natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dnes jsou Romové, jejichž počet se odhaduje na 6,2 milionu, největší etnickou menšinou v EU a jsou ve své většině marginalizováni. 
Today, the Roma population is the largest ethnic minority in the EU, at an estimated 6.2 million, and is mostly marginalised.
V členských státech, kde je koncentrace romského obyvatelstva nejvyšší, tvoří Romové mezi 15 a 20 % žáků škol a osob nově vstupujících na trh práce. 
In the Member States where the concentration of Roma population is high‐ est, Roma people account for between 15 and 20 % of school pupils and new labour market entrants.
II Větší část finanční podpory EU určené na sociální začleňování obecně, včetně opatření podporujících začleňování Romů, se poskytuje prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Evropského sociálního fondu (ESF). 
II The greater part of EU financial support for social inclusion measures in general, including measures promoting Roma inclusion, is provided through the European Regional Development Fund (ERDF) and the European Social Fund (ESF).
Částka, která jde konkrétně na iniciativy v oblasti integrace Romů, se neeviduje. 
The amount channelled specifically to Roma integration initiatives is not recorded.
Z plánovacích dokumentů členských států však plyne, že během programového období 2014–2020 bylo na socio-ekonomickou integraci marginalizovaných skupin obyvatel, jako jsou Romové, vyčleněno asi 1,5 miliardy EUR. 
However, Mem‐ ber States’ planning documents suggest that around 1.5 billion euros has been earmarked for the socioeconomic integration of marginalised communities such as Roma during the 2014‐2020 programme period.
Za období 2007–2013 obdobné orientační údaje k dispozici nejsou. 
Similar indicative figures are not available for 2007‐2013.
III Naším auditem jsme posuzovali, zda politické iniciativy EU a finanční podpora poskytovaná prostřednictvím EFRR a ESF účinně přispěly k integraci Romů. 
III In our audit, we assessed whether the EU policy initiatives and financial support through the ERDF and ESF had contributed effectively to Roma integration.
Konkrétně jsme zkoumali, zda: – strategie romské integrace na úrovni EU i na vnitrostátní úrovni v každém z programových období napomáhaly účinnému využívání EFRR a ESF pro opatření v oblasti začleňování Romů, – rámec EFRR a ESF pro každé programové období byl navržen tak, aby umožňoval účinnou podporu opatření zaměřených na integraci Romů, – projekty realizované v rámci EFRR a ESF během programového období 2007–2013 účinně přispěly k integraci Romů. 
In particular, we examined whether: ‐ the EU and national Roma strategies facilitated the effective use of the ERDF and ESF for Roma inclusion meas‐ ures in each programme period; ‐ the ERDF and ESF framework for each programme period was designed so as to allow effective support Roma integration measures; and ‐ projects implemented under the ERDF and the ESF during the 2007‐2013 programme period contributed effec‐ tively to Roma integration.
Audit jsme prováděli v Komisi a čtyřech členských státech (Bulharsku, Španělsku, Maďarsku a Rumunsku) a týkal se období od roku 2007 do roku 2015. 
The audit work was carried out at the Commission and in four Member States (Bulgaria, Spain, Hungary and Roma‐ nia), and covered the period from 2007 to 2015.
Shrnutí 09 IV Zjistili jsme, že Komise dosáhla při stanovení iniciativ EU na podporu romské integrace značného pokroku a že všechny navštívené členské státy do roku 2012 vypracovaly vnitrostátní strategii integrace Romů (romskou strate-gii), ale že tyto snahy přišly příliš pozdě na to, aby mohly mít dopad na koncepci operačních programů (OP) EFRR a ESF a výběr projektů během programového období 2007–2013. 
Executive summary 09 IV We found that the Commission has made significant progress in setting out EU policy initiatives promoting Roma integration, and that all the Member States visited had developed a national Roma integration strategy (NRIS) by 2012, but that this had come too late to have an impact on the design of ERDF and ESF operational programmes (OPs) and the selection of projects during the 2007‐2013 programme period.
V těchto romských strategiích zůstávají některé nedostatky. 
A number of shortcomings remain as regards these NRISs.
Zaprvé, ve vnitrostátních strategiích se neuvádí, jaký objem financování je na provedení navrhovaných opatření začleňování Romů potřeba. 
First, the national strategies do not indicate what level of funding is needed to carry out the proposed measures for Roma inclusion.
Neobsahují ani částku, která je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního rozpočtu a prostřednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU. 
They also do not state the amount of money available for such meas‐ ures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget.
