natgillin/translations-raw huggingface dataset:
GŘ ECHO následně zahájilo misi, jejímž úkolem bylo nalézt způsoby, jak podporu týmů zlepšit. 66 V průběhu epidemie viru Ebola odradila některé jednotlivce od účasti na misi a souhlasu s nasazením v regionu skutečnost, že neexistovala žádná záruka vzdušné záchranné evakuace, tzv. medevac, (potenciálně) nakažených mezinárodních zdravotníků a humanitárních pracovníků. 
ECHO subsequently launched a mission to identify ways of improving the support for the teams. 66 During the Ebola outbreak, the fact that there was no guarantee of a medevac for (potentially) infected international healthcare and humanitarian aid workers deterred some such individuals from accepting deployment to the region.
Spolupráce jak uvnitř, tak vně ETF mezi GŘ ECHO, GŘ SANTE a WHO zaměřená na zřízení systému vzdušné záchranné evakuace EU je příkladem účinné spolupráce, i když vytvoření tohoto systému trvalo navzdory naléhavosti a ústřednímu významu této potřeby poměrně dlouho (viz rámeček 4). 
The collaboration both within and without the ETF between ECHO, DG SANTE and the WHO to establish an EU medevac system represents an example of effective coordination, although this took a long time to develop considering the urgency and central importance of the need (see Box 4).
Vývoj evropského systému vzdušné záchranné evakuace byl složitý a zdlouhavý Na akutní potřebu systému záchranné evakuace humanitárních a zdravotních pracovníků upozornili již Lékaři bez hranic (MSF) v srpnu 2014 a OSN v září téhož roku44. 
The development of the EU medevac system was a complex and lengthy operation The acute need for medical evacuations of humanitarian aid workers and healthcare workers was expressed by MSF and the United Nations in August and September 2014 respectively44.
GŘ ECHO úzce spolupracovalo s GŘ SANTE a WHO na vývoji standardních provozních postupů pro evropský systém vzdušné záchranné evakuace, které výbor HSC schválil dne 14. října. 
ECHO worked closely with DG SANTE and the WHO to develop standard operating procedures for an EU medevac system, which were approved by the HSC on 14 October.
Komise současně hledala dopravní prostředky (letadla) v civilním a komerčním45 i vojenském sektoru46. 
In parallel, the Commission looked for means of transport (planes) in both the civil/commercial45 and military domain46.
Poté, co Komise nebyla schopna přimět účastnické státy, aby se zavázaly k tomu, že dají k vzdušné záchranné evakuaci k dispozici civilní prostředky, GŘ ECHO dne 5. září formálně požádalo ESVČ, aby aktivovala skupinu EU pro plánování pohybu (EUMPC) s cílem nalézt řešení s využitím vojenských prostředků. 
After the Commission was unable to get the Participating States to commit to making civil assets available for medical evacuation efforts, on 5 September 2014 ECHO formally asked the EEAS to activate its EU Movement and Planning Cell (EUMPC), with the aim of finding a solution involving use of military assets.
Navzdory úzké spolupráci mezi GŘ ECHO a EUMPC byla ochota členských států dát k dispozici vojenské prostředky velmi omezená. 
Despite the close collaboration between ECHO and the EUMPC, Member States’ willingness to commit military assets was very limited.
Další překážkou včasné realizace byl nedostatek předchozích zkušeností v této oblasti, absence hotových technických řešení a čas nutný na úpravu prostředků a jejich registraci. 
The lack of previous experience in this area, the absence of ready-made technical solutions and the time required to adapt the assets and register them posed further considerable obstacles to timely delivery.
Systém EU pro vzdušnou záchrannou evakuaci byl nakonec dokončen, když Lucembursko přislíbilo DSSK dvě letadla, a byl dán k dispozici v polovině února 2015. 
Eventually the EU medevac system was completed when Luxembourg pledged two planes to the voluntary pool, and it became available from mid February 2015.
