natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Řídicí orgán pro OP Basilicata (Itálie) přijal jako jediné hodnotící kritérium poměr mezi odhadovaným množstvím uspořené energie během životnosti investice a celkovými způsobilými náklady. Výpočet úspory energie prováděl řídicí orgán a podle zmíněného poměru hodlal vybrat projekty, které by potenciálně zajistily nejvyšší návratnost celkových nákladů na projekt. Jelikož výpočty nezohledňovaly stav příslušných budov (tj. jejich energetickou třídu nebo reálnou spotřebu energie) a vycházely jen z odhadů uspořené energie místo ze spolehlivých údajů energetického auditu, je obtížné posoudit, zda vybrané projekty nabízely nákladově efektivní řešení. 
26. in the Basilicata op (italy), the managing authority adopted, as the sole evaluation criterion, the ratio between the estimated quantity of energy saved during the lifetime of the investment and the total eligible cost. the quantity of energy saved was calculated by the managing authority. using this ratio, the managing authority intended to select projects which would potentially generate the highest return on total project cost. since the calculations did not take into account the actual state of the buildings concerned (i.e. their energy class or actual energy consumption) and were therefore based on energy savings estimates instead of reliable data from energy audits, it is difficult to conclude whether the selected projects offered cost-effective solutions.
27. Řídicí orgán MOP Energie (Itálie) jako podmínku pro výběr projektu požadoval, aby se jednalo o exemplární projekt, který je v souladu s me-ziregionálním operačním programem a cíli regionálních energetických plánů, aby byl„připravený“ (k zahájení prací) a aby byl inovativní v použití technologií a materiálů. 
27. in the Energy iop (italy), the managing authority required that, in order to be selected, a project should be of an exemplary nature, consistent with the iop and the objectives of the regional energy plans, ‘ready’ (for the work to start) and innovative in terms of technology and materials, while the amount of energy saved and the cost incurred, and ratio, between these, was not a determining factor for selection.
Při řízení jakéhokoliv výdajového programu nebo projektu rozvoje by měly být stanoveny rozumné cíle a objektivně ověřitelné ukazatele dosahování těchto cílů. V případě investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti by řídicí orgány měly vypracovat systém relevantních a měřitelných ukazatelů výkonnosti23. 
InadEquatE pErformancE IndIcators and monItorInG 29. the management of any spending programme or development project should set rational objectives and establish objectively verifiable indicators for their achievement. in the context of cohesion policy investments in energy efficiency, the managing authorities should establish a system of relevant and measurable performance indicators23.
Za pomoci Komise by měly vydat patřičné pokyny, které umožní monitorovat projektové výsledky, jako je množství uspořené energie a s tím související náklady nebo nakolik projekty přispěly ke splnění cílů politiky energetické účinnosti. Shromažďované údaje by měly být přijatelné kvality, pokud jde o jejich relevanci, srovnatelnost a spolehlivost24. 
With the commission’s help they should issue relevant guidelines in order to facilitate the monitoring of the achievements of projects, such as the quantity and cost of energy saved and their contribution to the achievement of energy efficiency policy objectives. data collected should be of acceptable quality in terms of relevance, comparability and reliability24.
3 nařízení (ES, Euratom) č. 1605/2002 uvádí, že pro všechny oblasti činností, na které se vztahuje rozpočet, jsou stanoveny konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle a že dosažení těchto cílů se kontroluje pomocí výkonnostních ukazatelů. 
23 article 27(3) of regulation (Ec, Euratom) no 1605/2002 provides that specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives shall be set for all sectors of activity covered by the Eu budget. achievement of those objectives must be monitored by performance indicators.
7/2011 (Úř. věst. C 47, 17.2.2012, s. 1). 
24 court of auditors opinion no 7/2011 (oJ 47, 17.2.2012, p. 1).
18 Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
18 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
30. Řídicím orgánům chyběly při vypracování operačních programů výchozí údaje o možnostech úspor energie v odvětvích zvolených pro investice. 
30. the managing authorities lacked baseline data on energy savings potential in the sectors selected for investment when they were drawing up their operational programmes.