Zatřetí, při přípravě romských strategií se ve vybraných členských státech vždy nebrala v úvahu potřeba aktivní účasti organizací občanské společnosti, zejména představitelů samotného romského společenství. 
Third, the need for active participation by civil society organisations, in particular representatives of the Roma community itself, was not always taken into account in the selected Member States when NRISs were being drafted.
A konečně, roli národních kontaktních míst pro Romy (kontaktních míst), jež byla zřízena, aby koordinovala rozvoj a provádění romských strategií, někdy oslaboval nepoměr mezi zdroji a úkoly. 
Finally, the role of national Roma contact points (NRCP) set up to coordinate the development and implementation of the NRISs has sometimes been undermined by a mis‐ match of resources and responsibilities.
VPokud jde o období 2014–2020, zaznamenali jsme řadu zlepšení: romská integrace je například výslovně uvedena v nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech (ESIF) a byla stanovena konkrétní priorita financování. 
VIn relation to the 2014‐2020 period, a number of improvements are noted: for example, Roma integration is explic‐ itly referred to in the European structural and investment funds (ESIF) regulation and specific funding priority has been introduced.
Navíc členské státy s doporučeními pro jednotlivé země, jež se týkají romské integrace, jsou povinny vyčlenit na její podporu prostředky. 
Moreover, Member States with country‐specific recommendations (CSRs) related to Roma integra‐ tion are obliged to devote funds to promoting it.
Domníváme se však, že Komise i členské státy budou muset vyvinout další úsilí, aby tyto změny vedly k tomu, že projekty budou lépe přispívat k integraci Romů v terénu. 
We consider, however, that additional efforts are required at both Commission and Member State level to make sure that these changes will result in projects better contributing to Roma integration on the ground.
VI Většina projektů EFRR a ESF, které jsme během auditu prověřovali, dosáhla svých obecných cílů, avšak tyto cíle nebyly často konkrétně zaměřené na Romy. 
VI Most ERDF and ESF projects examined during our audit had achieved their general objectives, but these objectives were often not specifically Roma‐related.
Rovněž jsme konstatovali, že k integraci romského obyvatelstva častěji účinně přispívaly projekty, jež byly vybrány a realizovány v souladu s kritérii „osvědčených postupů“ přijatými Radou, tzv. společnými základními zásadami (SZZ) týkajícími se začleňování Romů. 
We also concluded that projects that had been selected and implemented in accordance with ‘best practice’ criteria adopted by the Council, the so‐called common basic principles on Roma inclusion (CBP), were more likely to contribute effectively to the integration of the Roma population.
Dále jsme zjistili, že monitorování pokroku projektů romské integrace bylo obtížné, především kvůli nedostatkům, pokud jde o dostupnost kvalitních údajů o romských účastnících. 
Moreover, we found that monitoring the progress made by Roma integration projects has been difficult, mainly because of shortcomings in relation to the availability and quality of data on Roma participants.
Nedostatek úplných a spolehlivých údajů je problémem nejen ve vztahu k projektům, ale také pro tvorbu politik na úrovni EU i vnitrostátní úrovni. 
The lack of comprehensive and robust data is a problem not only in relation to projects, but also for policymaking at EU and national level.
Nebudou-li rychle podniknuta opatření, zůstane tento stav v období 2014–2020 nezměněn. 
Unless swift action is taken, this situation will remain unchanged for the 2014‐2020 period.
Shrnutí 10 VII Ve zprávě předkládáme následující doporučení: Doporučení 1 Když budou členské státy revidovat nebo upravovat svoje romské strategie, měly by: a) upřesnit, jaký objem financování je na provedení opatření romského začlenění navrhovaných ve strategii potřeba. 
Executive summary 10 VII We make the following recommendations in this report: Recommendation 1 The Member States should, when revising their NRISs or when making amendments: (a) specify what level of funding is needed to carry out the measures for Roma inclusion proposed in the strategy.
Romské strategie by měly uvádět financování, které je na tato opatření k dispozici z vnitrostátního rozpočtu a prostřednictvím EFRR a ESF z rozpočtu EU. 
NRISs should indicate the funding available for such measures from the national budget and, through the ERDF and ESF, from the EU budget.
Členské státy by se také měly formálně zavázat, že nepřipustí, aby úsilí na realizaci opatření ve prospěch romské integrace bylo ohroženo krátkodobými změnami politických priorit; b) do nich zahrnout ukazatele a cílové hodnoty, které se týkají boje proti diskriminaci, či přesněji protiromského smýšlení. 
The Member States should also formally undertake to ensure that efforts to imple‐ ment measures in favour of Roma integration are not jeopardised by short‐term changes in political priorities; (b) include indicators and target values which deal with anti‐discrimination or, more specifically, anti‐gypsyism.
