natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Připomínky 56 86 S výjimkou Kypru (poté, co souhlasil s programem finanční pomoci v roce 2013), nebyla nápravná opatření dostatečně podrobná a/nebo nebyl jejich fiskální dopad dostatečně jasně určen nebo vysvětlen (viz rámeček 8), aby Komise mohla provádět účinný dohled. 
Observations 56 86 With the exception of Cyprus (after it agreed to a financial assistance programme in 2013), corrective measures were not sufficiently detailed and/or their fiscal impact was not sufficiently clearly identified or explained (see Box 8) for the Commission to exercise effective supervision.
87 Navíc lhůty stanovené pro vypracování evropských hospodářských prognóz nejsou sladěny s vnitrostátními rozpočtovými lhůtami. 
87 Moreover, the deadlines set for the production of European economic forecasts are not aligned with national budgetary deadlines.
To vede k častým nesrovnalostem mezi prognózami Komise a prognózami vnitrostátních rozpočtů, a tudíž mezi rozpočtovými cíli a požadovanými postupy korekcí v rámci postupu při nadměrném schodku. 
This results in frequent dis‐ crepancies between the Commission forecasts and national budget forecasts, and consequently between budgetary targets and the required EDP adjustment paths.
Příklady nedostatečných podrobností o nápravných opatřeních ο Český národní program reforem (2012) obsahoval seznam opatření, plánovaných i prováděných, jakož i provedená opatření s očekávaným finančním dopadem v letech 2013 a 2014. 
Examples of insufficient detail on corrective measures ο The Czech national reform programme (2012) contained a list of measures, both planned and implement‐ ed, as well as implemented measures with an expected financial impact in 2013 and 2014.
Program však neobsahoval žádný odhad fiskálního dopadu těchto opatření. ο Český konvergenční program (2012) obsahoval tabulku, která upřesňovala fiskální dopad opatření předpokládaný pro období 2013–2015. 
However, the programme did not include any estimate of the fiscal impact of these measures. ο The Czech convergence programme (2012) included a table specifying the fiscal impact of measures envis‐ aged for 2013‐2015.
Údaje v textu však nebylo možné porovnat s údaji v tabulce. 
However, the data in the text could not be reconciled with the information in the table.
Navíc v jednom případě nebyly uvedeny žádné podrobnosti o navrhovaných nápravných opatřeních. ο Maltská zpráva o přijatých opatřeních (2013) specifikovala nápravná opatření pro rok 2013, ale k roku 2014 se vyjadřovala neurčitě. 
Moreover, in one case there were no details on the corrective measures proposed. ο The Maltese report on action taken (2013) specified corrective measures for 2013 but was vague about 2014.
Namísto aby uváděla podrobnosti, zpráva jen odkazovala na připravovaný rozpočet. 
Instead of giving details, the report merely referred to the forthcoming budget.
Posouzení Komise46 tudíž nezahrnulo plánovaná opatření (opatření nebyla zahrnuta až do zimní prognózy), což oslabilo základ pro účinné monitorování a dohled. ο Francouzské programy stability pro období 2010 až 2014 dostatečně podrobně nepopisovaly nápravná opatření pro každý rok47. 
Therefore the Com‐ mission’s assessment46 did not incorporate the planned measures (they were not included until the winter forecast), which weakened the basis for effective monitoring and surveillance. ο The French stability programmes for 2010 to 2014 did not describe the corrective measures for every year in the requisite detail47.
V důsledku toho Komise postrádala základ pro účinný dohled či rozhodování. 
As a consequence, the Commission did not have a sufficient basis for effective supervision or decision‐making.
46 Zpráva byla zveřejněna dne 5. listopadu 2013 a vycházela z podzimní prognózy. 
46 Published on 5 November 2013 and based on the autumn forecast.
47 Každý následující program stability zahrnuje tři roky. 
47 Each successive stability programme covers three years.
Francie systematicky uváděla úplné podrobnosti za první rok, ale nikoli za rok druhý nebo třetí. 
