natgillin/translations-raw huggingface dataset:
37. Celkově se výrobci vzdali kvóty v rozsahu téměř šesti milionů tun, přičemž 5,2 milionu tun připadalo na bílý cukr. I když poměr dostupné výrobní kvóty na cukr, které se výrobci vzdali, byl výrazně vyšší v oblastech považovaných za oblasti s nízkou či střední produktivitou, 2,4 milionu tun, tj. asi 47 % představujících 19 % jejich původní kvóty, se vzdali výrobci se závody, které se nacházely v oblastech, jež Komise považovala za nejkonkurenceschopnější (viz příloha III). 
37. overall, almost 6 million tonnes of quota were renounced of which 5,2 million tonnes of white sugar. while the proportion of available sugar production quota renounced was significantly higher in the regions considered to have low/medium productivity, 2,4 million tonnes, i.e. some 47 % representing 19 % of their initial quota, were abandoned by producers with factories located in regions considered by the commission to be most competitive (see Annex III).
38. Tento stav vyvolává pochybnosti o účelnosti opatření, která měla zajistit budoucí konkurenceschopnost cukrovarnického průmyslu, z pohledu výrobců. 
38. this situation calls into question the effectiveness of the measures introduced to ensure the future competitiveness of the sugar industry from the perspective of the producers.
Zejména opatření zavedená od třetího roku reformy nebyla dostatečně zacílená, aby dosáhla kýženého cíle. v rámcI reformy Byly poSkytnuty poBídky ke Snížení oBjemu kvót a SoučaSně Byly přIděleny dodatečné kvóty 39. 
In particular, the measures introduced from third year of the reform were not sufficiently targeted to achieve the desired objective.
Reforma v odvětví cukru zavedla řadu různých složitých mechanismů, které jsou někdy ve vzájemném střetu. jedním z nich je stanovení žádoucího objemu produkce v rámci kvóty. 40. 
The RefORM PROvIDeD INCeNTIveS TO ReDUCe The level Of qUOTAS AND AT The SAMe TIMe AllOCATeD ADDITIONAl qUOTAS 39. the sugar reform introduced a wide range of mechanisms which sometimes conflict with each other. one of these is the establishment of the desired level of quota production.
Na jedné straně se reformou zřídila restrukturalizační podpora pobízející cukrovarnické podniky, aby se vzdaly produkce v rámci kvóty, a udržela se tak stabilita trhu26, a na druhé straně, aby se zajistil hladký přechod daný rozhodnutím WTO (bod 5), reforma týmž podnikům současně nabízela dodatečnou výrobní kvótu v celkovém objemu až 1,5 milionu tun27, rozdělenou takto: — Dodatečná kvóta na cukr: cukrovarnické podniky mohly požádat o přidělení dodatečné kvóty na cukr až do celkové výše 1,1 milionu tun. Za tunu přidělené dodatečné kvóty se platila jednorázová částka 730 EuR. 
40. on the one hand the reform established a restructuring aid to provide incentives for sugar undertakings to give up their quota production in order to maintain market stability26 and, on the other, in order to ensure a smooth changeover given the wto ruling (paragraph 5) the reform simultaneously offered the same undertakings additional quota production totalling up to 1,5 million tonnes27, divided as follows. — additional sugar quota: sugar undertakings could request the allocation of additional sugar quota up to a global amount of 1,1 million tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of additional quota allocated.
Podniky skutečně zakoupily 1 milion tun. — Dodatečná kvóta na izoglukózu: podnikům byly přiděleny dodatečné kvóty na izoglukózu ve výši 300 000 tun v poměru ke kvótám na izoglukózu, které již držely. 
Some 1 million tonnes were actually purchased. — additional isoglucose quota: 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings proportionately to the isoglucose quotas already held. these additional quotas were allocated free of charge. — Supplementary isoglucose quota: undertakings in Italy, Lithuania and Sweden could request the allocation of supplementary isoglucose quota up to a global amount of 103 000 tonnes paying a one-off amount of 730 euro per tonne of supplementary quota allocated. to the date of the audit no producer used the possibility to purchase the supplementary quota.