Bez těchto údajů neměli tvůrci politik potřebné informace k tomu, aby mohli odhadnout, do jaké míry může program přispět ke splnění cíle politiky, a následně rozhodnout, zda daný program financovat či nikoliv. 31. 
Without these data, the policymakers did not have the information to estimate to what extent a programme could contribute towards the achievement of a policy objective and therefore could not decide whether a programme should be financed or not.
Ukazatele výkonnosti u opatření energetické účinnosti dostatečně neumožňovaly náležité monitorování programů. 
31. performance indicators for energy efficiency measures were not adequate for the proper monitoring of the programmes.
Používání ukazatelů výkonnosti sice bylo pro řídicí orgány povinné, ale konkrétní typ ukazatelů předepsán nebyl. V praxi tak kontrolované řídicí orgány uplatňovaly různé metodiky i jednotky měření. Výsledky opatření energetické účinnosti proto nejsou mezi jednotlivými státy EU vzájemně srovnatelné a nelze je vykázat v souhrnné hodnotě. 
While the use of performance indicators was mandatory for the managing authorities, the type of indicator was not prescribed. as a result, the audited managing authorities used different measurement methodologies and units. therefore, the results of the energy efficiency measures are not comparable across the Eu and cannot be aggregated.
32. V OP Životní prostředí (Česká republika) bylo ukazatelem energetické účinnosti celkové množství úspor energie v rámci opatření v gigajoulech. 
32. in the Environment op (czech republic), the indicator for the energy efficiency measure was the total amount of energy saved by the measure in GJ. data were reported at project level and then aggregated. these data were accurate and reliable since they were calculated by certified energy auditors.
Pro projekty však byly závazné pouze cíle týkající se technických výstupů (výměna oken a dveří, plocha zateplení fasády a střechy v metrech čtverečních), zatímco cíle týkající se úspory energie nikoliv. 
However, only technical output objectives (windows and doors replaced, walls and roofs insulated in m2) were binding for the projects, while energy savings targets were not.
33. V Itálii nebyla stanovena ani výchozí hodnota pro možnosti energetických úspor, ani metodika měření. U OP Basilicata byl ukazatelem hmotných výstupů v oblasti úspor energie počet projektů; ukazatel výsledků (úspora energie v GJ/rok) vycházel z teoretických odhadů. 
33. in italy, neither the baseline value on energy savings potential nor the measurement methodology had been established. in the Basilicata op, the physical output indicator for energy savings was the number of projects, and the result indicator (energy savings in GJ/year) was based on theoretical estimates. in the Energy iop, the absence of baseline data on energy savings potential was reflected in unreliable impact indicators. the result and physical output indicators lacked a measurement methodology, therefore their target values were not justified.
V rámci OP na podporu soudržnosti (Litva) byly nastaveny ukazatele pro operační program, prioritní osy a opatření. Ne vždy vedlo zvýšení nebo snížení dostupného financování ke změně hodnoty ukazatelů, jak by se dalo běžně očekávat. U prioritních os se ukazatele týkaly snížení energetické náročnosti a na úrovni opatření se týkaly počtu projektů a množství uspořené energie, nikoliv však nákladů na tuto úsporu. 
34. in the promotion of cohesion op (Lithuania), the indicators were set for the operational programme, its priority axes and its measures. an increase or decrease in available funding for energy efficiency did not always result in change in the value of the indicators as normally is expected. at priority axis level, the indicators related to the decrease in energy intensity and, at measure level, the indicators regarded the number of projects and the amount of energy saved, but not the cost of energy saved.
19 Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
19 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
35. V pokynech Komise k monitorování se neuvádí žádné doporučené ani závazné ukazatele týkající se energetické účinnosti25. Z fondů politiky soudržnosti se navíc podporuje vyšší energetická účinnost nejen v rámci kategorie pro energetickou účinnost, ale i řady dalších (elektřina, plyn, ropné produkty a různé infrastruktury). 
35. the commission’s monitoring guidelines did not give recommended or binding indicators concerning energy efficiency25. furthermore, cohesion policy funds promote improved energy efficiency under many other headings in addition to energy efficiency (electricity, gas, petroleum products and various infrastructures). the commission has not monitored the contribution of these measures to the achievement of the 2020 energy savings objective, nor has it envisaged the use of such performance indicators in the energy efficiency sector26.