44 Akutní potřebu vzdušné záchranné evakuace výslovně vyjádřili Lékaři bez hranic 11. srpna 2014. Úřad OCHA při OSN zaslal žádost o kapacity pro vzdušnou záchrannou evakuaci středisku ERCC a NATO dne 1. září 2014. 
44 The acute need for medical evacuation was expressed explicitly by MSF on 11 August 2014; the UN OCHA sent a request for medical evacuation capacities to the ERCC and NATO on 1 September 2014.
45 I když členské státy byly schopny provádět letecké záchranné evakuace na bilaterálním základě a Komise měla možnost využít komerčních služeb, nebyla tato řešení považována za dostatečná. 
45 Although Member States were able to carry out medical evacuations on a bilateral basis, and the Commission had a commercial option available, this was not considered sufficient.
46 Tento postup lze využít na základě formální žádosti GŘ ECHO, pokud potřeby za dané krize nelze uspokojit s využitím civilních alternativ (v zásadě by řešení s využitím armádních zdrojů měla vždy být až tou poslední možností). 
46 It can be activated through a formal request from ECHO when no civil alternatives can fulfil the needs in a given crisis (in principle, military solutions should always be the last resort).
Připomínky 31 Komise plně nevyužívá informací, které má k dispozici, aby podávala zprávy o své celkové výkonnosti a o celkové výkonnosti mechanismu UCPM 67 V ročních plánech řízení a zprávách o činnosti GŘ ECHO Komise definovala jeden ukazatel týkající se fáze odezvy na katastrofu47, konkrétně včasnost odezvy. 
Observations 31 The Commission does not make full use of the information at its disposal to report on both its own and the UCPM’s overall performance 67 In ECHO’s annual management plans and activity reports, the Commission has defined one indicator relating to the response phase of a disaster47, more specifically to the timeliness of the response.
Indikátor však zahrnuje prvky mimo kontrolu Komise48. 
However, the indicator covers elements outside the Commission’s control48.
Odpovídat se za svou vlastní výkonnost je tak pro ni problematické. 
This makes accounting for its own performance difficult.
68 CECIS jako hlavní komunikační nástroj mechanismu UCPM neeviduje údaje o výkonnosti automatizovaným a strukturovaným způsobem, vyhledávat údaje o výkonnosti tak lze pouze manuálně a jde o zdlouhavý úkon. 
68 The UCPM’s main communication tool, CECIS, does not capture performance data in an automated, structured way, making identifying performance data a manual, time-consuming exercise.
Jelikož datový soubor, který může systém automaticky využívat, je omezený, není systém CECIS schopen produkovat podrobné zprávy a řídicí informace o operační efektivnosti různých kroků odezvy na mimořádnou situaci – ať už má Komise tyto kroky pod přímou kontrolou, či nikoliv. 
Since the dataset that can be automatically exploited by the system is limited, CECIS cannot produce detailed reports or management information on the operational efficiency of the different steps of an emergency response — whether or not those steps are under the Commission’s direct control.
Řada účastnických států uvedla, že by uvítaly, pokud by systém CECIS generoval agregovanější informace o výkonnosti. 
A number of Participating States said that they would like CECIS to generate more aggregated performance information.
69 Protože neexistuje kvantitativní statistika o výkonnosti, např. o včasnosti nebo zbývajících žádostech čekajících na nabídky, Komise a účastnické státy nemají podstatné informace, které by jim umožnily měřit výkonnost mechanismu UCPM a jeho přidanou hodnotu, což by mohlo trvale zlepšit to, jak tento systém zainteresované strany přijímají. 
69 The absence of quantitative performance statistics on, for example, timeliness or outstanding requests awaiting offers deprives the Commission and the Participating States of essential information to measure UCPM performance and its added value, which could help strengthen its continued acceptance by its stakeholders.