26 Nařízení(ES)č.320/2006. 27 Článek8a9nařízení(ES) č. 318/2006. 
26 regulation(ec)No320/2006. 27 article8and9ofregulation(ec) No 318/2006.
41. Poskytnutí dodatečných kvót bylo sice možno zdůvodnit konkurenceschopností, nakolik bylo zaměřeno na výrobce s vyšší efektivitou, avšak nevyhnutelně tím stouply požadavky na celkové snížení, aby se dosáhlo žádoucí tržní rovnováhy. 
41. while the making available of additional quotas could be justified on grounds of competitiveness insofar as it was aimed at the more efficient producers, it inevitably increased the overall quota reduction requirements to achieve the desired market balance.
Ve skutečnosti byla podnikům, které zaplatily jednorázovou částku 730 EuR za tunu přidělené kvóty, přidělena dodatečná kvóta na cukr ve výši asi jednoho milionu tun. Při auditu byly zjištěny případy podniků, které se za rovnocennou náhradu vzdaly těchto dodatečných kvót na cukr, které nedávno zakou-pily, především ve druhé fázi reformy, aby se vyhnuly riziku nezaplaceného snížení kvóty, jak bylo oznámeno v roce 2007 (viz bod 32 c)). 
In effect, around 1 million tonnes of additional sugar quota have been allocated to undertakings which paid a one-off amount of 730 euro per tonne of quota allocated. the audit found cases of undertakings renouncing, for the equivalent compensation, these additional sugar quotas recently purchased, mainly in the second phase of the reform to avoid the risk of an unpaid quota cut as announced in 2007 (see paragraph 32(c)). the amount paid by the undertakings to purchase the additional quotas roughly corresponded to the amount they subsequently received to renounce them, with, as a consequence, that the financial impact can be considered as broadly neutral.
Nelze však odůvodnit zvýšení kvót na jedné straně a následnou snahu o jejich snížení na straně druhé. Navíc tato politika měla rovněž negativní finanční následky pro rozpočet Eu, jak je popsáno níže. 
However, there is no rationale for increasing quotas on the one hand and subsequently targeting their reduction on the other. furthermore, this policy also had negative financial consequences for the eu budget as explained hereunder.
Zatímco podniky dostaly zdarma přidělenu dodatečnou kvótu na izoglukózu v objemu 300 000 tun, tytéž podniky následně dostaly vyplaceny pobídky, aby se své kvóty vzdaly. 
In this regard, while 300 000 tonnes of additional isoglucose quota were allocated to undertakings free of charge, the same undertakings were subsequently paid incentives to renounce their quota.
Do roku 2009 se výrobci izoglukózy vzdali výroby ve výši 222 316 tun a obdrželi jako náhradu restrukturalizační podporu s odhadovanými náklady kolem 97 milionů EuR28. Z toho lze tedy vyvodit, že podniky dostaly v rámci reformy zaplaceno, aby se vzdaly kvót, které jim byly bezplatně přiděleny. logika postupu, jímž byly tyto dodatečné kvóty zdarma zahrnuty do následných snížení kvót, není ani zdaleka jasná. 
By 2009, isoglucose producers renounced 222 316 tonnes of production and received restructuring aid as compensation at an estimated cost of around 97 million euro28. consequently, it can be concluded that the reform paid undertakings to renounce quotas which were granted to them for free. the logic of including those additional quotas free of charge in the subsequent quota reductions is far from clear. furthermore, the additional costs incurred in these decisions cannot be justified.
28 Výrobci izoglukózy měli nárok na podporu za částečnou demontáž (pokud nedemontovali celé závody na výrobu škrobu), takže uvedená částka je dána kompenzační podporou vynásobenou počtem tun, kterých se výrobci v daném hospodářském roce vzdali, tj. 547,50 EuR × 32 664 tun v roce 2007/08 + 468,75 EuR × 60 568 tun v roce 2008/09 + 390,00 EuR × 129 083 tun v roce 2009/10. 27 Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? 