Během programového období 2014–2020, v souladu se směrnicí o rasové rovnosti, by měly být tyto ukazatele také zohledněny v koncepci opatření na podporu začlenění marginalizovaných romských společenství, která spadají do rámce ESIF; c) zajistit, aby byly systematicky konzultovány a zapojovány organizace občanské společnosti včetně zástupců Romů, když se plánují a provádějí opatření romské integrace; d) podrobněji vymezit roli kontaktních míst ve vztahu k romským strategiím a zajistit, aby pravomoci a úkoly kontaktních míst odpovídaly zdrojům, jež dostávají. 
During the 2014‐2020 programme period, these indicators should also be taken into account in the design of measures promoting the inclusion of marginalised Roma communities within the ESIF framework, in line with the requirements of the racial equality directive; (c) ensure that civil society organisations including Roma representatives are systematically consulted and included when Roma integration measures are being planned and implemented; (d) define in more detail the role played by NRCPs in relation to the NRISs, and ensure that the NRCPs’ powers and responsibilities are commensurate with the resources made available to them.
Doporučení 2 a) Komise by měla při revizi příslušných operačních programů dbát o to, aby opatření prováděná v rámci ESIF byla inkluzivní povahy a obsahovala ustanovení zaměřená na boj proti segregaci. 
Recommendation 2 (a) The Commission should make sure, when revising relevant operational programmes that measures carried out under the ESIF are of an inclusive nature and contain provisions aimed at fighting segregation.
Segregační praktiky by měly být jasně popsány a výslovně z financování spadajícího do rámce ESIF vyloučeny (a nikoliv pouze zmíněny v bodech odůvodnění), přičemž zvláštní pozornost by se v této souvislosti měla věnovat vzdělávacím projektům a projektům bydlení. 
Segregational practices should be clearly described and explicitly excluded from funding under the ESIF framework (and not only mentioned in the recitals), particular attention being paid in this connection to education and housing projects.
Tím by se posílila spojitost mezi doporučeními pro jednotlivé země a využíváním ESIF. b) Komise by měla na jednáních monitorovacího výboru OP plně využívat informací obsažených ve zprávách, které mají členské státy podle doporučení Rady o účinných opatřeních v oblasti integrace Romů od roku 2016 předkládat, a také zjištění plynoucích z těchto informací. 
This would help to reinforce the link between CSRs and the use of the ESIF. (b) The Commission should make full use in OP monitoring committee meetings of the information contained in the reports which Member States are required to provide from 2016 under the Council recommendation on ef‐ fective Roma integration measures, as well as of the findings arising from that information.
Takto se budou oblasti s nedostatky, které jsou popsány ve zprávách, řešit pomocí ESIF anebo fondů členských států (například převedením prostředků do oblastí, kde byly nedostatky zjištěny). 
This is to ensure that the areas of weakness identified in the reports are tackled by means of ESIF and/or Member State funds (e.g. by reallocating funds to areas where shortcomings have been identified).
Shrnutí 11 Doporučení 3 Když členské státy vyhlašují výzvy k předkládání návrhů a vybírají projekty, měly by pro integraci Romů uplatnit kritéria „osvědčených postupů“ (jako je deset SZZ Rady). 
Executive summary 11 Recommendation 3 Member States should make use of the ‘best practice’ criteria for Roma integration (such as the Council’s 10 CBPs) when making calls for proposals and selecting projects.
Ve vhodných případech by měly být organizovány výzvy, v nichž budou vybrány dlouhodobé projekty ve prospěch marginalizovaných romských společenství. 
Where appropriate, calls should be organised to select long‐term projects in favour of marginalised Roma communities.
A je-li to možné, prostředky z ESIF by se měly přidělovat podle udržitelnosti projektů bez stálého financování EU po jejich dokončení. 
Finally, wherever possible, the allocation of ESIF funding should be made subject to the sustainability of projects, without continued EU funding, after their comp‐ letion.
K těmto aspektům je také třeba přihlédnout, když se budou upravovat operační programy na období 2014 –2020. 
These aspects should also be considered when the 2014‐2020 operational programmes are modified.
Doporučení 4 Komise by měla v příštím programovém období nebo při revizi operačních programů dohlédnout na to, aby se ve všech vhodných případech cíle romské integrace obsažené v romských strategiích odrazily i v rámci pro ESIF na všech operačních úrovních. 
Recommendation 4 The Commission should ensure, in the next programme period or when revising the operational programmes, that Roma integration objectives included in the NRISs are reflected in the ESIF framework at all operational levels, whenever applicable.