Přínos těchto opatření k dosažení cíle v oblasti úspory energie do roku 2020 Komise nemonitoruje a stejně tak neplánuje uplatnit zmíněné ukazatele výkonnosti v odvětví energetické účinnosti26. rEalIzacE projEktů týkajících sE VEřEjných budoV EnErGEtIcká ÚčInnost nEbyla hlaVním cílEm 36. Obce a regiony by měly na základě posouzení potřeb vypracovat plány, které se týkají všech jejich veřejných budov a s nimi souvisejících energetických nákladů, a upřednostnit budovy s největším potenciálem energetických úspor. 
ImplEmEntatIon of publIc buIldInGs projEcts EnErGy EffIcIEncy not thE maIn objEctIVE 36. the municipalities and regions should have plans based on needs assessments, which should include inventories of all their buildings and their energy costs and prioritise those with the highest energy savings potential. this strategy would give priority to funding energy efficiency measures in buildings with the highest energy savings potential.
37. Plány vycházející z patřičného posouzení potřeb v obcích a regionech chyběly. Podle řídicích orgánů se budova zpravidla považovala za „při-pravenou“ k financování, pokud potřebovala renovaci a pokud související dokumentace k budově byla v souladu s požadavky. 
37. the municipalities or regions did not have plans based on proper needs assessments. according to the managing authorities, buildings were typically regarded as being ‘ready’ for funding if they were in need of refurbishment and their documentation complied with the requirements.
38. Pokud jde o nákladovou efektivitu, tj. náklady na jednotku ušetřené energie, projekty vybrané k financování neměly racionální cíle. Usilova-ly o úsporu energie a zvýšení komfortu, ale jejich potenciál mít finanční přínosy, které by vyplynuly z energetických úspor a kompenzovaly vložené náklady, nehrál při výběru projektů k financování žádnou roli (doby návratnosti kontrolovaných projektů viz příloha II). 
38. the projects selected for financing did not have rational objectives in terms of cost-effectiveness, i.e. cost per unit of energy saved. their objectives were to save energy and improve comfort, but they were not selected for financing on the basis of their potential to produce financial benefits through energy savings, thus compensating for the cost incurred (see the Annex II for the payback periods for the audited projects).
39. V žádném z kontrolovaných států nebyly schváleny nákladově optimální minimální požadavky na energetickou náročnost budov a stavebních prvků, ani se systematicky neshromažďovaly údaje o profilech energetické spotřeby stávajících budov. Přestože vnitrostátní technické normy stanoví limity pro tepelné hodnoty budov a stavebních materiálů, příjemci uplatňovali různé přístupy, technologie a materiály, čímž dosahovali různých tříd energetické náročnosti. 
39. none of the audited countries had approved cost-optimal minimum energy performance requirements for buildings and building components, nor did they systematically collect data of the energy consumption profiles of existing buildings. although national construction standards set limits for the thermal values of buildings and construction materials, beneficiaries used flexible approaches, technologies and materials to achieve various energy performance classes.
25 Pracovní dokument Komise č. 2 Nové programové období 2007–2013, Orientační pokyny k metodám hodnocení: monitorovací a hodnoticí ukazatele, srpen 2006. 
25 commission working document no 2 the new programming period 2007-13, indicative Guidelines on Evaluation Methods: Monitoring and Evaluation indicators, august 2006.
26 Pracovní dokument Komise týkající se ukazatelů účinků a cílů, K novému systému monitorování a hodnocení v rámci politiky soudržnosti EU, červen 2011, nezveřejněno. 20 Zvláštní zpráva č. 
26 commission working document on outcome indicators and targets, towards a new system of monitoring and evaluation in Eu cohesion policy, June 2011, not published.
21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
20 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
40. Řídicí orgány neposkytly k realizaci opatření energetické účinnosti žádné pokyny, například pokud jde o specifikaci prací či technologií, které se mají uplatnit, nebo náklady či optimální poměr nákladů a přínosů, jehož se má dosáhnout. nE Vždy byly EnErGEtIcké audIty poVInné nEbo nEbyly dostatEčné kValIty 41. 