28 Isoglucose producers were eligible to the aid for partial dismantling (unless they dismantled the whole starch plants), hence the amount is given by the compensation aid multiplied per tonne renounced in the marketing year, i.e. 547,50 euro × 32 664 renounced in 2007/08 + 468,75 euro × 60 568 tonnes renounced in 2008/09 + 390,00 euro × 129 083 renounced in 2009/10. 27 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
28 Zavedená opatření měla omeZený dopad na konkurenceSchopnoSt jednotlIvých pěStItelů 44. Konkurenceschopnost pěstitelů cukrové řepy, tj. jejich schopnost dodávat výrobcům cukrovou řepu za konkurenční ceny, závisí na tom, zda dokážou snížit náklady na tunu vypěstované cukrové řepy, aby udrželi krok se sníženými cenami cukru stanovenými reformou. 
28 The MeASUReS INTRODUCeD hAD A lIMITeD IMPACT ON The INDIvIDUAl COMPeTITIveNeSS Of gROweRS 44. the competitiveness of sugar beet growers, i.e. their ability to deliver sugar beet to the producers at competitive prices, depends on whether they can reduce their sugar beet growing costs per tonne to keep pace with the reduced sugar prices set by the reform.
Přestože reformy prostřednictvím režimu jednotné platby pěstitelům řepy ztrátu, která plynula z výrazného snížení minimálních cen za cukrovou řepu, částečně nahradily, zavedená opatření měla na jejich individuální konkurenceschopnost omezený dopad. 
However, while the reforms through the Single payment Scheme partly compensated the beet growers for the loss of revenue arising from the significant drop in the minimum prices to be paid for the sugar beet, the measures introduced had a limited impact on their individual competitiveness.
45. u vybraných členských států Komise ve svém posouzení dopadů skutečně zkoumala hranici rentability, tj. úroveň, pod níž se pěstitel v průměru rozhodne přejít z cukrové řepy na jiné konkurenční plodiny. 
45. Indeed, for selected Member States the commission’s impact assessment examined the break-even price, i.e. the level below which on average the grower decides to switch from sugar beet to other competing crops, and highlighted that beet growers in the majority of those producing Member States had a break even significantly higher (see Table 3) than the minimum price of around 26 euro per tonne set for sugar beet from october 2009.
V hodnocení dopadů bylo zdůrazněno, že pěstitelé řepy ve většině těchto členských států měli hranici rentability výrazně vyšší (viz tabulka 3), než je minimální cena okolo 26 EuR za tunu, která byla pro cukrovou řepu stanovena od října 2009. taBulka 3 Výrazně vyšší než 25 EUR za tunu Blízko 25 EUR za tunu Členské státy Hranice rentability EUR/tuna Členské státy Hranice rentability EUR/tuna Finsko 44 Belgie/ Nizozemsko 30 Itálie 42 Dánsko 25 Spojené království 40 Francie 26 Rakousko 40 Německo 30 Španělsko 36 Švédsko 34 Řecko 34 roZdělení vyBraných členSkých Států podle odhadované průměrné hranIce rentaBIlIty cukrové řepy na ÚrovnI ZemědělSkých podnIků Zdroj: Údaje vychází z dokumentu Komise SEK(2005) 808, s. 11. Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? 
TABle 3 Significantly higher than 25 euro/tonne Close to 25 euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Member States Break-even price euro/tonne Finland 44 Belgium/the Netherlands 30 Italy 42 Denmark 25 United Kingdom 40 France 26 Austria 40 Germany 30 Spain 36 Sweden 34 Greece 34 BReAkDOwN Of SeleCTeD MS ACCORDINg TO The eSTIMATeD AveRAge BReAk-eveN PRICe fOR SUgAR BeeT AT fARM level S o u r c e : Based on commission Sec(2005) 808, p. 11. Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
46. jelikož cukrová řepa by se měla pěstovat v blízkosti závodů (viz bod 1), je pro pěstitele obtížné dodávat do jiného závodu, pokud se místní závod uzavře. 
46. additionally, as sugar beet cultivation should be located in the vicinity of the factories (see paragraph 1), it is difficult for a grower to deliver to a different factory if the local one closes down.