France systematically gave full details for the first year, but not for the second or the third.
Připomínky 57 Monitorování a dohled ze strany Komise podléhají stále složitějším pravidlům, nejsou transparentní a poskytují omezené posouzení účinku strukturálních reforem 88 Tento oddíl popisuje pravidla a postup pro posouzení účinnosti opatření, zkoumá kvalitu posouzení, která provedla Komise, a zvažuje dopad nedávných změn. 89 Pravidla pro posuzování účinnosti opatření se vyvinula v důsledku: i) reforem Paktu o stabilitě a růstu v letech 2005 a 2011, které doplnily původní doporučenou hodnotu schodku (3 % – Pakt o stabilitě a růstu 1997) přístupem shora dolů na základě strukturálního salda; a ii) dodatečných výkladových pokynů, které Rada schválila v roce 2014, včetně metodiky posuzování zdola nahoru. 
Observations 57 Monitoring and surveillance by the Commission is subject to increasingly complex rules, lacks transparency and provides a limited assessment of the effect of structural reforms 88 This section describes the rules and procedure for assessing effective action, examines the quality of the Commission’s assessments and considers the impact of recent changes.
90 Soulad s doporučeními postupu při nadměrném schodku se kontroluje posuzováním toho, zda na základě skutečných údajů a prognóz Komise členské státy dodržují roční cílové schodky. 
90 Compliance with the EDP recommendations is checked by assessing whether, on the basis of the actual data and Commission forecasts, the Member State meets the annual deficit targets.
Jestliže tak členský stát nečiní, provede se posouzení účinnosti opatření pomocí přístupů shora dolů a zdola nahoru (viz rámeček 9). 
If the Member State fails to do so, an assessment of ef‐ fective action is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches (see Box 9).
Připomínky 58 Posouzení účinnosti opatření Přístup shora dolů Není-li dosaženo ročních cílových hodnot schodku, použije se přístup shora dolů k posouzení toho, zda členský stát dosáhl zlepšení strukturálního salda („doporučené fiskální úsilí“ R) požadovaného v doporučeních postupu při nadměrném schodku. 
Observations 58 Assessment of effective action Top‐down approach If the annual deficit targets are not reached, the top‐down approach is used to assess whether the Member State achieved the improvement in the structural balance (‘recommended fiscal effort’ R) required in the EDP recommendations.
Přístup srovnává R se zjištěnou nebo prognózovanou změnou strukturálního salda („zjištěné fiskální úsilí“ ΔS) a se změnou strukturálního salda upravenou o dopad a) revizí potenciálního růstu produktu, b) revizí skladby hospodářského růstu nebo jiných neplánovaných příjmů/výpadků příjmů, a c) ostatních neočekávaných událostí („upravené fiskální úsilí“ ΔS*). 
This is done by comparing R with the observed or forecast change in the structural balance (‘observed fiscal effort’ ΔS) and with the change in the structural balance adjusted for the impact of (a) revisions in potential output growth, (b) revisions in the composition of the economic growth or other windfalls/shortfalls on rev‐ enues, and (c) other unexpected events (‘adjusted fiscal effort’ ΔS*).
Jestliže se ΔS i ΔS* rovnají nebo jsou větší než R, má se za to, že členský stát přijal účinná opatření a postup při nadměrném schodku se pozastaví. 
If both ΔS and ΔS* are equal to or greater than R, the Member State is considered to have taken effective action and the EDP is held in abeyance.
Ve všech jiných případech musí posouzení potvrdit pečlivá analýza, která se provádí s využitím přístupů shora dolů a zdola nahoru. 
In all other cases, the assessment needs to be confirmed by a careful analysis, which is carried out using the top‐down and bottom‐up approaches.
Přístup zdola nahoru Cílem přístupu zdola nahoru je posoudit fiskální úsilí stanovením přímého odhadu rozpočtového dopadu nových fiskálních opatření, která členský stát zavedl od vydání doporučení pro účely postupu při nadměrném schodku nebo od posledního posouzení jeho souladu s doporučením pro účely postupu při nadměrném schodku. 