40. the managing authorities did not provide guidance for the implementation of energy efficiency measures, such as specifications for works, technologies to be employed and costs or optimal cost-benefit ratios to be achieved.
V České republice je energetický audit povinný u veřejných budov, jejichž spotřeba energie přesahuje 1 500 GJ/rok. Na doporučení těchto auditů se příjemci plně spoléhali. Energetický auditor většinou doporučil velmi nákladnou investiční variantu, protože slibovala vyšší úsporu energie než levnější varianta. 
42. in the czech republic, energy audits were obligatory for public buildings with an energy consumption of more than 1 500 GJ/year. the beneficiaries were fully reliant on the recommendations of these audits. the energy auditor usually recommended a very costly investment option, because it promised higher energy savings than the cheaper options. no cost-effective option was proposed.
43. V Itálii se před realizací projektů energetický audit neprováděl. Monitorování spotřeby energie před zahájením a po dokončení projektu se od příjemců nepožadovalo. 
43. in italy, projects were not preceded by an energy audit. the project beneficiary was not required to monitor energy consumption before the project and after its completion.
44. V Litvě nebyly energetické audity dostatečně podrobné, pokud jde o údaje z měření u budov před renovací. 
44. in Lithuania, the energy audits were not sufficiently detailed with regard to measurement data for buildings before renovation. therefore, it was not possible to verify the actual benefits of projects28. similar problems were noticed in the monitoring report on the implementation of the residential building modernisation programme29.
Před realizací projektů se navíc nevyžadovalo ani výchozí posouzení energetické náročnosti. 
Moreover, no baseline assessment of energy performance before project implementation was required.
Pouze u dvou z osmi kontrolovaných projektů proběhly energetické audity před zahájením projektu, u zbývajících šesti se tak stalo až po započetí renovace. 
Energy audits had only been performed for two out of eight audited projects before the projects started and the remaining six were energy audited after the start of the refurbishment works.
27 SEK(2009) 889 v konečném znění, s. 36 a 59. 
27 sEc(2009) 889 final, p. 36 and 59.
28 Podle metodiky pro energetické audity a audity energetických zdrojů a využití studené vody ve veřejných budovách, kterou schválilo ministerstvo hospodářství jako pokyn č. 4-184 ze dne 29. dubna 2008, to není povinné. 
28 this is not required under the methodology for energy audits and audits of energy resources and cold water use in public buildings approved by the Minister of Economy order no 4-184 of 29 april 2008.
29 Monitorování programu renovace vícebytových budov. Veřejná instituce „Kompetencijų centras“, zadáno HUDA, 2009. 
29 Monitoring of the programme for refurbishment of Multi-apartment residential Buildings. public institution ‘Kompetencijų centras’, ordered by Huda, 2009.
21 Zvláštní zpráva č. 
21 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
22 projEkty měly hmotné Výstupy, alE jEjIch cEna byla V poměru k možné ÚspořE EnErGIE Vysoká 45. U všech kontrolovaných projektů se realizovaly hmotné výstupy (např. výměna oken a dveří, zateplení fasády a střechy), které odpovídaly normám a byly v plánované kvalitě. Všechny tyto projekty také přinesly zlepšení v oblasti údržby budov a zvýšení komfortu (např. snížení hluku, ochrana před průsakem vody a před větrem) nebo větší soulad se stávajícími právními požadavky v oblasti bezpečnosti (např. únikové východy). 
22 projEcts producEd physIcal outputs, but at a hIGh cost In rElatIon to thE EnErGy potEntIally saVEd 45. all audited projects produced their physical outputs (e.g. windows and doors replaced, walls and roof insulated) to an appropriate standard and in the planned quantity. all the audited projects produced benefits such as building maintenance and increased comfort (e.g. reduction of noise, water/wind infiltrations) or better observance of current legal requirements in terms of safety (e.g. exit doors).
V době auditu však tento monitorovací systém ještě nefungoval. 
However, at the time of the audit, the monitoring system was not yet operational.
