natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6 Jelikož se některé členské státy rozhodly omezit počet typů způsobilých žadatelů, jsou programy organizovány velmi rozdílně: ve Francii je pro mléčné výrobky schváleno více než 11 000 škol či obcí oproti čtyřiceti dodavatelům ve Španělsku a v Itálii jsou pro ovoce schváleny pouhé čtyři organizace výrobců. 
6 As some Member States have opted to narrow the range of bodies that may apply, the schemes are managed in very different ways. For example, authorisation to receive milk has been granted to over 11 000 schools and local councils in France, around 40 suppliers in Spain and just four producers’ organisations in Italy.
7 Sazba stanovená nařízením (ES) č. 657/2008. 
7 This is the rate established in Regulation (EC) No 657/2008.
Pro způsobilé mléčné výrobky kromě mléka (sýr, jogurty atd.) se v nařízení stanoví sazebník podle kategorií a způsob přepočítávání na ekvivalent kilogramů mléka. 
In the case of other eligible milk products (cheese, yoghurt, etc.), the regulation provides a scale by category for conversion into kilogram equivalents of milk.
8 Článek 5 nařízení (ES) č. 
8 Article 5 of Regulation (EC) No 657/2008.
11 GRAF 2 MLÉKO DO ŠKOL – POMĚRNÝ PODÍL JEDNOTLIVÝCH MODELŮ V NAVŠTÍVENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH Zdroj: Navštívené členské státy. 
11 GRAPH 2 SCHOOL MILK — RELATIVE SHARE OF THE DIFFERENT MODELS IN THE MEMBER STATES VISITED Source: Member States visited.
Bezplatná distribuce 23% Prodej za sníženou cenu 33% Jídelny 44% Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
Distributed free of charge 23% Sold at a reduced rate 33% Canteens 44% Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Program může nabývat různých podob, avšak v navštívených členských státech byly zaznamenány tři základní modely (viz graf 2 a rámeček 2): a) podpory mléčných výrobků, které jsou součástí školního stravování9 (zejména Francie, Itálie a Švédsko); b) prodej zlevněného mléka mimo jídelny (Německo, Polsko (střední školy) a Spojené království (děti starší pěti let)); c) bezplatná distribuce mléka mimo jídelny10 (zejména v Polsku (základní školy) a ve Spojeném království (děti do pěti let)). 
Although the scheme may take any number of different forms, three models in particular were encountered in the Member States that were visited (see Graph 2 and Box 2): (a)subsidies for milk products included in canteen meals9 (mainly France, Italy and Sweden); (b)milk sold at a reduced price outside canteens (Germany, Poland (secondary schools) and the United Kingdom (children above 5 years of age)); (c) milk distributed free of charge outside canteens10 (mainly Poland (primary) and the United Kingdom (children up to 5 years of age)).
OVOCE A ZELENINA 9. 
FRUIT AND VEGETABLES 9.
Podpora Společenství představuje 50 až 75 %11 nákladů na dodávané ovoce a zeleninu, včetně některých souvisejících nákladů, přičemž zbytek obvykle financují členské státy. 
EU aid accounts for between 50 % and 75 %11 of the cost of the fruit and vegetables distributed, including certain associated charges, with the remainder usually being financed by the Member States.
4 nařízení (ES) č. 657/2008). 10 Podpora EU pokrývá jen velmi malou část nákladů, takže mléčné výrobky poskytované zdarma závisejí především na vnitrostátních rozpočtech. Viz body 61 a 63. 
9 Milk products ‘used in the preparation of meals within the premises of the educational establishment and which do not involve heat treatment may benefit from the aid’ (Article 5(4) of Regulation (EC) No 657/2008). 10 As the EU aid only covers a fraction of costs, distribution free of charge is mainly thanks to the national budgets.
11 Procento se mezi členskými státy liší, protože pro regiony způsobilé v rámci cíle „konvergence“ a nejvzdálenější regiony je stanovena vyšší míra podpory. 
See paragraphs 61 and 63. 11 Thepercentagevaries between Member States, given the higher rate available in convergence and outermost regions.