Bottom‐up approach The bottom‐up approach aims at assessing the fiscal effort by providing a direct estimate of the budgetary impact of new fiscal measures implemented by the Member State since the EDP recommendation was issued, or since compliance with the EDP recommendation was last assessed.
Fiskální úsilí se vypočítá jako součet a) odhadovaného rozpočtového dopadu dodatečných diskrečních opatření na straně příjmů a b) změny nominálních výdajů v porovnání se základním scénářem, který Komise vypracovala dříve za předpokladu, že nedojde ke změně politiky. 
The fiscal effort is calculated as the sum of (a) the estimated budgetary impact of additional discretionary rev‐ enue measures and (b) the change in nominal expenditure compared to a baseline scenario which the Com‐ mission projected earlier on the assumption of no policy change.
Připomínky 59 Pravidla pro posuzování účinnosti opatření jsou stále složitější 91 Zavedením přístupů shora dolů a zdola nahoru se pravidla pro posuzování účinnosti opatření stala složitější. 
Observations 59 The rules for assessing effective action have become increasingly complex 91 Introduction of the top‐down and bottom‐up approaches has made the rules for assessing effective action more complex.
92 Přístup shora dolů: strukturální úsilí závisí na odhadu produkční mezery, která je chápána jako rozdíl mezi skutečným a potenciálním produktem. 
92 Top‐down approach: the structural effort depends on an estimate of the output gap, which is understood as the difference between actual and potential output.
Potenciální produkt je vymezen jako maximální úroveň produktu dosažitelná bez vytvoření inflačního tlaku. 
Potential output is defined as the maximum level of output that can be obtained without generating inflationary pressure.
Jedná se o nezjistitelnou proměnnou a její odhad je zatížen nejistotou (viz rámeček 10). 
It is an unobservable variable and esti‐ mating it is fraught with uncertainty (see Box 10).
Potenciální produkt Od reformy v roce 2005 hraje potenciální produkt v postupu při nadměrném schodku zásadní úlohu. 
Potential output Since the 2005 reform, potential output has played a crucial role in the EDP.
Tento teoretický pojem je nezjistitelný, a to i zpětně, a je třeba jej stanovit odhadem. 
This theoretical concept is unob‐ servable, even in retrospect, and has to be estimated.
Existují různé metody odhadu potenciálního produktu. 
There are various methods of estimating potential output.
Nehledě na názor odborníků, podle nichž „u každého odhadu potenciálního produktu existuje významná nejistota“, a na skutečnost, že „by nebylo moudré odvozovat posouzení hospodářských vyhlídek jen na základě jediného přístupu“48, Rada ECOFIN takový jediný přístup přijala: metodiku produkční funkce. 
Despite the view of experts that ‘there is significant uncertainty around any estimate of the output gap’ and the fact that ‘it would be unwise to base an assess‐ ment of economic prospects on any single approach alone’48, the ECOFIN Council did adopt such a single approach: the production function methodology.
Tato metodika používá předem definovanou funkční formu pro produkční funkci a odhaduje potenciální produkt pomocí kombinace kapitálu, pracovních sil a celkové produktivity faktorů, po očištění o jejich cyklickou složku. 
This methodology uses a pre‐defined functional form for the production function and estimates potential output by combining, after removing their cyclical component, the capital stock, the labour force and the to‐ tal productivity of factors.
Pro všechny členské státy platí tatáž produkční funkce: Cobb-Douglasova funkce s elasticitou výstupu pracovních sil ve výši 0,65 a elasticitou výstupu kapitálu ve výši 0,35. 
The same production function applies to all Member States: a Cobb‐Douglas func‐ tion with an output elasticity of labour equal to 0.65 and an output elasticity of capital equal to 0.35.
Tyto hodnoty byly získány pomocí „střední hodnoty podílu mezd za EU-15 v období 1960–2003 [...] jako odhad elasticity výstupu pracovních sil, která činí 0,63 [...] a podle definice 0,37 u elasticity výstupu kapitálu“. 