47 Ukazatel výsledku 1: průměrná rychlost intervencí v rámci mechanismu UCPM (od přijetí nabídky po nasazení). 
47 Result indicator 1: Average speed of interventions under the UCPM (from offer acceptance to deployment).
48 Například zdroje zpřístupněné účastnickými státy nebo nominace odborníků účastnických států. 
48 For example, resources made available by Participating States, or nominations of Participating States’ experts.
Závěry a doporučení 32 70 Dospěli jsme k závěru, že činnost Komise v rámci koordinace odezvy na katastrofy mimo Unii od začátku roku 2014 byla obecně účinná. 
Conclusions and 32 recommendations 70 We conclude that the Commission has been broadly effective in facilitating the coordination of responses to disasters outside the Union since the beginning of 2014.
Naše celkové hodnocení potvrdily i všechny účastnické státy, které odpověděly na náš dotazník. 
Our overall assessment has been confirmed by all the Participating States that responded to our questionnaire.
Vyjádřily i spokojenost s úlohou, kterou Komise hrála při usnadňování koordinace. 
They expressed satisfaction with the role played by the Commission in facilitating coordination.
71 U všech tří zkoumaných katastrof došlo k aktivaci mechanismu civilní ochrany Unie včas (viz body 17–19) a týmy civilní ochrany EU pomáhaly s koordinací s týmy účastnických států v terénu (viz body 26–27). 
71 For each of the three disasters we examined, activation of the Union Civil Protection Mechanism (UCPM) was timely (see paragraphs 17 to 19), and the EU civil protection teams (EUCP teams) facilitated coordination on the ground with Participating States’ teams (see paragraphs 26 to 27).
Pomoc s koordinací poskytovanou Komisí posiluje i šíření informačních produktů, které byly hodnoceny jako užitečné (viz body 55–57). 
The Commission’s facilitation of coordination is strengthened through the widespread dissemination of information products, which were considered useful (see paragraphs 55 to 57).
72 Komise přistoupila ke koordinaci svých vlastních útvarů, jakož i koordinaci s ostatními subjekty EU a třetími stranami inkluzivně (viz body 34–37 a body 58–66). 
72 The Commission adopted an inclusive approach towards coordination amongst its own services, as well as with other EU and non-EU bodies (see paragraphs 34 to 37; and paragraphs 58 to 66).
I když míra, v níž byly koordinační činnosti EU začleněny do systému OSN, byla u různých katastrof různá, dospěli jsme k závěru, že Komise respektovala celkovou vedoucí úlohu OSN (viz body 41–46). 
Although the degree to which EU coordination activities were integrated into the UN system varied between disasters, we conclude that the Commission respected the UN’s overall lead (see paragraphs 41 to 46).
Koordinační úloha Komise trvala až do končené fáze odezvy a v jejím rámci byly přijaty kroky umožňující hladký přechod do fáze obnovy (viz body 47–48). 
The Commission’s coordination role extended to the end phase of the responses, taking steps to ensure a smooth transition into the recovery phase (see paragraphs 47 to 48).
73 Důležitou inovací právních předpisů zřizujících mechanismus UCPM byl vývoj evropské kapacity pro odezvu na mimořádné události (neboli „dobrovolného společného souboru kapacit“), která ustavuje soubor zdrojů pro odezvu, jež se členské státy předem zavázaly poskytnout. 
73 An important innovation of the legislation establishing the UCPM has been the development of the European Emergency Response Capacity (or ‘voluntary pool’), which establishes pre-committed resources for response.
Vývoj dobrovolného společného souboru kapacit byl pomalý, což znamenalo, že Komise nebyla v situaci, kdy by mohla v rámci své odezvy na katastrofy, které jsme zkoumali, doporučit nasazení konkrétních zdrojů. 
The development of the voluntary pool has been slow, meaning that the Commission was not in a position to recommend the deployment of specific assets in its response to the disasters we examined.
Hrála nicméně důležitou roli v rozšiřování rozsahu DSSK, pokud to bylo potřeba (viz body 28–32). 