47. Pokud jde o Českou republiku, podle předběžných zpráv energetických auditorů dosáhly cílů na snížení spotřeby energie všechny projekty kromě jednoho30, přičemž skutečná energetická úspora dokonce ještě převyšovala plán. U všech kontrolovaných projektů se však jednalo o drahé investice s dobou návratnosti delší, než je životnost jednotlivých prvků budov. 
47. according to the energy auditors’ preliminary reports, all but one of the audited projects in the czech republic achieved their objectives of energy consumption reduction30 with the actual energy savings even exceeding those planned.
Doba návratnosti kontrolovaných projektů se pohybovala od 27 do 148 let, průměr byl 52 let. 48. V případě OP Basilicata (Itálie) nebylo možné přínosy kontrolovaných projektů spolehlivě posoudit. 
However, all audited projects were costly investments with payback periods exceeding the lifetime of the individual components or buildings. the payback period for the audited projects varied from 27 to 148 years, with an average of 52 years.
30 Projekt Kladno. 
30 project Kladno.
V rámci MOP Energie (Itálie) se do konce roku 2011 podařilo dokončit pouze jeden projekt31. V projektové žádosti byly předpokládané přínosy vyčísleny na jeden milion eur ročně, což by znamenalo prostou dobu návratnosti deset let. Úspora energie po dokončení projektu se však odhaduje pouze kolem 500 000 EUR ročně (příjemce udělal v projektové žádosti početní chybu), takže prostá doba návratnosti činí ve skutečnosti 19 let. 
49. under the Energy iop (italy), only one project had been finalised by the end of 201131. in the project application, the benefits were estimated at 1 million euro/year, which would have resulted in a simple payback period of 10 years. it is estimated that, after completion, the project will only generate energy savings of around 500 000 euro/year (the beneficiary had made a calculation error in the project application), which gives a simple payback period of 19 years.
31 Projekt nemocnice Cardarelli, Neapol. 
31 project cardarelli Hospital, naples.
32 Projekty ve městech Palanga, Gargzdai, Garliava, Alytus a projekt univerzitní kliniky ve Vilniusu. 
32 projects palanga, Gargzdai, Garliava, alytus, and Vilnius university clinics.
21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
23 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
52. Kontrolované projekty v oblasti energetické účinnosti ve veřejných budovách nebyly nákladově efektivní. a) přestože se u kontrolovaných projektů realizovaly plánované hmotné výstupy, jako např. výměna oken a dveří nebo zateplení fasády a střechy, náklady na ně byly v poměru k možné úspoře energie vysoké. 
52. the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective. (a) although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need for refurbishment of public buildings.
Potřeba renovovat veřejné budovy byla důležitějším kritériem než energetická účinnost. Ačkoliv se kontrolované projekty zaměřovaly na úsporu energie a zvýšení komfortu, výsledný poměr mezi energetickými úsporami a investičními náklady nebyl dobrý. Průměrná doba návratnosti investic byla přibližně 50 let, což je vzhledem k životnosti renovovaných prvků budov i budov samotných příliš dlouho (viz body 18–22, 23–28, 36–40, 45–50); b) Energetické audity buď nebyly povinné (Itálie, Litva), anebo pokud se vyžadovaly (Česká republika), investiční varianty doporučené energetickým auditorem byly až příliš nákladné. 
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves (see paragraphs 18 to 22, 23 to 28, 36 to 40, 45 to 50); (b) energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured (see paragraphs 41 to 44).
21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 25 doporučEní komise by měla podniknout nezbytná opatření (včetně vypracování dalších návrhů nařízení v následujícím programovém období) k tomu, aby podmínkou pro financování opatření energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti v následujícím programovém období bylo: 1) vypracování patřičného posouzení potřeb na úrovni programu. toto posouzení potřeb by mělo vyhodnotit spotřebu energie konečnými uživateli ve všech odvětvích, určit potenciál v oblasti energetických úspor hospodářství a stanovit cíle a vhodné metody pro hodnocení úspěšnosti plánu energetické účinnosti. pro každé odvětví by se také měla určit nákladově efektivní řešení. 
Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency 25 rEcommEndatIons the Commission should take the necessary initiatives, including making further proposals on the regulations in order to make the Cohesion Policy funding for energy efficiency measures in the next programming period subject to: (1) the establishment of a proper needs assessment at a programme level.