12 RÁMEČEK 2 TYPICKÉ PŘÍKLADY DOTOVANÝCH MLÉČNÝCH VÝROBKŮ, KTERÉ BYLY ZAZNAMENÁNY V NAVŠTÍVENÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH ο Francie: porce sýra nebo jogurtu jako dezert (jídelna). ο Itálie: parmezán na jídle z těstovin nebo mozzarella v salátu (jídelna). ο Švédsko: samoobslužný výdejník mléka během doby jídla (jídelna). ο Spojené království a Polsko: mléko v kartonech prodávané za sníženou cenu nebo poskytované zdarma dětem určitého věkového rozpětí především díky vnitrostátním rozpočtům. ο Německo: ochucené mléko v kartonech prodávané za sníženou cenu ve školních prodejnách. Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
12 BOX 2 TYPICAL EXAMPLES OF MILK PRODUCTS THAT ARE SUBSIDISED IN THE MEMBER STATES VISITED ο France: portions of cheese or yoghurt as a dessert (canteens) ο Italy: parmesan on a serving of pasta or mozzarella in a salad (canteens) ο Sweden: self-service milk fountains during meals (canteens) ο United Kingdom and Poland: cartons of milk sold at a reduced rate or distributed free of charge to younger children, mainly with help from the national budget ο Germany: cartons of flavoured milk sold at a reduced rate in school shops Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Nařízení stanoví celkový strop výdajů ve výši 90 milionů EUR, které se rozdělují mezi členské státy, jež o ně požádají. 
The regulation sets an overall budget ceiling of 90 million euro, shared among the participating Member States.
Rozdělení příspěvku mezi potenciální žadatele je ponecháno na uvážení každého členského státu v rámci jeho vnitrostátní strategie. 
Each Member State is free to decide, through its national strategy, how to divide its national allocation among potential applicants.
Podpora na ovoce a zeleninu je podmíněna přijetím doprovodných vzdělávacích opatření, která mají zajistit úspěch programu. 
Support for the distribution of fruit is conditional on the mandatory adoption of accompanying educational measures to ensure that the scheme is a success.
I když EU tato opatření nefinancuje, považují se pro program za klíčové. 
Although ineligible for EU funding, these measures are considered a crucial part of the scheme.
Veškeré ovoce, jehož distribuci auditoři během auditu sledo-vali, bylo zdarma a distribuce probíhala mimo dobu podávání jídla. 13 Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
All of the fruit that the auditors saw being distributed was free of charge and supplied outside mealtimes. 13 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
14 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU SDRUŽENÝ AUDIT OBOU PROGRAMŮ ZAMĚŘENÝ NA ÚČELNOST... 
14 AUDIT SCOPE AND APPROACH A COMBINED AUDIT OF THE EFFECTIVENESS OF BOTH SCHEMES ...
Audit se především týkal účelnosti programů „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“. 
The audit was mainly concerned with the effectiveness of the School Milk and Fruit Schemes.
Vhodným okamžikem pro takovou analýzu se jevilo spuštění nového programu „Ovoce do škol“ v roce 2009, který vycházel z velmi podobného modelu jako program „Mléko do škol“. 
It was felt that the launch of the Fruit Scheme in 2009, using a model similar to that already in place for the Milk Scheme, was the right time for such an analysis.
Se zřetelem k této chronologii se audit zabýval zejména programem „Mléko do škol“ a na doplnění bylo provedeno srovnávací zkoumání systému, který se zaváděl pro program „Ovoce do škol“. 
Because of this timing, the audit largely focused on the Milk Scheme, supplemented by a comparative review of the system now being set up for fruit.
Auditní otázky týkající se účelnosti programů byly následující: a) Je účast dostatečně podporována (analýza překážek účasti) a je dostatečná, aby bylo dosaženo stanovených cílů? b) Mají realizované výdaje přímý dopad na spotřebu výrobků příjemci? 
The audit questions asked in respect of the schemes’ effectiveness were: (a) Is participation sufficiently encouraged (assessment of any disincentives to participate) and is it enough for the objectives to be achieved? (b)Does spending have a direct impact on the beneficiaries’ consumption of the products distributed?