Proto byli v mnoha případech i pěstitelé, kteří byli ochotni či schopni, například zvýšením výnosů na hektar, zvýšit svou efektivitu, připraveni o možnost tak učinit, jestliže se místní výrobce rozhodl závod uzavřít. Při auditu byly zjištěny případy cukrovarnických podniků, které výrobci uzavřeli kvůli relativně nízké kapacitě a zastaralé technologii, přestože pěstitelé dosahovali nejvyšších výnosů cukrové řepy na hektar. 
Hence in a number of cases even those growers willing or able to increase efficiency by, for instance, increasing yields per hectare were deprived of the possibility to do so if the local producer decided to close the plant. the audit identified cases of sugar factories closed by the producers due to the relatively low capacity and obsolete technology even though the growers achieved the highest yields of sugar beet per hectare.
Za daných okolnosti tak reformní návrhy neposkytovaly pro pěstitele, kteří zamýšleli zůstat v odvětví, pobídky, aby zvýšili svou konkurenceschopnost. 
In the circumstances, the reform proposals did not provide incentives to increase the competitiveness of growers intending to remain in the sector.
SoučaSný režIm kvót Zachovává předešlou nepružnoSt a omeZení 48. Předchozí zvláštní zpráva Účetního dvora o společné organizaci trhů v odvětví cukru (viz bod 18) upozorňovala na nepružnost spojenou s režimem kvót a dospěla k závěru, že vnitrostátní kvóty bránily tomu, aby se výroba přesunula do oblastí s nejvyšší efektivitou29, normální síly hospodářské soutěže nepůsobí a v některých případech dostaly cukrovarnické společnosti pokuty za zneužívání hospodářské soutěže30. 
The CURReNT qUOTA SYSTeM MAINTAINS PAST RIgIDITIeS AND CONSTRAINTS 48. the court’s previous special report on the sugar cMo (see paragraph 18) drew attention to the rigidities linked to the quotas system and concluded that ‘national quotas have prevented production moving to the most efficient areas’29, ‘normal competitive forces do not operate and in several cases sugar companies have been fined for abuses of competition’30 and stated that the existence of barriers to entry for new sugar beet growers warranted consideration by the commission31.
Komise v tomto ohledu ve svém sdělení32 z roku 2004 navrhla reformu odvětví cukru založenou na jednotném snížení kvót a zamýšlela podporovat přenositelnost kvót mezi výrobci v Eu. 
In this regard a 2004 commission communication32 initially proposed a sugar sector reform based on a uniform cut in quotas and intended to foster quotas transferability between producers in the eu.
Tento návrh však nebyl přijat, protože většina členských států se proti myšlence převodů kvót uvnitř Společenství postavila. 
However, this proposal was not adopted because a majority of Member States opposed the idea of intra-community quota transfers.
29 Zvláštní zpráva EÚD č. 20/2000, bod 72 d). 
29 Special report No 20/2000, paragraph 72(d).
30 Zvláštní zpráva EÚD č. 20/2000, bod 83. 
30 Special report No 20/2000, paragraph 83.
31 Zvláštní zpráva EÚD č. 20/2000, bod 23 d). 
31 Special report No 20/2000, paragraph 23(d).
32 KOm(2004) 0499 v konečném znění – sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu – uskutečnění udržitelného zemědělského modelu pro Evropu prostřednictvím reformované SZP – reforma odvětví cukru. 29 Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? 
32 coM(2004) 0499 final from the commission to the council and the european parliament — accomplishing a sustainable agricultural model for europe through the reformed cap — sugar sector reform. 29 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
Pokud jde o efektivitu zpracování v cukrovarnickém průmyslu, nepružnost a omezení zabudované do současného režimu kvót, jako například stanovení množstevních kvót pro jednotlivé pěstitele v některých členských státech, nemožnost obchodovat s kvótami a omezené možnosti kvóty převádět, vedou ke zbytečné nepružnosti výrobních kapacit a omezují možnosti pěstitelů i výrobců zvyšovat efektivitu. audit potvrdil, že v některých z kontrolovaných členských států brání kvótová omezení vstupu nových pěstitelů na trh a dodavatelská práva stávajících pěstitelů nelze bez jejich souhlasu změnit. Z toho plynou pro trh výroby cukru výrazná omezení. 51. 