Nevertheless, the Commission played an important role in extending the scope of the pool when needed (see paragraphs 28 to 32).
Závěry a doporučení 33 74 Navzdory našemu obecnému závěru jsme zjistili řadu oblastí, kde je možné další zlepšení. 
Conclusions and recommendations 33 74 Notwithstanding our overall conclusion, we found a number of areas for further improvement.
Komise by mohla získat čas ve fázi předběžné výstrahy a ve fázi výběru a nasazení týmů EUCP (viz body 20–25). 
The Commission could gain time during the pre-alert phase and during the selection and deployment of the EUCP teams (see paragraphs 20 to 25).
Řadu prvků v systému CECIS, komunikační a informační platformě Komise, lze dále zlepšovat (viz body 49–54). 
A number of features in CECIS, the Commission’s communication and information platform, could be further improved (see paragraphs 49 to 54).
Je zde prostor pro další zkvalitnění komunikace na místě a je možné usilovat o více synergií mezi operacemi civilní ochrany a operacemi humanitární pomoci (viz body 38–40). 
There is room for further enhancement of on-the-ground coordination, and more synergies could be sought between civil protection and humanitarian aid operations (see paragraphs 38 to 40).
Finanční a správní mechanismy Komise a střediska ECDC se při rozsáhlém nasazení epidemiologů prostřednictvím mechanismu UCPM v průběhu epidemie viru Ebola příliš dobře neuplatnily (viz bod 33). 
The Commission’s and ECDC’s financial and administrative arrangements did not lend themselves well to the large-scale deployment of epidemiologists through the UCPM during the Ebola crisis (see paragraph 33).
Komise by měla také zlepšit vykazování výkonnosti mechanismu UCPM i podávání příslušných zpráv (viz body 67–69). 
Finally, the Commission could improve UCPM performance reporting (see paragraphs 67 to 69). We make five recommendations below to address these points.
Níže uvádíme pět doporučení, jak tyto záležitosti řešit. Doporučení 1 – Získat čas v kritických raných fázích odezvy Komise by měla: a) u katastrof s náhlým nástupem využívat fáze předběžné výstrahy v systému CECIS dříve, jakmile se objeví první ukazatele dopadu anebo potřeby, a umožnit tak účastnickým státům mobilizovat zdroje před aktivací mechanismu UCPM; b) po žádostech o pomoc zasílat žádosti o nominace odborníků okamžitě, pokud se dá od účastnických států přiměřeně očekávat podstatná odezva na velkou katastrofu; c) nalézt způsoby, jak zrychlit výběr a nasazení týmů EUCP, a vyzvat účastnické státy, aby ve spolupráci s Komisí vyvinuly vzájemná odborná hodnocení výkonnosti a organizovaly setkání týmů s ústředím Komise, kde se bude po ukončení mise poskytovat zpětná vazba; d) vést písemné záznamy o všech kontaktech s účastnickými státy, které mají úzké vazby k zasažené zemi, a které proto mohou mít dobré předpoklady poskytnout pomoc. 
Recommendation 1 — Gaining time in the critical early stages of a response The Commission should: (a) make earlier use of the pre-alert phase in CECIS for slow-onset disasters– as soon as first indicators of impact and/or needs arise — to allow Participating States to mobilise resources ahead of UCPM activation; (b) following requests for assistance, send out requests for nominations of experts immediately if a substantial response from Participating States to a major disaster can be reasonably expected; (c) identify ways to speed up the selection and deployment of EUCP teams, and invite Participating States to develop, together with the Commission, peer-based expert performance evaluations as well as post-mission feedback sessions between the team and Commission headquarters; (d) develop a written log of any contact made with Participating States having close ties to the affected country, which may therefore be in a good position to assist.
