natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Průměrná výše příspěvku EU na nástroj ESF činí 10 milionů EUR v případě podílových fondů a 9 milionů EUR v případě zvláštních fondů. 
The average EU contribution to an ESF instrument is 10 million euro for holding funds and 9 million euro for specific funds.
Oproti tomu dosahovala na konci roku 2014 podle údajů poskytnutých Komisí výše příspěvku z rozpočtu EU na centrálně řízené fondy, které teoreticky zahrnují všechny členské státy, až 1,2 miliardy EUR. 
In contrast, by the end of 2014, according to data reported by the Commission, the contribution from the EU budget to the centrally managed funds, which theoretically cover all Member States, was up to 1.2 billion euro.
Soukromé kapitálové fondy fungují v průměru se 150–500 miliony EUR. 
Private equity funds are operating on average with 150-500 million euro.
57 Provádění fondů s vyšším kapitálovým vybavením však může vést k výrazným úsporám z rozsahu a přínosům spočívajícím v nákladové efektivnosti. 
57 However, implementing funds with a higher capital endowment can result in significant economies of scale and efficiency gains.
Důvodem je to, že režijní náklady a související rizika se mohou dělit mezi dostatečně vysoký počet konečných příjemců. 
This is because the overhead costs and the associated risks can be spread over a sufficiently large number of final recipients.
Jinými slovy, jednotlivé zvláštní fondy EFRR a ESF často nemají velikost, která je v odvětví fondů považována za dostatečný předpoklad efektivního fungování. 
In other words, the individual ERDF and ESF specific funds often do not have the size which in the fund industry is considered appropriate to operate them efficiently.
58 V programovém období 2014–2020 mají členské státy při zřizování finančních nástrojů větší flexibilitu. 
58 During the 2014-2020 programme period Member States enjoy greater flexibility in setting up financial instruments.
Tak například operační programy mohou spojovat jednu nebo více vzájemně se doplňujících investičních priorit z EFRR, FS a ESF do jednoho tematického celku45. 
For instance, OPs may combine one or more complementary investment priorities from the ERDF, the CF and the ESF under a single thematic objective45.
59 Byly navíc stanoveny zákonné podmínky pro zřizování nástrojů s výrazně větším kapitálovým vybavením46. 
59 Moreover, the legal prerequisites for establishing instruments with significantly larger capital endowments were introduced46.
Především byla v programovém období 2004–2020 zavedena možnost zřizovat nástroje spravované formou sdíleného řízení na úrovni EU47 (viz rámeček 5). 
In particular, the possibility of setting up shared management instruments at EU level has been introduced for the 2014-2020 programme period47 (see Box 5).
96 odst. 
45 Article 96(1) of the CPR.
46 Čl. 38 odst. 
46 Article 38(1) of the CPR.
47 V rámci této možnosti existuje zvláštní případ, kdy lze z operačních programů EFRR přispívat na iniciativu pro malé a střední podniky, která podléhá přímému řízení Komise. 
47 Within this option there is a special case whereby ERDF OPs can contribute to the SME initiative, which is directly managed by the Commission.
V tomto případě se použijí zvláštní pravidla, která stanoví článek 38 nařízení o společných ustanoveních. 
In this case, specific rules apply, as set in Article 39 of the CPR.
Připomínky 39 Podmínky pro zřizování finančních nástrojů na úrovni EU (programové období 2014–2020) Ustanovení čl. 38 odst. 1 nařízení o společných ustanoveních umožňuje poskytovat finanční příspěvek na financování nástroje zřízeného na úrovni Unie, který je přímo nebo nepřímo řízen Komisí, i když zásadně platí, že „část rozpočtu [...] přidělená fondům [musí být] plněna v rámci sdíleného řízení, na němž se podílejí členské státy a Komise, v souladu s článkem 59 finančního nařízení [...]“. 
Observations 39 Arrangements for setting up financial instruments at EU level (2014-2020 programme period) Article 38(1)(a) of the CPR makes it possible for a financial contribution to be provided to an instrument set up at Union level, managed directly or indirectly by the Commission, although in principle the ‘[...] funds [must] be implemented within the framework of shared management between the Member States and the Commission, in accordance with Article 59 of the Financial Regulation [...]’.
60 Pro členské státy byly také vytvořeny významné finanční pobídky, které je motivují ke zřizování nástrojů s větším kapitálovým vybavením nebo které svou působností přesahují regionální úroveň. 
60 There are also considerable financial incentives for Member States to set up instruments with a larger capital endowment or which extend beyond the regional level.