(Efekt mrtvé váhy: byly by výrobky konzumovány i bez podpory?) c) Je pravděpodobné, že programy splní svou vzdělávací roli a ovlivní budoucí stravovací návyky? 
(Deadweight effect: would the products be consumed if no aid were available?) (c) Are the schemes likely to meet their educational objectives and influence future eating habits?
GRAF 3 MLÉKO DO ŠKOL – PLATBY V ROCE 2009 PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ Ostatní 19 % Itálie 4% Finsko 6% Německo 9% Spojené království 10% Polsko 19% Francie 18% Zdroj: Evropská komise. 
GRAPH 3 SCHOOL MILK — 2009 PAYMENTS BY MEMBER STATE Others 19 % Italy 4% Finland 6% Germany 9% United Kingdom 10 % Poland 19 % France 18 % Source: European Commission.
Švédsko 15% 
Sweden 15 %
Oba programy dnes do velké míry vycházejí z hypotézy, že mezi konzumací dotovaných výrobků a veřejným zdravím existuje kladná spojitost12. 
To a large extent, both schemes are now grounded in the hypothesis that there is a positive link between public health and consumption of these subsidised products12.
Audit se týkal školních roků 2008/09 a 2009/10 a zkoumal rovněž přípravu obou nařízení, která jsou nyní v platnosti, a u programu „Mléko do škol“ analyzoval výsledky posledních dostupných hodnocení. 
The audit looked at the 2008/09 and 2009/10 school years. It also examined the preparations that were made for the two regulations currently in force and, for the Milk Scheme, assessed the most recent evaluation results.
Audit se prováděl v útvarech Komise a také v Německu13, Francii, Itálii, Polsku, Švédsku a Spojeném království. 
The audit was carried out at the Commission and in Germany13, France, Italy, Poland, Sweden and the United Kingdom.
Těchto šest členských států (z nichž dva poslední se účastní pouze programu „Mléko do škol“) představuje 75 % plateb v roce 2009 na program „Mléko do škol“ a 63 % rozpočtu stanoveného na první rok programu „Ovoce do škol“ (viz grafy 3 a 4). 
These six Member States (the last two were participating in the Milk Scheme only) accounted for 75 % of Milk Scheme payments in 2009 and 63 % of the budget estimate for the first year of the Fruit Scheme (see Graphs 3 and 4).
12 Vizbod3písm.b) a rámeček 1. 
12 Seeparagraph3(b)andBox1.
13 SeverníPorýní-Vestfálsko a Bavorsko. 
13 NorthRhine-Westphaliaand Bavaria.
15 GRAF 4 OVOCE DO ŠKOL – ROZPOČET NA ROK 2009/10 PODLE ČLENSKÝCH STÁTŮ Ostatní 30% Německo 23% Španělsko Itálie 7% 17% Polsko 10% Francie 13% Zdroj: Evropská komise. 
15 GRAPH 4 SCHOOL FRUIT — 2009/10 BUDGET BY MEMBER STATE Others 30% Spain 7% Poland 10% Germany 23% Italy 17% Source: European Commission.
Byly analyzovány postupy Komise a navštívených členských států pro provádění a monitorování programů. 
The auditors examined the procedures set up by the Commission and the Member States for implementing and monitoring the schemes.
Auditoři rovněž navštívili 31 žadatelů, kterým je poskytována podpora v zastoupení více než 40 000 vzdělávacích zařízení a dvou milionů dětí. 
They also visited 31 applicants receiving aid on behalf of over 40 000 educational establishments and some 2 million children.
Návštěva na místě proběhla také u 56 zařízení účastnících se nejméně jednoho z obou programů, jež navštěvuje více než 16 000 dětí. ... 
Further visits were made to 56 establishments (attended by over 16 000 children) participating in at least one of the schemes. ...
DOPLNĚNÝ O PŘEZKUM SPRÁVNOSTI 19. 
AND A REGULARITY REVIEW 19.