These values were obtained using ‘the mean wage share for the EU15 over the period 1960‐2003 [...] as the estimate for the output elasticity of labour, which gives a value of 0.63 [...] and, by definition, 0.37 for the output elas‐ ticity of capital.’
Avšak „protože tyto hodnoty se blíží konvenčním středním hodnotám 0,65 a 0,35, jsou konvenční hodnoty použity pro všechny země.“49 Podnětem k revizím odhadů potenciálního produktu je úprava minulých údajů a použití nových údajů o produktu a očekávaném produktu, ale i další technické otázky a podkladové hypotézy – například očekávané změny inflace. 
However, ‘since these values are close to the conventional mean values of 0.65 and 0.35, the latter are imposed for all countries.’49 Revisions of potential output estimates are triggered by the adjustment of past data and the use of new data on output and expected output, but also by other technical issues and underlying hypotheses – such as ex‐ pected changes in inflation.
48 Úřad Spojeného království pro rozpočtovou odpovědnost (fiskální rada Spojeného království), informativní zpráva č. 2 Estimating the output gap (Odhad produkční mezery), duben 2011. 
48 UK Office for Budget Responsibility (the UK’s fiscal council), Briefing paper No 2 ‘Estimating the output gap’, April 2011.
49 The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps (Metodika produkční funkce pro výpočet růstu potenciálního produktu a produkčních mezer), Economic Papers 535, listopad 2014. 
49 ‘The production function methodology for calculating potential output growth and output gaps’, Economic Papers 535, November 2014.
Připomínky 60 93 Z uvedených důvodů jsou odhady potenciálního produktu předmětem častých a někdy významných revizí, které mohou ovlivnit i minulé odhady. 
Observations 60 93 This is why potential output estimates are subject to frequent and possibly signif‐ icant revisions which may also affect past estimates.
Také údaje o skutečném produktu (historické i prognózované) mohou být podstatně revidovány. 
Actual output figures (both historical and forecast) may also be substantially revised.
To vše vede k tomu, že produkční mezera je často revidována a může velmi rozsáhle fluktuovat – v některých případech je rozsah fluktuace větší než předešlý odhad produkční mezery samotné. 
The result of all this is that the output gap is often revised and may fluctuate enormously – in some cases the magnitude of revision is greater than the previous estimate of the out‐ put gap itself.
Obrázek 9 toto kolísání dokládá. 
Figure 9 illustrates this volatility.
Například produkční mezera v roce 2013 na Kypru byla v prognóze z roku 2011 odhadnuta na –1,32 %; v jarní prognóze 2013 klesla na –6,16 % a v jarní prognóze 2014 vzrostla na –4,1 %. 
For example, the 2013 output gap in Cyprus was initially estimated in the 2011 forecast at ‐1.32 %; it fell to ‐6.16 % in the spring 2013 forecast and rose to ‐4.1 % in the spring 2014 forecast.
Příklady kolísání produkční mezery v prognózách Komise 2,00 % 1,00 % 0,00 % - 1,00 % - 2,00 % - 3,00 % - 4,00 % - 5,00 % - 6,00 % - 7,00 % Pozn.: A=podzimní, S=jarní, W=zimní. Zdroj: Každoroční makroekonomická databáze Komise (AMECO). 
Examples of volatility of the output gap in Commission’s forecasts 2.00 % 1.00 % 0.00 % - 1.00 % - 2.00 % - 3.00 % - 4.00 % - 5.00 % - 6.00 % - 7.00 % Note: A=autumn, S=spring, W=winter Source: Commission’s annual macroeconomic database (AMECO).
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Německo 2011 Itálie 2012 Kypr 2013 Obrázek 9 
2009 2010 2010 2011 2011 2012 2012 2013 2013 2013 2014 2014 ASASASAWSAWS Germany 2011 Italy 2012 Cyprus 2013 Figure 9
Připomínky 61 94 Přístup zdola nahoru je poněkud složitý, zejména kvůli problémům při definování dopadu opatření na straně příjmů a srovnávacího předpokladu „žádné změny politiky“, podle něhož budou opatření vládních institucí posuzována. 