Je-li prostřednictvím finančního nástroje realizována celá prioritní osa určitého OP, lze využít pobídku v podobě zvýšení maximální míry spolufinancování o 10 %. 
If the entire priority axis of an OP is delivered through a financial instrument, an incentive of a 10 % top-up of the maximum co-financing rate can be applied.
Pokud je vytvořena samostatná prioritní osa, která má být realizována prostřednictvím určitého finančního nástroje na úrovni EU a přímo nebo nepřímo spravována Komisí, pak má tato osa nárok na 100% míru spolufinancování48. 
If a separate priority axis is set up to be delivered through a financial instrument at EU level and managed directly or indirectly by the Commission, the axis qualifies for a 100 % co-financing rate48.
61 Komise a členské státy by měly využívat možností, které jim dává právní základ, a v případech, kdy je to možné, zřizovat zvláštní nástroje EFRR a ESF většího rozsahu, protože pak díky tomuto většímu rozsahu mohou využívat výhody významných úspor nákladů na provozování těchto nástrojů. 
61 The Commission and the Member States should use the possibilities provided by the legal basis to set up larger specific ERDF and ESF financial instruments, wherever possible, in order to take advantage of the significant economies in the cost of operating these instruments.
Je-li však do jejich fungování zapojeno více regionů a subjektů, může vznikat složitější právní struktura, což s sebou může nést nová rizika zpoždění, která by členské státy měly vzít při koncipování struktury financování v úvahu, aby byla co nejvhodnější. 
However, with more regions and bodies involved, the legal structure may be more complex, which in turn could mean new risks of delay that need to be considered by Member States when designing the most appropriate funding structure.
Již právní základ platný pro období 2007–2013 umožňoval přispívat na tentýž finančních nástroj z více než jednoho programu49. 
The 2007-2013 regulatory basis already allowed for contributions from more than one programme to the same financial instrument49.
Tyto struktury se však zatím příliš neujaly, protože jsou považovány za zbytečně složité. Z odpovědí, které jsme obdrželi v rámci našeho průzkumu, vyplývá, že by bylo vhodné, aby Komise poskytla doplňující pokyny, v nichž vysvětlí, jak mají být v období 2014–2020 nástroje na úrovni EU zřizovány. 48 Čl. 
However, such constructions have not proven popular to date due to their perceived additional complexity. Based on the responses to our survey, additional Commission guidance on how to set up EU-level instruments during the 2014-2020 period is needed. 48 Articles 120(5) and 120(7) of the CPR.
49 Evropská komise, COCOF (10-0014-05), Pokyn k nástrojům finančního inženýrství podle článku 44 obecného nařízení. 
49 Commission, COCOF (10-0014-05), note on financial engineering instruments under Article 44 of the general regulation.
Připomínky 40 Podařilo se finančním nástrojům přilákat soukromý 62 Jednou z hlavních výhod finančních nástrojů je to, že vytvářejí pákový efekt a umožňují tak získat další prostředky ze soukromých i veřejných zdrojů, které mohou přispívat ke kapitálovému vybavení fondu. 
Observations 40 Did financial instruments succeed in attracting private 62 One of the key advantages of financial instruments is the fact that additional funds can be leveraged, i.e. additional private and public funds can contribute to the funds’ capital endowment.
Pákový efekt vyjadřuje rozsah mobilizace dalších zdrojů na základě veřejného financování. 
The leverage effect measures the extent to which public financing mobilises additional funds.
Měl by ukazovat schopnost daného nástroje přilákat další prostředky financování při zohlednění typu nástroje, místa a konečných příjemců, ale i cílů Komise, řídicího orgánu anebo správce fondu, které si při zřizování tohoto nástroje předsevzali. 
It should inform about the ability of an instrument to attract additional funding, depending on its type, location and final recipients, but also on the choices made by the Commission, the managing authority and/or the fund manager when setting up the instrument.
U srovnatelných nástrojů by měl vyšší pákový efekt označovat nástroj, který je z hlediska přilákání dalších prostředků financování výkonnější. 
For comparable instruments, a higher leverage would then indicate a better-performing instrument in terms of attracting additional funding.
63 Ve svém přezkumu jsme se proto zaměřili na to, jakým způsobem Komise tento pákový efekt vymezuje a sleduje, a to jak v případě nástrojů spravovaných v rámci sdíleného řízení, tak v případě nástrojů řízených centrálně, a posuzovali jsme, zda tyto nástroje byly v získávání dodatečného soukromého kapitálu úspěšné. 
63 We therefore reviewed the way in which the Commission defines and monitors this leverage effect for both shared and centrally managed instruments and assessed whether the instruments were successful in attracting additional private capital.