V této souvislosti by měla dbát o to, aby se údaje shromažďovaly spolehlivě, aby tak bylo možné sledovat a hodnotit pokrok mezi jednotlivými projekty a na všech úrovních správy. 
In this context, it should ensure that data are collected reliably in order to allow progress to be monitored and evaluated between individual projects and at all levels of administration.
Doporučení 5 Členské státy by ve vhodných případech měly společné ukazatele výstupů a výsledků stanovené v předpisech upravujících ESIF doplnit o ukazatele zaměřené na Romy. 
Recommendation 5 Member States should complement the common output and results indicators set out in the ESIF legislation with Roma‐specific indicators, where appropriate.
Tyto ukazatele by měly být sladěny s ukazateli vymezenými v romských strategiích a měly by se následně používat při monitorování operačních programů na období 2014– 2020. 
These indicators should be aligned with those specified in the NRISs, and they should subsequently be used in the monitoring of the 2014‐2020 operational programmes.
Mohly by vycházet z ukazatelů vypracovaných v roce 2016 Agenturou pro základní práva. 
They could build on those developed by the Fundamental Rights Agency in 2016.
Doporučení 6 Členské státy by měly uvažovat o tom, že při přípravách na další programové období budou spolupracovat ve snaze zajistit právní jistotu ohledně používání ESF na financování jakýchkoli opatření sociálního začleňování bez ohledu na souvislost se zaměstnaností. 
Recommendation 6 The Member States should consider acting together, in view of preparations for the next programme period, to seek to ensure legal certainty on the use of ESF to fund any social inclusion measures irrespective of a link to employ‐ ment.
Pokud by se právní nejistota odstranila, členským státům by to usnadnilo plně využívat ESF pro účely sociálního začleňování, včetně opatření v oblasti boje proti diskriminaci. 
The removal of legal uncertainty would facilitate the Member States in making full use of the ESF for the purpose of social inclusion, including through measures to combat discrimination.
Doporučení 7 Komise by měla zvážit, zda nenavrhnout změny v předpisech upravujících ESIF, aby od programového období začínajícího v roce 2020 rozdělení prostředků mezi jednotlivé členské státy zohledňovalo zvláštní ukazatele sociálního začleňování, především podíl marginalizovaných skupin, jako jsou Romové, v obyvatelstvu. 
Recommendation 7 The Commission should consider proposing changes to the ESIF legislation to ensure that, from the programme period beginning in 2020, the distribution of funds among the different Member States takes into account specific social inclusion indicators: in particular, the proportion of marginalised groups such as the Roma within the popula‐ tion.
Měla by zajistit, aby případné prostředky z ESF poskytnuté v důsledku této změny členským státům navíc byly vyčleněny na konkrétní účel podpory marginalizovaných skupin obyvatel. 
It should ensure that any additional ESF funds made available to Member States as a result of this change are earmarked for the specific purpose of supporting marginalised communities.
Doporučení 8 a) Komise by měla ve spolupráci s členskými státy vypracovat společnou metodiku, která bude v souladu s vnitrostátními právními rámci a předpisy EU, včetně stávajících možných odchylek, poskytovat relevantní údaje o romském obyvatelstvu, aby se mohlo sledovat jeho sociální začleňování. 
Recommendation 8 (a) The Commission should work together with the Member States to develop a common methodology which provides relevant data on the Roma population to monitor their social inclusion, in line with national legal frameworks and EU legislation, including existing possible derogations.
Mělo by se tak stát nejpozději při přípravě dalšího programového období. b) Komise by měla členské státy vyzvat, aby v souladu s vnitrostátními právními rámci a předpisy EU, včetně stávajících možných odchylek, během následujících dvou let vyčerpávajícím způsobem shromažďovaly statistické údaje o etnickém původu. 
This should be done at the latest when preparing the next programme period. (b) The Commission should encourage Member States, in accordance with national legal frameworks and EU legis‐ lation, including existing possible derogations, to collect in a comprehensive manner statistical data on ethnic‐ ity within the next 2 years.
Eurostat by mohl do šetření, jako je šetření pracovních sil, a do statistiky Evropské unie v oblasti příjmů a životních podmínek začlenit vhodné otázky. 
Eurostat could include relevant questions in surveys such as the Labour Force Survey and in the European Union Statistics on Income and Living Conditions.
Úvod 12 Romská populace 01 Evropští Romové jsou potomky skupin, které odešly z indického subkontinentu asi před tisícem let a ve 14. století začaly přicházet na území dnešní Evropské unie. 