Observations 61 94 The bottom‐up approach is also somewhat complex, owing mainly to the dif‐ ficulty in defining the impact of revenue measures and to the ‘no policy change’ benchmark against which government actions will be assessed.
Kontrola/ certifikace odhadovaného rozpočtového dopadu fiskálních opatření ze strany Komise nevyhnutelně závisí na informacích a číslech poskytnutých vnitrostátními orgány. 
The Commis‐ sion’s scrutiny/certification of the estimated budgetary impact of fiscal measures inevitably depends on information and figures provided by the national authori‐ ties.
Není možné, aby Komise přiměřeně posoudila přesnost těchto čísel se zdroji, které pro tento úkol dává k dispozici. 
It is impossible for the Commission to adequately assess the accuracy of these figures with the resources it makes available for the task.
Komisí prováděné analýzy dopadu fiskálních opatření postrádají transparentnost... 
The Commission’s analyses of the impact of fiscal measures lack transparency...
95 Zvýšená složitost pravidel pro posuzování účinnosti opatření rozšířila prostor Komise pro výklad a vlastní uvážení. 
95 The increased complexity of the rules for assessing effective action has widened the Commission’s scope for interpretation and discretion.
V důsledku toho jsou analýzy Komise méně transparentní. 
As a result its analyses have become less transparent.
96 Pokud jde o přístup shora dolů, není možné znovu vypočítat strukturální úsilí bez přístupu k určitým údajům, které do jarní prognózy 2015 nebyly v plné míře sděleny členským státům a dosud nebyly zveřejněny (viz body 74 a 75). 
96 With regard to the top‐down approach, it is not possible to recalculate the struc‐ tural effort without access to certain key data which were not shared in full with the Member States until the 2015 spring forecast and have still not been made public (see paragraphs 74 and 75).
97 V případě Francie Komise uplatnila přístup zdola nahoru v květnu 2013. 
97 The Commission used the bottom‐up approach for France in May 2013.
Tato metodika Komisi umožnila usoudit, že Francie přijala účinná opatření, a prodloužit její lhůtu pro účely postupu při nadměrném schodku. 
This methodology enabled the Commission to judge that France had taken effec‐ tive action and to extend its EDP deadline.
Rada však tuto metodiku schválila až v červnu 2014. 
However, the methodology was not endorsed by the Council until June 2014.
Kromě toho posouzení dopadu opatření na straně příjmů představuje prognózu, nikoli následné posouzení, a může tudíž být nadměrně optimistické v porovnání se skutečnými výsledky. 
In addition, the impact assessment of revenue measures is a projection, not an ex‐post assessment, and therefore may be overly optimistic compared with the actual outcomes.
Dopad opatření na straně výdajů se navíc posuzuje podle základní hodnoty, kterou Komise určila podle předpokladu „žádné změny politiky“, a je věcí odborného úsudku. 
Moreover, the impact of expenditure measures is assessed against a baseline identified by the Commission under the ‘no policy change’ assumption and is a matter for expert judgement.
Připomínky 62 98 Komise se snažila zvýšit transparentnost. 
Observations 62 98 The Commission has been making efforts to enhance transparency.
Částečně od jarní prognózy 2014 a plně od jarní prognózy 2015 sdílela s členskými státy informace, které potřebovaly pro zopakování výpočtu účinnosti opatření. 
In part since the 2014 spring forecast, and in full since the 2015 spring forecast, it has shared with Member States the information they need to replicate its effective action calculation.
Vzhledem k tomu, že však většina těchto podrobných údajů není zveřejněna, nebyl by zainteresovaný subjekt schopen posouzení zopakovat. 
However, as most of this detailed information is not made public, an interested third party would not be able to replicate the assessment.