V této souvislosti jsme analyzovali také využívání preferenčních režimů a režimů sdílení rizik s partnery ze soukromého sektoru a daňová pravidla. 
We also analysed the use made of preferential and risk-sharing arrangements with private partners and of tax agreements in this regard.
Komise při měření pákového efektu finančních nástrojů patřičně nezohledňuje rozsah mobilizace dalších zdrojů na základě veřejného financování Větší diferenciace míry pákového efektu jako podmínka smysluplnějších měření Potíže spojené se zjišťováním pákového efektu umožňujícího získávání dodatečného kapitálu ze soukromých a veřejných zdrojů u nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení 64 Právní předpisy vztahující se na období 2007–2013 způsob měření pákového efektu u nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení neupřesňovaly. 
Commission’s measure of leverage for financial instruments does not properly take into account the extent to which public financing mobilises additional funds Need for more differentiated leverage ratios to obtain meaningful measurements Difficulties in identifying leverage of additional private and public capital for shared management instruments 64 The 2007-2013 legislation did not specify how leverage should be measured for instruments in shared management.
V roce 2011 podnikla Komise první kroky k řešení tohoto problému, když navrhla první definici „pákového efektu“, a o dva roky později pak v rámci finančního nařízení (viz rámeček 6). kapitál? 
In 2011, the Commission took the first steps towards addressing this issue by suggesting a first definition of the ’leverage effect’, and 2 years later in the financial regulation (see Box 6). capital?
Připomínky 41 Definice „pákového efektu“ u finančních nástrojů spravovaných formou sdíleného i centralizovaného řízení V srpnu 2011 zavedla Komise jako součást svého společného rámce pro audity definici párkového efektu jako „[...] dodatečné zdroje poskytnuté až po úroveň konečných příjemců nad rámec příspěvků ze strukturálních fondů, obvykle prostřednictvím finančních nástrojů a jiných soukromých nebo veřejných investorů“50. 
Observations 41 Definition of ‘leverage effect’ for financial instruments in shared and central management In August 2011, in its common audit framework, the Commission provided a definition of the leverage as the ‘[...] additional resources made available down to the level of final recipients — beyond Structural Funds contribution usually by financial instruments and other private or public investors’50.
Podle této definice (která je nicméně právně nezávazná) se pákový efekt rovná podílu celkového objemu finanční podpory poskytnuté konečným příjemcům (zahrnující všechny prostředky investované do konečných příjemců bez ohledu na to, zda jsou součástí OP, nebo se jedná o dodatečné prostředky ze soukromých či veřejných zdrojů) a příspěvku, který na daný nástroj poskytla EU (prostřednictvím OP). 
According to this definition (which is however not legally binding), the leverage corresponds to the total financial support provided to final recipients (covering all resources invested in final recipients, irrespective of whether they are part of the OP, or whether they are additional private or public funds) divided by the EU contribution to the instrument (via the OP).
Pákový efekt centrálně řízených nástrojů je definován ve finančním nařízení od roku 2013 jako „[... podíl] objemu financování poskytnutého způsobilým konečným příjemcům a výše příspěvku Unie“51. 50 Evropská komise, Generální ředitelství pro regionální a městskou politiku, „Společný rámec pro audity“, červenec 2011 (část 2), s. 7. 
For centrally managed instruments, leverage has been defined in the financial regulation since 2013 as ‘[...] the amount of finance to eligible final recipients divided by the amount of the Union contribution.’51 50 European Commission, Directorate-General for Regional and Urban Policy, ‘Common audit framework’, July 2011 (Part 2), p. 7.
51 Článek 223 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení. 
51 Article 223 of the rules of application of the financial regulation.
65 My se nicméně domníváme, že započítávat mezi prostředky aktivované prostřednictvím pákového efektu veškeré financování z veřejných zdrojů členských států, jak to navrhuje Komise v případě nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení, je nepatřičné: různá míra spolufinancování je definována již na úrovni prioritní osy OP a vnitrostátní příspěvky na kapitálové vybavení finančních nástrojů tuto míru zpravidla zachovávají. 
65 We consider, however, that counting all public national funding as leveraged amounts, as proposed by the Commission in the case of shared management instruments, is inappropriate: the co-financing rates are already specified at the level of the OP’s priority axis, and the national contribution to the financial instruments’ endowments generally remains within these rates.
V tomto smyslu neexistuje žádný rozdíl mezi „normál-ním“ vnitrostátním spolufinancováním a „dodatečným“ vnitrostátním financováním (přesahujícím míru daného OP). 