Součástí auditu byl i přezkum správnosti nejdůležitějších aspektů, které by s největší pravděpodobností mohly mít přímý dopad na příjemce a účelnost politiky. 
The audit also included a regularity review of key aspects that were most likely to have a direct effect on beneficiaries and policy effectiveness.
V jednotlivých navštívených členských státech byly zjištěny problémy, a to zejména s výkladem platných pravidel. Na tyto problémy byly Komise a příslušné členské státy upozorněny ve sdělení, které jim bylo zasláno. Tato zjištění jsou podrobněji shrnuta v příloze II. 
Problems — amongst other things with regard to the interpretation of the rules in force — were detected in the various Member States that were visited, and were raised in a communication to the Commission and the Member States concerned. For further information, these aspects are summarised in Annex II.
16 Zdroj: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
16 Source: http://agriculture.gouv.fr/un-fruit-pour-la-recre Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Program „Mléko do škol“ byl v roce 1999 na úrovni Společenství předmětem externího hodnocení14. 
In 1999 the School Milk Scheme was the subject at Community level of an external evaluation14.
Program byl posouzen velmi kriticky a vzhledem k jeho nízké účelnosti a nedostatečnému poměru mezi náklady a přínosy bylo doporučeno opatření ukončit (viz rámeček 3). 
The evaluation was extremely critical of the scheme and it recommended termination of it because of its low effectiveness and poor cost–benefit ratio (see Box 3).
Komise tudíž navrhla, aby byl program ukončen, což však Rada odmítla. S ohledem na toto politické rozhodnutí tedy Komise předložila návrhy na snížení financování programu z rozpočtu Společenství, které však byly schváleny jen zčásti (viz rámeček 4). 
The Commission reacted by proposing that the scheme be wound up — a proposal that was rejected by the Council. In response to this political decision, the Commission then submitted new proposals with a view to reducing the Community contribution to the scheme. These were only partially accepted (see Box 4).
14 Evaluation of the School Milk Measure (Hodnocení opatření „Mléko do škol“), v únoru 1999 vypracovaly CEAS Consultants ( Wye) Ltd – Centre for European Agricultural Studies a Institute for the Management of Dairy Companies –Technische Universität München. 
14 ‘Evaluation of the School Milk Measure’, finalised in February 1999 by CEAS Consultants ( Wye) Limited — Centre for European Agricultural Studies, and the Institute for the Management of Dairy Companies at Technische Universität München.
K dispozici na internetových stránkách Komise: http://ec.europa.eu/agriculture/ eval/reports/schoolmilk/. 
Available on the Commission’s website at http://ec.europa. eu/agriculture/eval/reports/ schoolmilk/.
RÁMEČEK 3 HODNOCENÍ Z ROKU 1999 – ZÁVĚR A ZÁVĚREČNÉ DOPORUČENÍ „[...] 
BOX 3 1999 EVALUATION — CONCLUSION AND FINAL RECOMMENDATION ‘[...]
Je-li opatření posuzováno čistě na základě současných vyhlašovaných a doložených cílů (udr-žení a zvýšení spotřeby mléčných výrobků), mělo kladný dopad jen okrajově a poměr mezi náklady a přínosy je u něj nedostatečný. 
Judged purely against the current, stated documented objectives of the measure (maintaining and increasing consumption of milk products), the measure has had a marginal positive impact and represents poor value for money.
I když výsledek takového opatření se předpovídá jen obtížně, je pravděpodobné, že čistým efektem by nepochybně byla snížená dostupnost mléčných výrobků a jejich nižší spotřeba ve školách. 
Whilst it is impossible to predict the outcome of such an action it is likely that the net effect of such action would undoubtedly lead to decreased availability of milk products and decreased consumption in schools.
Informace předložené v této zprávě však naznačují, že dopad by byl pravděpodobně jen velmi omezený. [...] 
However, the evidence presented in this report suggests that the impact would probably be very limited. [...]
Jelikož hlavní výše uvedená doporučení se zaměřují na ukončení opatření a využití zdrojů na alternativní a účelnější opatření, žádná další doporučení na zlepšení efektivnosti stávajících opatření se nepředkládají. 
