Directive 80/779/EC first established EU limits for SO2 concentrations.
Následovaly další směrnice, které pokrývaly více látek znečišťujících ovzduší a aktualizovaly jejich mezní hodnoty12. 
Other Directives have followed, covering more air pollutants and updating their limit values12.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší13 z roku 2008 stanoví normy kvality ovzduší (včetně mezních hodnot) pro koncentrace látek znečišťujících ovzduší s největšími zdravotními dopady (viz bod 18). 
The 2008 Ambient Air Quality Directive (AAQ Directive)13 sets air quality standards (including limit values) for the concentrations of air pollutants with the biggest health impacts (see paragraph 18).
Zaměřuje se na zlepšení zdraví občanů prostřednictvím lepší kvality vzduchu, který lidé dýchají. 
It focuses on improving citizens’ health through better quality of the air that people breathe.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší vyžaduje, aby členské státy na svém území stanovily zóny kvality ovzduší. 
The AAQ Directive requires that Member States define air quality zones within their territory.
Členské státy provádějí předběžné hodnocení kvality ovzduší v každé zóně a ve znečištěných oblastech vytvářejí sítě stacionárních měřicích stanic. 
Member States carry out preliminary air quality assessments in each zone and set networks of fixed measuring stations in polluted areas.
Směrnice obsahuje kritéria pro umístění i pro minimální počet míst odběru vzorků (viz bod 32)14. 
The Directive contains criteria both for the location and for the minimum number of sampling points (see paragraph 32)14.
Členské státy shromažďují údaje ze svých sítí a každoročně o nich podávají zprávu Komisi a EEA (viz rámeček 3). 
Member States collect data from their networks and report this to the Commission and the EEA each year (see Box 3).
Pokud koncentrace překračují normy, členské státy musí vypracovat plány kvality ovzduší, které mají co nejdříve vyřešit problém. Komise tyto plány posoudí a přijme právní opatření, pokud se domnívá, že členské státy nedodržují směrnici. 
The Commission assesses these data against the EU standards15 of the AAQ Directive. Where concentrations exceed the standards, Member States must produce Air Quality Plans (AQPs) that tackle the problem as soon as possible.
Směrnice ukládá členským státům povinnost informovat veřejnost, včetně varovných a informativních prahových hodnot. 
The Directive imposes public information obligations on the Member States, including alert and information thresholds.
Mezi lety 1990 a Místa odběru vzorků jsou zařízení, která shromažďují a analyzují údaje o koncentraci znečišťujících látek ve vzduchu. 
Sampling points are devices that collect and analyse the concentration of air pollutants in the air.
Jedna stacionární měřicí stanice (monitorovací stanice) obvykle obsahuje několik míst odběru vzorků. 
Normally, one fixed measuring station (monitoring station) contains several sampling points.
Označení „standardní hodnota“ zahrnuje závazné mezní hodnoty stanovené pro PM, NO2 a SO2, stejně jako cílovou hodnotu stanovenou pro O3, jíž má být dosaženo pokud možno ve stanovené lhůtě. 
The designation “standard value” covers the binding limit values set for PM, NO2 and SO2 as well as the target value set for O3, which is to be attained where possible over a given period.
15 Rámeček 3 – Úlohy Komise a EEA Komise je odpovědná za posuzování shody a za dohled nad prováděním směrnice. 
14 Box 3 – Commission and EEA’s roles The Commission is responsible for assessing compliance and for overseeing the implementation of the Directive.
Agentura EEA je agentura Evropské unie, jejímž účelem je poskytovat spolehlivé a nezávislé informace o životním prostředí. 
The EEA is an agency of the European Union that aims to provide sound, independent information on the environment.
Úkolem EEA je podporovat udržitelný rozvoj prostřednictvím poskytování včasných, cílených, relevantních a spolehlivých informací tvůrcům politik i veřejnosti. 
The EEA’s role is to provide timely, targeted, relevant and reliable information to policymaking agents and the public aiming to support sustainable development.
16 2015 se v EU snížily emise SOX o 89 % a emise NOX o 56 %. 
Between 1990 and 2015, SOX emissions in the EU decreased by 89 % and NOX emissions by 56 %.
Od roku 2000 se snížily emise PM2,5 o 26 %17, jak vyplývá z obrázku 4. 
Since 2000, PM2.5 emissions have decreased by 26 %17 as shown in Figure 4.
Obrázek 4 – Trendy emisí znečišťujících látek v ovzduší od roku 1990 (od roku 2000 pro PM2,5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2,5 SOx Zdroj: EEA. 12. 
Figure 4 – Air pollutant emission trends since 1990 (since 2000 for PM2.5) 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 NOx PM2.5 SOx 16 17 EEA, “Emissions of the main air pollutants in Europe”, 2017.
Právní předpisy EU týkající se znečištění u zdroje se nezaměřují na snížení emisí v místech, kde jsou lidé nejvíce postiženi znečištěním ovzduší nebo kde jsou koncentrace nejvyšší (viz obrázek 5). 
The EU source legislation does not focus on reducing emissions in places where people suffer most from air pollution or where concentrations are highest (see Figure 5).