99 Stejně jako dokumenty zpráv pro účely postupu při nadměrném schodku, které předložily vnitrostátní orgány (viz bod 86 výše), ani námi přezkoumaná posouzení Komise neobsahovala podrobné (podle jednotlivých opatření) nebo kvantifikované následné posouzení nápravných opatření, která členské státy provedly. ... a závěry Komise nejsou vždy dostatečně jasné nebo podložené 100 Od vstupu „balíčku šesti právních aktů“ v platnost byly členské státy, na které byl uplatněn postup při nadměrném schodku, nebo jim bylo uděleno prodloužení lhůty, povinny vypracovat v následujících šesti měsících zprávu o přijatých nápravných opatřeních (viz obrázek 7 v bodě 85). 
99 In common with the EDP reporting documents submitted by national authorities (see paragraph 86), the Commission assessments reviewed by us contained no detailed (measure‐by‐measure) or quantified ex‐post assessment of the correc‐ tive measures implemented by Member States. ... and its conclusions are not always sufficiently clear or well‐founded 100 Since the entry into force of the ‘Six‐pack’, Member States placed under an EDP or granted an extension have been required to produce a report, within the follow‐ ing six months, on the corrective action taken (see Figure 7 in paragraph 85).
Toto se týkalo dvou členských států ve vzorku (Malta a Francie v říjnu 2013). 
This concerned two Member States in the sample (Malta and France in October 2013).
V obou případech jsme zjistili, že závěry posouzení Komise se opíraly o neúplné údaje. 
In both cases, we found that the conclusions of the Commission’s assessment were based on incomplete data.
Konkrétně: i) Komise poukázala na to, že Malta (lhůta postupu při nadměrném schodku do konce roku 2014) nesplnila požadavky postupu pro rok 2014 z nominálního i strukturálního hlediska a že ani zpráva o přijatých opatřeních ani návrh rozpočtového plánu neuváděly dostatečné podrobnosti o diskrečních opatřeních, která podporovala rozpočtové cíle; ii) Komisí provedené posouzení shora dolů ukázalo, že ve Francii (prodloužená lhůta postupu při nadměrném schodku do konce roku 2015) nebylo strukturální úsilí dostatečné ani v roce 2013, ani v roce 2014, ale upravené strukturální úsilí cíle dosáhlo. 
In particular: (i) the Commission pointed out that Malta (EDP deadline end of 2014) failed to meet the EDP requirements for 2014 in both nominal and structural terms, and that neither the report on action taken nor the draft budgetary plan provided sufficient detail about the discretionary measures underpinning the budgetary targets; (ii) the Commission’s top‐down assessment showed that, in France (extended EDP deadline end of 2015), the structural effort was insufficient for both 2013 and 2014, but the adjusted structural effort was on target.
V souladu s pravidly byla také provedena analýza zdola nahoru, která měla potvrdit, zda členský stát přijal účinná opatření. 
In accordance with the rules, a bottom‐up analysis was also carried out to confirm whether the Member State had taken effective action.
Druhá analýza však ukázala, že v obou letech strukturální úsilí nenaplnilo doporučení Rady (tj. rozpočtový dopad nových diskrečních opatření byl nedostatečný). 
However, the second analy‐ sis showed that for both years the structural effort fell short of the Council recommendations (i.e. the budgetary impact of new discretionary measures was insufficient).
Pokud jde o rok 2015, poslední rok období postupu při nadměrném schodku, Komise varovala, že „bude zapotřebí významný soubor opatření dodatečně k již specifikovaným, aby bylo dosaženo cíle pro rok 2015“. 
As for 2015, the last year of the EDP period, the Commission warned that ‘a significant set of measures on top of those already specified will be needed to ensure that the target for 2015 is reached’.
Francie fakticky cíl nesplnila. 
As a matter of fact, France missed that target.
Nehledě na tyto připomínky k Maltě a Francii byl závěr Komise k oběma zprávám o přijatých opatřeních takový, že členský stát „přijal účinná opatření a v současné době nejsou zapotřebí další kroky v rámci postupu“. 
Notwithstanding these comments on both Malta and France, the Commission’s conclusion for both reports on action taken was that the Member State ‘has taken effective action and no further steps in the procedure are needed at present’.