As the main recommendations given above focus on discontinuation of the measure and use of resources for alternative, more effective measures, no further recommendations relating to improving the efficiency of the existing measure are made.
Autoři soudí, že případné změny by se měly zaměřit na základní nedostatky opatření, které mu brání dosáhnout jeho cílů. 
The authors consider that the focus of any change should seek to address the fundamental weaknesses of the measure in achieving its objectives.
Třebaže doporučení na zlepšení efektivnosti stávajícího opatření by bylo možno předložit, taková doporučení by problémy, které vedou k velmi nízké účelnosti opatření, zásadním způsobem neřešila.“ Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
Whilst making recommendations for improving the efficiency of the existing measure could be offered, these would not significantly address the issues contributing to the very limited effectiveness of the measure.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Jiné hodnocení, vypracované v roce 2005 ve Spojeném králov-ství15, se týkalo jak podpory EU, tak doplňkové platby z vnitrostátního rozpočtu (viz bod 8 písm. b)). 
In 2005, another evaluation was made in the UK15, relating to both the EU support and the top-up from the national budget (see paragraph 8(b)).
Jeho závěry popisují opatření jako neúčelné a nákladné a upozorňují zejména na nepřiměřené náklady na jeho řízení a na nízkou přidanou hodnotu. 
Its conclusions describe the measure as ineffective, expensive and characterised, in particular, by disproportionate management costs and low added value.
V hodnocení se vládě Spojeného království doporučuje zvážit, zda s Evropskou komisí neprojednat myšlenku dotační program EU „Mléko do škol“ ukončit. 23. 
The evaluation recommends that the UK government should ‘consider discussing with the European Commission the idea of ending the EU SMSS’. 23.
Od roku 1999 Komise souběžně pravidelně upravovala prováděcí pravidla programu (zjednodušení, přizpůsobení seznamu výrobků a míry podpory podle kategorií apod.) ve snaze o jejich zlepšení. 
For its part, the Commission has regularly sought since 1999 to improve the scheme by reworking its implementing rules (simplifying them, amending the list of products and the aid rates by category, etc.).
Tyto změny však byly jen okrajové, tj. neovlivnily logiku programu ani jeho hlavní rysy. 
However, these developments have remained ‘marginal’ — i.e. they have not affected the logic of the scheme or its main features.
15 Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England (Hodnocení národní doplňkové platby k podpoře EU na distribuci mléka ve školách v Anglii), pro ministerstvo pro životní prostředí, výživu a záležitosti venkova (Defra) vypracoval London Economics ve spolupráci s Dr. Susan Newovou. 
15 ‘Evaluation of the National Top-Up to the EU School Milk Subsidy in England’, for the Department for Environment, Food and Rural Affairs (Defra), by London Economics in cooperation with Dr Susan New.
Úryvky a odkaz viz příloha III. 
Excerpts are given in Annex III, together with a link.
18 RÁMEČEK 4 NÁVRHY KOMISE V NÁVAZNOSTI NA HODNOCENÍ Z ROKU 1999 „Komise na základě tohoto doporučení nejprve zamýšlela navrhnout ukončení režimu a předložila předběžný návrh rozpočtu na rok 2000 s ohledem na tento předpoklad. [...] všechny zúčastněné strany byly nakloněny zachování podpory EU, a to především kvůli jejím výživovým přínosům [...] 
18 BOX 4 THE COMMISSION’S PROPOSALS IN RESPONSE TO THE 1999 EVALUATION ‘Drawing on this recommendation, the Commission initially intended to propose the suppression of the scheme and presented its preliminary draft budget for 2000 based on this assumption [...] all participants pleading in favour of maintaining the EU subsidy notably because of its nutritional merits [...]
Ve světle této diskuse Komise svoje původní stanovisko přezkoumala a nyní navrhuje, aby byl program distribuce mléka ve školách spolufinancován rovným dílem. [...] 
In the light of this discussion, the Commission reconsidered its initial intention and is now proposing a co-financing of the school milk programme, on a 50/50 basis. [...]