In that sense, there is no distinction between the ‘normal’ national co-financing and an ‘additional’ national contribution (which goes above the OP rates).
Avšak pouze tento druhý případ by bylo možné považovat za financování aktivované díky pákovému efektu příspěvku EU. 
However, only the latter could be considered as having been attracted by the EU contribution.
Již dříve jsme v jedné z našich zpráv konstatovali, že následkem toho, že Komise nezapočítává financování poskytované prostřednictvím OP z vnitrostátních veřejných zdrojů do jmenovatele, dochází k umělému zvyšování naměřené míry pákového efektu52. 
We have already noted in a previous report that the Commission’s practice of excluding national public funding through the OPs from the denominator leads to an artificial increase in the measured leverage rate52.
52 Zvláštní zpráva č. 2/2012, rámeček 5. 
52 Special Report No 2/2012, Box 5.
Připomínky 42 66 Pákový efekt by navíc měl sloužit jako ukazatel výkonnosti finančního nástroje, pokud jde o jeho schopnost přilákat dodatečné prostředky ze soukromých nebo veřejných zdrojů (opět nad rámec prostředků, s nimiž se v rámci OP jako celku již počítá). 
Observations 42 66 Moreover, the leverage should serve as an indicator for the performance of a financial instrument in terms of attracting additional private or public funds (again, above those already considered for the OP as a whole).
Je zřejmé, že při posuzování výkonnosti je nutno brát v úvahu rozdíly týkající se provádění takového nástroje. 
Obviously, an assessment of performance needs to take account of the differences in implementing such an instrument.
Rozhodující význam mají v tomto ohledu především preferenční režimy a režimy sdílení rizik s partnery ze soukromého sektoru (viz body 74–78). 
In particular, the risk sharing and preferential arrangements for private-sector partners play a determining role in this (see paragraphs 74 to 78).
Míra pákového efektu by se navíc měla lišit také podle typu finanční podpory (záruky by například měly mít větší pákový efekt než půjčky), podle typu investic (u rizikovějších investic by měla být míra nižší), podle stupně rozvoje podporovaných konečných příjemců (například začínající podniky jsou rizikovější) a podle zeměpisné polohy trhu (například v méně rozvinutých regionech je míra nižší). 
Moreover, the leverage rate should also vary between different types of financial support (for example, for guarantees the leverage should be higher than for loans), between types of investment (for riskier investments, it should be lower), between the development stages of final recipients supported (for example, start-up companies are more risky) and between geographical markets (for example, lower in less developed regions).
67 Ve své stávající podobě nemůže výpočet „pákového efektu“, tak jak ho provádí Komise, poskytovat spolehlivý ukazatel skutečné výkonnosti finančního nástroje, pokud jde o jeho schopnost přilákat dodatečné prostředky ze soukromých nebo veřejných zdrojů. 
67 In its current form, the Commission’s ‘leverage effect’ calculation cannot provide a reliable indication of actual performance in attracting additional private or public funds.
Neumožňuje tedy rozlišovat mezi úspěšnými a méně úspěšnými finančními nástroji, pokud jde o schopnost získat do kapitálového vybavení nástroje dodatečné prostředky ze soukromých nebo veřejných zdrojů. 
It therefore does not allow a distinction to be made between successful and less-successful financial instruments in attracting additional private or public contributions to the instrument’s capital endowment.
Nejednotný způsob měření pákového efektu u centrálně řízených nástrojů 68 Naše analýza ukázala, že při výpočtu pákového efektu centrálně řízených finančních nástrojů používá Komise u různých nástrojů různé metody výpočtu, jak je znázorněno v tabulce 553. 
Inconsistent measurement of leverage for centrally managed instruments 68 For centrally managed financial instruments, our analysis shows that the Commission uses various ways to calculate the leverage effect for different instruments, as illustrated in Table 553.
69 Jednotlivé hodnoty udávající míru pákového efektu, kterou Komise vykazuje pro centrálně řízené nástroje, jsou tedy vzájemně nesrovnatelné a nejsou srovnatelné ani s hodnotami udávanými pro nástroje spravované formou sdíleného řízení. 
69 As a result, the leverage ratios reported by the Commission for centrally managed instruments are not comparable between themselves, and also not comparable with those for shared management instruments.