Introduction 12 The Roma population 01 The Roma people of Europe are the descendants of groups which left the Indian subcontinent around 1 000 years ago and began arriving on the territory of today’s European Union in the 14th century.
Do roku 1450 byli již Romové usazení na téměř celém území Evropy. 
By 1450, the Roma people had set‐ tled in almost the whole of Europe.
Již v té době se ve střední Evropě odehrávaly první deportace a vyhánění Romů. 
In central Europe, the first deportations and expulsions of Roma people were already taking place by then.
Pojmem „Romové“ se označují různé skupiny (viz rámeček 1), které mají určité společné kulturní charakteristiky a také historii nepřetržité marginalizace v evropských společnostech. 
The term ‘Roma’ refers to different groups (see Box 1) which have certain cultural characteristics in common, as well as a history of persistent marginalisation in European societies.
Koho označujeme jako „Romy“? 
What do we mean by ‘Roma’?
Podle Rady Evropy1 pojem „Romové“ označuje Romy, Sinty, Kalé a podobné skupiny v Evropě, včetně Travellers a východních skupin (Dómové a Lómové), a zahrnuje velkou různorodost příslušných skupin, včetně osob, které se samy označují za Cikány. 
According to the Council of Europe1, ‘Roma’ refers to Roma, Sinti, Kale, and related groups in Europe, includ‐ ing Travellers and the Eastern groups (Dom and Lom), and covers the wide diversity of the groups concerned, including persons who identify themselves as Gypsies.
Ačkoli kulturní a etnická identita těchto skupin není stejnorodá, z praktických důvodů je všechny označujeme pojmem „Romové“. 
Although the cultural and ethnic identity of these groups is not homogenous, for practical reasons, we have used the word ‘Roma’ to refer to all of them.
1 Rada Evropy, Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues (Popisný slovníček pojmů souvisejících s romskými otázkami), 2012. 
1 Council of Europe, ‘Descriptive Glossary of terms relating to Roma issues’, 2012.
02 Romská populace je dnes největší etnickou menšinou v Evropě. 
02 Today, the Roma population is the largest ethnic minority in Europe.
Podle odhadů čítá mezi 10 a 12 miliony osob. 
Estimates of the size of the community vary widely between 10 and 12 million people.
Z nich asi 6,2 milionu žije v EU, většina z nich v členských státech střední a východní Evropy. 
Of these, around 6.2 million reside in the EU, most of them in central and eastern Member States.
Většina Romů v Evropě (80–85 %) dnes žije usedle2. Romové zachovávající kočovný způsob života by se neměli zaměňovat s Romy, kteří se stěhují z jednoho členského státu EU, aby se usadili v jiném. Koncentraci romského obyvatelstva v členských státech, kandidátských zemích3 a potenciálních kandidátských zemích EU zachycuje obrázek 14. 
The vast majority of Roma in Europe (80‐85 %) now live a settled lifestyle2. Roma people maintaining an itinerant lifestyle should not be confused with Roma people moving from one EU Member State to settle in another. Figure 1 shows the concentration of Roma people in the EU, candidate countries3 and potential candidate countries4.
2 COM(2011) 173 final ze dne 5. dubna 2011 „Rámec EU pro vnitrostátní strategie integrace Romů do roku 2020“. 
2 COM(2011) 173 final of 5 April 2011 ‘An EU Framework for National Roma Integration Strategies up to 2020’.
3 Albánie, Bývalá jugoslávská republika Makedonie, Černá Hora, Srbsko a Turecko. 
3 Albania, former Yugoslav Republic of Macedonia, Montenegro, Serbia and Turkey.
4 Bosna a Hercegovina a Kosovo*. 
4 Bosnia and Herzegovina and Kosovo*.
Úvod 13 Odhadovaná romská populace v členských státech, kandidátských zemích a potenciálních kandidátských zemích EU (2012) Obrázek 1 PT AL 52 000 Kosovo* 115 000 Členské státy EU Kandidátské země Potenciální kandidátské země Správní hranice: © EuroGeographics © UN-FAO © Turkstat Kartografie: Eurostat – Gisco, 01/2015 0 200 400 600 800 km * Má se za to, že všechny odkazy na Kosovo v tomto textu, ať již na jeho území, instituce nebo obyvatelstvo, jsou v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti Organizace spojených národů č. 
Introduction 13 Estimated Roma population in the EU, candidate and potential candidate countries (2012) Figure 1 PT 750 000 AL 2 750 000 52 000 Kosovo* 115 000 IE 37 500 UK ES 58 000 ME 20 000 TR EU Member States Candidate countries Potential candidate countries Number = Average estimated size of Roma population.