Z důvodu napjatého rozpočtového rámce a nedostatečného poměru mezi náklady na opatření a jeho přínosy není možné udržet rozpočtovou položku určenou na distribuci mléka ve školách na její současné úrovni. [...] 
In view of the tight budgetary framework and of the low cost/efficiency of the measure, the budget line for school milk cannot be maintained as its current level’ [...]
Zastánci programu distribuce mléka ve školách jej velmi často hájí a poukazují přitom na obecnější cíle v oblasti zdravotní, výživové či dokonce sociální. I když v plné míře uznávám platnost tohoto argumentu, [...] tyto cíle jsou pro režim, který je součástí společné organizace trhu s mlékem a mléčnými výrobky, příliš ambiciózní. 
‘The school milk programme is very often defended on the basis of broader health, nutritional or even social objectives.’While the relevance of this argument is fully recognised, ‘[...] these objectives are too ambitious for a scheme that is part of the CMO for milk and dairy products.
Kromě toho [...] když členské státy argumentují takovými cíli, měly by být ochotny vzít část odpovědnosti za výdaje vzniklé z titulu tohoto režimu na sebe.“ Zdroj: Dopis GŘ VI kabinetu člena Komise zodpovědného za zemědělství a rozvoj venkova – březen 2000. 
Again, [...] when Member States invoke such objectives, they should be willing to share the responsibility for expenditure under the scheme.’ Source: Note from DG VI to the office of the Commissioner responsible for agriculture and rural development, March 2000.
10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? OČEKÁVANÝ DOPAD JE OMEZEN SKROVNÝMI VÝDAJI A NEEXISTENCÍ NÁSTROJE PRO ZAMĚŘENÍ POMOCI NA PŘEDNOSTNÍ POTŘEBY CHYBÍ USPOKOJIVÉ SYSTÉMY MĚŘENÍ VÝKONNOSTI 24. 
Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective? ANTICIPATED IMPACT LIMITED BY MODEST SPENDING AND NO MECHANISM FOR TARGETING PRIORITY NEEDS NO SATISFACTORY PERFORMANCE ASSESSMENT SYSTEMS 24.
Cíle obou programů, které se týkají jak „trhu“, tak „výživy a zdraví“, jsou vymezeny kvalitativně a velmi obecně (viz rámeček 5). 
The schemes’ two objectives – ‘market’ and ‘nutrition and health’ – are defined very broadly and in qualitative terms (see Box 5).
Nebyly vyjádřeny kvantitativně a ještě méně jako cíle SMART16. 
They have not been expressed quantitatively, still less as ‘SMART’ objectives16.
Pokud jde o program „Mléko do škol“, jelikož chybí přesné cíle, podle nichž by bylo možno účelnost politiky měřit, ukazatele, které jsou k dispozici (distribuovaná množství podle kategorie, odhadovaný počet účastnících se žáků), jsou ukazatele činnosti, které neměří výsledky ani dopad politiky17. 
Where the Milk Scheme is concerned, in the absence of precise objectives against which to assess the policy’s effectiveness, the available indicators (quantities distributed by category, approximate number of participating pupils) are activity indicators that give no measure of policy outcomes or impact17.
Při auditu se také zjistilo, že shromažďované informace, zejména odhadované počty účastnících se žáků, jsou nespolehlivé18. 
The audit also highlighted the unreliability of the information gathered, especially the figures for the approximate number of participating pupils18.
3 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 
16 Article27(3)ofCouncil Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p.
17 V interním sdělení Komise se již v dubnu 1996 zdůrazňovalo, že klíčovým prvkem analýzy účelnosti je dopad opatření na vnímání mléka a objem jeho spotřeby, avšak že pro útvary GŘ VI je nemožné provést analýzu těchto ukazatelů a postojů spotřebitelů. 
17 AsearlyasApril1996an internal note at the Commission said: ‘The key factor in assessing effectiveness is the measure’s impact on the image of milk and consumption levels, but it is impossible for the departments in DG VI to appraise these areas or assess consumer response.’