In terms of sugar industry processing efficiency, the maintenance of rigidities and constraints incorporated into the current quota system, i.e. such as the establishment of quantitative quotas per individual grower in certain Member States, the absence of tradability of quotas and the limited possibilities for their transferability, results in undue rigidity of production capacity and reduces scope for both growers and producers to increase efficiency. the audit confirmed that in some of the audited Member States, quota restrictions hamper the entry of possible new growers and delivery rights of existing growers may not be changed without their consent. this entails significant constraints in the sugar production market.
I když se někteří výrobci tato omezení snaží zmírňovat soukromými iniciativami, celkově jsou tato omezení činitelem, který omezuje uplatnění zásady hospodářské udržitelnosti, kterou je podle posouzení dopadů třeba zlepšit tím, že se ustoupí od zásady přidělování výrobní kapacity, která je v současnosti do režimu kvót na cukr zabudována, a přejde se ke konkurenčněj-šímu, tržněji orientovanému odvětví. StaBIlIZovala reforma trhu S cukrem trhy a ZajIStIla plynulé ZáSoBování cukrem? 
51. while certain producers attempted to mitigate this constraint through private initiatives, overall these constraints are a limiting factor in the application of the principle of economic sustainability which the impact assessment considered should be improved by ‘moving away from the principle of the apportionment of the production capacity, currently built into the sugar quota regime, towards a more competitive, more market-orientated sector’. hAS The SUgAR MARkeT RefORM STABIlISeD The MARkeTS AND gUARANTeeD The AvAIlABIlITY Of SUgAR SUPPlIeS?
52. jedním z cílů reformy v odvětví cukru bylo stabilizovat trhy a zajistit plynulé zásobování cukrem33. 
52. one of the objectives of the sugar reform consisted in stabilising the markets and guaranteeing the availability of sugar supplies33. the court audit examined the achievement of this objective.
Účetní dvůr při svém auditu zkoumal, zda byl tento cíl splněn. ceny na trhu eu S cukrem Byly doSud StaBIlní kolem referenčních cen 53. 
PRICeS ON The eU SUgAR MARkeT hAve BeeN STABle TO DATe AROUND The RefeReNCe PRICeS 53. the audit assessed the achievement of the market balance for sugar with reference to the need for consumption to be in line with production and imports minus exports and for market prices to correspond to reference prices.
Při auditu se posuzovalo, zda bylo dosaženo rovnováhy na trhu s cukrem s přihlédnutím k tomu, že spotřeba by měla být v souladu s objemem výroby a dovozu po odečtení vývozu a tržní ceny by měly odpovídat cenám referenčním. 33 Plynulé zásobování a stabilita trhu jsou cílem společné zemědělské politiky, který je stanoven v článku 39 Smlouvy o fungování Evropské unie (tzv. lisabonské smlouvy), dříve v článku 33 Smlouvy o ES, a platí tudíž i pro společnou organizaci trhů v odvětví cukru. 30 Zvláštní zpráva č. 6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? 
33 the availability of supplies and stability of markets is a cap objective which is laid down in article 39 of the treaty of the functioning of the union (so-called Lisbon treaty), previously article 33 of the ec treaty, and therefore applies to the sugar cMo as well. 30 Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives?
Trh s cukrem byl vystaven současnému působení zvýšeného dovozu a zmenšených možností dotovaného vývozu. Od 1. října 2009 již neplatí množstevní omezení vývozu z nejméně rozvinutých zemí, které profitují z iniciativy „Vše kromě zbraní“. 31 Graf 3 ceny Bílého cukru Během reformy 650 550 450 350 250 150 Poznámka: Zdroj: prodejní cena v EU1 referenční cena2 cena na světovém trhu3 1 Průměrná cena bílého cukru ve Společenství, sdělená výrobci cukru a rafineriemi v Eu (ceny ze závodu za homogenní granulovaný krystal, standardní jakosti, volně ložený nebo ve velkých pytlích). 