Cílové datum realizace: konec první poloviny roku 2017 
Target implementation date: end of first half of 2017
Závěry a doporučení 34 Doporučení 2 – Zlepšení prvků systému CECIS Aby zlepšila přehled poskytované a požadované pomoci, umožnila lepší sledování priorit a posílila uživatelskou vstřícnost, měla by Komise změnit koncepci řady klíčových prvků v systému CECIS, včetně následujících: a) automatizovat rozdílovou analýzu zadaných žádostí a splněných žádostí a zavést možnost třídění; b) poskytnout týmům EUCP v terénu zjednodušené shrnutí žádostí a nabídek v reálném čase; c) automatizovat pracovní postup pro žádosti o podporu na dopravu, a tak ho zrychlit a umožnit produkci statistik a přehledů v reálném čase; d) podniknout další kroky umožňující účinně filtrovat operační a správní sdělení a určit opatření, která využívání tohoto prvku posílí. 
Conclusions and recommendations 34 Recommendation 2 — Improving CECIS’ features In order to improve the overview of assistance provided and requested, to allow for a better follow-up of priorities and to enhance user-friendliness, the Commission should redesign a number of key features in CECIS, including: (a) automating the gap analyses of requests made versus requests fulfilled and introducing a sorting option; (b) providing EUCP teams in the field with a simplified, real-time version of the summary of requests and offers; (c) automating the workflow for transport support requests to enable a faster end-to-end process and the production of statistics and real-time overviews; (d) taking further steps to filter operational and administrative messages effectively and identifying measures to strengthen the usage of this feature.
Cílové datum realizace: Dohoda o požadavcích se zainteresovanými stranami a akční plán: konec první poloviny roku 2017 Zadávací řízení, realizace a testování: konec roku 2018 Doporučení 3 – Posílit koordinaci a možné synergie na místě Komise by měla: a) posílit podávání zpráv z terénu týmy EUCP tím, že bude vyžadovat jasnější popisy prováděných posouzení potřeb a konkrétní sledování zjištěných potřeb; b) zjistit, jak by bylo možné v budoucnu dále využít terénní sítě úřadu ECHO k podpoře týmů EUCP obecně a k vyhodnocování situace a posuzování potřeb konkrétně; c) nalézt více příležitostí, jak posílit vzájemné poznávání poskytovatelů civilní ochrany a humanitární pomoci, včetně těch v systému uskupení OSN; d) určit „kontaktní místa civilních ochrany“ v rámci terénní sítě národních a regionální kanceláří úřadu ECHO. Rovněž by měla společně s ESVČ určit „kontaktní místa civilní ochrany“ pro zaměstnance delegací EU v ohrožených zemích. 
Target implementation date: Agreement of requirements and action plan with stakeholders: end of first half of 2017 Tendering, implementation and testing: end of 2018 Recommendation 3 — Strengthening coordination and potential synergies on the ground The Commission should: (a) enhance the EUCP teams’ reporting from the field by requiring clearer descriptions of the needs assessments carried out and concrete follow-up of identified needs; (b) identify how the ECHO Field Network might be further exploited to support the work of the EUCP teams in general, and situation and needs assessments specifically; (c) identify more opportunities for strengthening reciprocal knowledge between civil protection and humanitarian assistance providers, including those in the UN cluster system; (d) designate ‘civil protection focal points’ within the ECHO Field Network national and regional offices; it should also — together with the EEAS — designate ‘civil protection focal points’ among staff in EUDs in at-risk countries.
V těchto kontaktních místech by pravidelně probíhala školení o vývoji mechanismu UCPM a postupech jeho aktivace. 
These focal points, would be provided with regular training on developments in the UCPM and procedures for its activation.
Cílové datum realizace: konec roku 2017 
Target implementation date: end of 2017
Závěry a doporučení 35 Doporučení 4 – Prozkoumat možné změny mechanismu pro nasazování epidemiologů V případě, že se EU rozhodne nasadit epidemiology prostřednictvím mechanismu UCPM v rámci odezvy na budoucí mimořádnou situaci masivního rozsahu s dopadem na zdraví mimo Unii – a plně v tomto ohledu využije vedoucí úlohy WHO –, měly by Komise a středisko ECDC společně prozkoumat možné změny stávajících správních a finančních mechanismů, které by mohly rychlé a flexibilní nasazení usnadnit. 