53 SWD(2015) 206 final. 
53 SWD(2015) 206 final.
Připomínky 43 Pákový efekt centrálně řízených finančních nástrojů podle údajů Komise Nástroj Typ nástroje Metoda výpočtu Míra pákového efektu ke dni 31. prosince 2014 LGTT Záruka Podíl celkového objemu finančních prostředků získaných pro daný projekt a příspěvku poskytnutého na daný nástroj ze strany EU 57 PBI Záruka Podobně jako LGTT 9 EEEF Kapitál Podíl celkového objemu získaných finančních prostředků na úrovni fondu a příspěvku EU 2 Fond Marguerite Kapitál Podíl celkového objemu finančních prostředků mobilizovaných daným nástrojem (kapitál i dluh) na úrovni projektu a příspěvku vyplaceného z EU 157 Záruční mechanismus pro malé a střední podniky (EPMF) Záruka Podíl hodnoty nových mikroúvěrů podporovaných příslušnou zárukou a maximální výše záruky 7 EPMF FCP-FIS Půjčky Podíl hodnoty nových mikroúvěrů podporovaných příslušnou zárukou a příspěvku vyplaceného z EU 2 Zdroj: EÚD na základě údajů Komise z roku 20151. 
Observations 43 Leverage effect for centrally managed financial instruments as reported by the Commission Instrument Type of instrument Method of calculation Leverage ratio as of 31 December 2014 LGTT Guarantee Total amount of finance attracted by the project divided by the EU contribution paid to the facility 57 PBI Guarantee Similar to the LGTT 9 EEEF Equity Total amount of finance attracted at fund level divided by the EU contribution 2 Marguerite Fund Equity Total amount of finance mobilised by the instrument (both equity and debt) at the project level divided by the EU contribution paid 157 EPMF Guarantee Facility Guarantee Value of new microloans supported by the guarantee divided by the guarantee cap 7 EPMF FCP‐FIS Loans Value of new microloans supported by the guarantee divided by the EU contribution paid 2 Source: ECA, based on 2015 Commission data1.
1 SWD(2015) 206 final. 
1 SWD(2015) 206 final.
Zohledňovány nejsou pouze zdroje financování získané díky příspěvku poskytnutému na finanční nástroje z EU anebo z členských států 70 Ne všechny zdroje financování získané na určitý projekt jsou výsledkem přispění ze strany EU anebo členských států. 
Not only sources of finances which are the result of the EU and/or national contribution to the financial instrument are taken into account 70 Not all sources of finances attracted by a project are the result of the EU and/or national contribution.
Této okolnosti však Komise ve svém výpočtu „míry pákového efektu“ nevěnuje žádnou pozornost. 
However, no attention is paid to this in the Commission’s calculation of the ‘leverage ratio’.
V roce 2015 navrhl Výbor pro rozvojovou pomoc OECD alternativní metodiku, která ve výpočtech zohledňuje typ nástroje (půjčky, záruky nebo kapitál)54. 
In 2015, the OECD’s Development Assistance Committee has proposed an alternative methodology, with calculations depending on the type of instrument (loans, guarantees or equity)54.
Rozdíly mezi těmito dvěma přístupy jsou znázorněny v rámečku 7. 
The differences between these two approaches are illustrated in the example in Box 7.
54 OECD, Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions (Metodika měření objemu prostředků ze soukromého sektoru mobilizovaných oficiálními intervencemi na podporu financování rozvoje), DCD/ DAC/STAT(2015)8, 24. února 2015. 
54 OECD, ‘Methodologies to measure amounts mobilised from the private sector by official development finance interventions’, DCD/DAC/ STAT(2015)8, 24 February 2015.
Připomínky 44 Příklad struktury financování dopravního projektu a rozdíly ve výpočtu pákového efektu podle metodiky Komise a OECD Dopravní infrastrukturní projekt vytvářející příjmy, vysokorychlostní železniční trať ve Francii, obdržel příspěvky z řady různých zdrojů, přičemž financování z vnitrostátních grantů tvořilo 52 % a obchodní dluh 39 %. 
Observations 44 Example of a financing structure for a transport project and the differences in the calculation of leverage according to the Commission and OECD methodology This revenue-generating transport infrastructure project, a high-speed railway line in France, received contributions from multiple funding sources, of which the national grants accounted for 52 % and the commercial debt for 39 %.
Příspěvek EU, poskytnutý formou záruky do výše 200 milionů EUR obchodního dluhu, tvoří 2,5 % celkového objemu financování. 
The EU contribution, in form of a guarantee for up to 200 million euro of the commercial debt, accounts for 2.5 % of the total funding.
Pákový efekt vypočítaný podle metodiky OECD by však byl v tomto příkladu pouze 1, protože ve struktuře financování projektu figuruje pouze jedna jediná půjčka ve výši 200 milionů EUR, která je kryta zárukou EU. 
In this example, based on the OECD methodology, the leverage effect would however be only 1, as there is only one loan of 200 million euro guaranteed by the EU in the project financing structure.