In effect, from 1 october 2009 onwards, there are no longer any quantitative restrictions imposed on imports from least developed countries (Ldc’s) which benefit from the everything But arms (eBa) initiative. gRAPh 3 PRICeS fOR whITe SUgAR DURINg The RefORM 650 550 450 350 250 150 Notes: 1 2 3 Source: (1-2) ( 3 ) EU white sugar selling price1 Reference price2 World market price3 average price for white sugar within the community, communicated by eu sugar producers and refiners (ex-work prices for homogeneous granulated crystal, standard quality, in bulk or big bags). reference price as stated in council regulation (ec) No 318/2006. quoted future prices on London Liffe market (white sugar of standard quality, free on board ship and stowed). the commission (unit c.5 of dG aGrI).
(3) L'économie sucrière 2010 a měsíční statistiky – France Agrimer. 
L’économie sucrière 2010 and monthly statistics — oNIGc france agrimer.
Eu se tak stala čistým dovozcem a její výroba pokrývá 85 % její spotřeby (viz graf 4). 57. Zvýšení dovozu v budoucnosti by mělo nepříznivé důsledky pro rovnováhu na trhu Eu s cukrem a Komise by nejspíše musela použít mechanismus stažení z trhu, aby znovu snížila kvóty výrobců v Eu, což by dále omezilo výrobní kapacitu cukru v Eu a pravděpodobně vedlo k dalšímu uzavírání závodů. je třeba upozornit, že čas potřebný k uvedení výrobní kapacity do provozu je poměrně dlouhý a že vzhledem k vysokým kapitálovým nákladům je nepravděpodobné, že jednou snížená kapacita bude v krátké době obnovena. 
56. therefore, the level of internal production required to meet the eu needs has become the key market stabilising factor. the reform targeted and mainly achieved the required reduction in internal production via quota renunciation, but this has changed the eu market supply from a level of sugar production significantly above the internal consumption to a level of production markedly below consumption, the eu thus becoming a net importer, eu production covering 85 % of its consumption (see Graph 4). 57. future increase in imports would have an adverse impact on the balance of the eu sugar market and the commission may have to make use of its withdrawal mechanism to again reduce eu producers’ quotas, thus further reducing the eu’s sugar production capacity and likely resulting in additional factory closures.
32 Graf 4 výroBa a SpotřeBa cukru v eu v letech 2001/02 až 2008/09 25 20 15 10 5 0 2001/02 2002/03 (EU-15) (EU-15) 2003/04 (EU-15/25) Výroba 2004/05 (EU-25) 2005/06 (EU-25) 2006/07 2007/08 2008/09 (EU-25/27) (EU-27) (EU-27) Spotřeba Poznámka: Rok 2006/07 (Eu-25/27) má patnáct měsíců. 
32 gRAPh 4 eU SUgAR PRODUCTION AND CONSUMPTION fROM 2001/02 TO 2008/09 25 20 15 10 5 0 2001/02 2002/03 (EU-15) (EU-15) 2003/04 (EU-15/25) Production 2004/05 (EU-25) 2005/06 (EU-25) 2006/07 2007/08 (EU-25/27) (EU-27) Consumption 2008/09 (EU-27) N o t e : year 2006/07 (eu-25/27) has 15 months.
Zdroj: Komise (oddělení C.5 Gř pro zemědělství a rozvoj venkova). 
Source: the commission (unit c.5 of dG aGrI).
6/2010 – Splnila reforma trhu s cukrem své hlavní cíle? v mil. tun bílého cukru 58. 
Special report No 6/2010 – Has the reform of the sugar market achieved its main objectives? million tonnes of white sugar
Eu se tak stala závislejší na dovozu strategického produktu pro zemědělsko-potravinářské odvětví a chemický průmysl, přičemž poptávku po dodávkách zvyšuje nové využití cukru, například pro bioetanol. 
58. thus, the eu has become more dependent on imports for what is a strategic product for the agri-food and chemical industries, while new uses for sugar, such as bioethanol, place increased demand on supplies.
Kromě toho panuje na světovém trhu, kde dodávkám dominuje omezený počet vyvážejících zemí, zvýšená volatilita. 59. 
In addition, there is increased volatility of the world market where supplies are dominated by a limited number of exporting countries.