Conclusions and recommendations 35 Recommendation 4 — Exploring potential changes to arrangements for deploying epidemiologists In the event that the EU decides to deploy epidemiologists through the UCPM in response to future large-scale emergencies with health consequences outside the Union — and taking full account of WHO’s lead in this regard — the Commission and the ECDC should jointly explore possible changes to the existing administrative and financial arrangements that might facilitate rapid and flexible deployments.
Cílové datum realizace: začátek roku 2018 Doporučení 5 – Posílit vyvozování odpovědnosti zlepšením výkaznictví a podávání zpráv Aby sobě i účastnickým státům zajistila informace, které by mohly dále zlepšit výkonnost, přidanou hodnotu a přijetí mechanismu UCPM, měla by Komise: a) stanovit klíčové ukazatele výkonnosti pro ty části odezvy, které spadají pod její kontrolu a za které může odpovídat; b) vyvinout automaticky generované statistiky a zprávy založené na údajích v systému CECIS, aby bylo možné srovnávat odezvy na různé aktivace, a určit oblasti, kde je možné mechanismus UCPM zlepšit. Cílové datum provedení: Definice klíčových ukazatelů výkonnosti: konec první poloviny roku 2017 Generování statistik a zpráv: konec roku 2018 (viz doporučení 2) Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Karel PINXTEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 8. listopadu 2016. 
Target implementation date: beginning of 2018 Recommendation 5 — Strengthening accountability through improved reporting To provide itself and the Participating State with information that could further enhance the performance, added value and acceptance of the UCPM, the Commission should: (a) set key performance indicators in respect of those parts of the response that fall within its control and for which it can be held accountable; (b) develop automatically generated statistics and reports based on CECIS data to compare the responses to different activations and identify areas for improvement of the UCPM; Target implementation date: Definition of key performance indicators: end of first half 2017 Generation of statistics and reports: end of 2018 (see Recommendation 2) This Special Report was adopted by Chamber III, headed by Mr Karel PINXTEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 November 2016.
Přílohy 36 Aktivace mechanismu civilní ochrany pro katastrofy mimo Unii Aktivace mechanismu civilní ochrany pro katastrofy mimo Unii Příloha I Žádost o pomoc Katastrofa udeřila! Aktivace celkem Geografické rozložení Žádost o pomoc může zaslat: – zasažený stát – mezinárodní organizace (OSN, OPCW, IFRC, IOM) Žádost o pomoc obvykle obsahuje seznam potřeb. 
Annexes 36 Activation of the Union Civil Protection Mechanism for disasters outside the Union Activation of the Union Civil Protection Mechanism for disasters outside the Union Annex I Request for Assistance Total activations Geographical distribution A Request for Assistance (RfA) can be sent by: – The affected State – International Organisations (UN, OPCW, IFRC, IOM) An RfA usually contains an initial list of needs.
Žádost o pomoc 113 229 37 Monitorování Předběžná výstraha Žádost o pomoc 34% Mimo EU V rámci EU Doprava Žadatel přijímá nebo odmítá nabídky Středisko ERCC vybírá odborníky navržené účastnickými státy Odborníci na CO Mechanismu UCPM nabízí tato řešení: – spolufinancování nákladů na dopravu Odborníci na civilní ochranu jsou navrhováni účastnickými státy. 
Request for Assistance 229 113 37 Monitoring Pre-Alert Req. for Assistance 34% Outside EU Within EU Transport Offers are accepted or rejected by the requester Experts proposed by the Participating States are selected by the ERCC CP Experts The UCPM offers the following solutions: – Co-financing of transportation costs Civil Protection experts are proposed by the Participating States and selected, briefed and deployed by the ERCC.