I když například motory vozidel mají díky přísnějším emisním normám EU nižší emise, znečištění ovzduší může přesto růst, pokud se zvýší počet provozovaných vozidel. 
For example, if car engines emit less, due to stricter EU emission standards, air pollution can still increase if car use increases.
Snížení koncentrací látek znečišťujících ovzduší proto vyžaduje přijetí zvláštních opatření v hustě osídlených oblastech, protože expozice člověka, zejména u PM a NO2, je nadále vysoká. 
Therefore, specific action in populated areas is necessary to reduce concentrations of air pollutants as human exposure, particularly to PM and NO2, remains high.
Obrázek 5 – Koncentrace PM10 a NO2 v roce 2015 Zdroj: Údaje a mapy EEA. 
Figure 5 – PM10 and NO2 concentrations in 2015 Source: EEA data and maps.
Na základě předchozích strategií zveřejnila Evropská komise v prosinci 2013 program Čisté ovzduší pro Evropu. 
Following earlier strategies, in December 2013, the European Commission published the This is due to complex factors such as the chemistry of the different pollutants in the atmosphere, or the long-distance transport of air pollutants in the atmosphere.
Jeho záměrem je vyřešit rozsáhlé porušování norem kvality ovzduší v EU a zajistit plné dodržování platných právních předpisů do roku 2020. 
This aims to tackle the widespread non-compliance with the EU’s air quality standards and ensure full compliance with existing legislation by 2020.
Rovněž stanoví způsob, jímž EU splní do roku 2030 dlouhodobý cíl snížení předčasné úmrtnosti kvůli PM a O3 o 52 % v porovnání s rokem 2005. 
It also sets a pathway for the EU to meet by 2030 the long-term goal of reducing premature mortality due to PM and O3 by 52 % relative to year 2005.
Komise vzala na vědomí, že u některých znečišťujících látek přetrvávají značné nedostatky v dodržování předpisů, a v roce 2017 zahájila kontrolu účelnosti za účelem posouzení výkonnosti směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší. 
The Commission recognised that significant compliance gaps for some pollutants remain, and launched a fitness check in 2017 to examine the performance of the Ambient Air Quality Directive.
Tato zpráva hodnotí, zda byla opatření EU na ochranu lidského zdraví před znečištěním ovzduší účinná. 
This report assesses whether EU actions to protect human health from air pollution have been effective.
Zkoumali jsme, zda i) byla směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší dobře navržena s ohledem na řešení dopadů znečištění ovzduší na zdraví, ii) členské státy směrnici účinně provádějí, iii) Komise monitorovala a vymáhala provádění směrnice, iv) byla kvalita 17 Roční průměrné koncentrace PM10 vroce2015 μg/m3 nejsou údaje země/regiony nejsou zahrnuty do procesu výměny informací Roční průměrné koncentrace NO2 vroce2015 μg/m3 nejsou údaje země/regiony nejsou zahrnuty do procesu výměny informací 
We examined whether (i) the AAQ Directive was well designed to tackle the health impact of air pollution; (ii) Member States’ effectively implemented the Directive; (iii) the Commission monitored and enforced implementation of the Directive; (iv) air quality was adequately reflected in other EU policies and adequately supported by EU funds; and (v) the public has been well informed on air quality matters.
Zaměřili jsme se na ustanovení směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší týkající se lidského zdraví a znečišťující látky s největším zdravotním dopadem: PM, NO2, SO2 a O3 (viz bod 3)19. 
We focused on the provisions of the AAQ Directive related to human health and on the air pollutants with the greatest health impact: PM, NO2, SO2 and O3 (see paragraph 3)19.
Zaměřili jsme se na městské oblasti, kde má znečišťování ovzduší největší vliv na zdraví (viz bod 2). 
We concentrated on urban areas, as this is where air pollution most affects health (see paragraph 2).
Zkoumali jsme, jak šest městských center v EU řešilo tento problém a jak využilo financování z programů v rámci politiky soudržnosti EU a programu LIFE (viz rámeček 4)20. 
We examined how six urban centres in the EU dealt with the problem and used funding from the EU’s Cohesion policy and LIFE programmes (see Box 4)20.
Směrnice rovněž obsahuje ustanovení a emisní limity na ochranu vegetace, stejně jako regulaci koncentrací olova, benzenu a oxidu uhelnatého. 
The Directive also includes provisions and emission limits to protect vegetation, as well as regulating lead, benzene and carbon monoxide concentrations.
Tyto prvky nebyly do našeho auditu zahrnuty, protože jejich celkový vliv na míru předčasných úmrtí je nízký. 
These were not included in our audit, as their overall effect on levels of premature deaths is low.
Rozsah auditu rovněž nezahrnuje přírodní zdroje znečištění ovzduší. 
The audit scope also excluded natural sources of air pollution.
Audit nezahrnoval projekty financované z výzkumných programů EU a v rámci opatření pro rozvoj venkova kvůli jejich nedostatečnému dopadu na městské oblasti. 
The audit did not cover projects funded by EU research programmes, and rural development measures, due to their lack of impact on urban areas.
Audit zahrnoval období od přijetí směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší v roce 2008 do března 2018. 
We covered the period from the adoption of the AAQ Directive in 2008 to March 2018.