natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Od poloviny roku 2009 Litva postupně začleňovala do přídělu na technickou pomoc platy zaměstnanců, kteří se na provádění PRV podíleli jen částečně, s výslovným cílem ulevit vnitrostát‐ nímu rozpočtu. 
From mid‐2009 Lithuania gradu‐ ally included the salaries of staff only partly assigned to implementation of the RDP in the TA allocation, with the express objective of relieving the burden on the national budget.
Zatímco v roce 2008 nebyli žádní pracovníci, kteří by se na provádění PRV podíleli jen částečně, koncem roku 2012 pracovalo rovněž na jiných úkolech, které s PRV nesouvisí, téměř 75 % všech pracovníků finan‐ covaných tímto způsobem. 
From no part‐time staff in 2008, by the end of 2012 almost 75 % of all staff funded in this way were also engaged on other tasks unrelated to the RDP.
Pokud se z technické pomoci financují mzdové náklady již zaměstnaných pracovníků, technická pomoc se ve skutečnosti rovná rozpočtové podpoře. 
Where it is used to finance the payroll of staff already in post, TA effectively amounts to budget support.
Problémy, které tak vznikají, se rozebírají níže. 
The problems this raises are considered below.
Náklady ušlé příležitosti u financování technické pomoci 46 Vzhledem k volné definici technické pomoci a nákladům souvisejícím se správou fondů SZP (viz rámeček 1) není nikterak překvapující, že členské státy podobně jako Komise stále více využívají výdaje na technickou pomoc na pokrytí správních nákladů, které financování rozvoje venkova jen dopl‐ ňují nebo které spadají do neoperač‐ ních rozpočtů. 
The opportunity cost of TA funding 46 Given the loose definition of TA and the costs associated with running the CAP funds (see Box 1), it is hardly surprising that Member States, like the Commission, have increasingly com‐ mitted their TA spending to adminis‐ trative costs which are ancillary to rural development funding or fall within non‐operational budgets.
Problém spočívá v tom, že je z podstaty obtížné měřit efektiv‐ nost těchto nákladů nebo prokázat, že takovéto využití prostředků na technic‐ kou pomoc účelně a efektivně přispívá k dopadu širšího rozpočtu na podporu rozvoje venkova. 
The problem is that it is inherently difficult to gauge the value for money of such costs, or to demonstrate that using TA funding in this way contributes usefully and efficiently to the impact of the ‘larger envelope’ of rural development aid.
47 Čím větší podíl celkového financo‐ vání z EZFRV vyčlení členské státy na činnosti technické pomoci, tím méně prostředků zůstane na hlavní opatření rozvoje venkova, z nichž mají země‐ dělci a venkovská společenství bez‐ prostřední prospěch. 
47 The greater the share of overall EAFRD funding assigned by the Member States to TA activities, the less the money available for the core measures in rural development, where there is more immediate benefit to farm‐ ers and rural communities.
Není‐li technická pomoc ničím více než jen rozpočtovou podporou, nesou tyto výdaje ve sku‐ tečnosti koneční příjemci. 
Where TA amounts to no more than budget sup‐ port, that expense is, in effect, borne by final beneficiaries.
19 Metis GmbH, Co‐financing salaries, bonuses, top‐ups from Structural Funds during the 2007–2013 period (Spolufinancování platů, bonusů a příplatků), Úřad pro publikace Evropské unie, Lucemburk 2014. 
19 Metis GmbH, Co‐financing salaries, bonuses, top‐ups from Structural Funds during the 2007–13 period, Publications Office of the European Union, Luxembourg, 2014.
20 Ibid., s. 67. 
20 Ibid., p. 67.
Připomínky 22 48 Vzhledem k rozdílům v míře spo‐ lufinancování je v určitém ohledu riziko větší pro potřebnější příjemce prostředků EU. 
Observations 22 48 In one sense, given the variations in co‐financing rates, the risk is greater for the needier beneficiaries of EU funds.
V období 2007–2013 činil strop příspěvku z EZFRV 50 % v Rakousku a severní Itálii, avšak 75 % v konvergenčních regionech, k nimž patřilo Polsko, Maďarsko a Litva. 
For 2007–13, the EAFRD con‐ tribution ceiling was 50 % in Austria and northern Italy but 75 % in ‘Con‐ vergence’ regions, which included Lithuania, Hungary and Poland.
Perspektiva příspěvku v poměru 3:1 může pro členské státy být další po‐ bídkou k vydávání prostředků, avšak část potenciální výhody se ztrácí, je‐li významný podíl spolufinancování převeden na neoperační účely. 
The prospect of a 3:1 contribution ratio can give Member States an additional in‐ centive to spend, but some of the po‐ tential advantage is lost if a significant percentage of co‐financing is diverted to non‐operational purposes.
49 Využíváním financí EU tímto způso‐ bem, i když je procentuálně méně vý‐ znamné, se ovšem odklánějí významné částky od klíčových cílů financování. 
49 Use of EU funds in this manner, though relatively minor in percentage terms, diverts substantial sums from the key objectives of funding.
Umožní‐li se, aby správní náklady spadaly pod technickou pomoc, do‐ stávají se jak Komise, tak členské státy do střetu zájmů. 
Allowing admin‐ istrative costs under TA places both the Commission and the Member States in a position of conflict of interest.
Jako subjekty řídící SZP rozhodují o výdajích na jednotlivá opatření, včetně technické pomoci, s cílem využít prostředky co nejefek‐ tivněji. 
As managers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money.
Ovšem současně jsou jako příjemci technické pomoci vyplácené na správní výdaje motivováni zvýšit na nejvyšší míru platby na nutné náklady související s řízením programů (viz rámeček 1). 
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme man‐ agement (see Box 1).
Technická pomoc a náklady na řízení programů S prováděním EZZF i EZFRV jsou spojeny určité správní výdaje. 
Technical assistance and the costs of programme management Implementation of both the EAGF and the EAFRD entails a certain administrative outlay.
Na úrovni EU musela Komise vedle ustavení a řízení fondů založit také síť ENRD, která s výdaji na technickou pomoc přímo souvisí. 
At EU level, as well as setting up and managing the funds, the Commission was required to establish the ENRD, which is explicitly linked to TA spending.
V členských státech dostaly celostátní anebo regionální orgány za úkol provádět celou škálu opatření, která mohou vyžadovat nové správní mechanismy. 
In the Member States, the national and/or regional authorities were charged with implementing a panoply of measures which may necessitate new administrative arrangements.
Podle základních předpisů upravujících SZP jsou povinny činit vše, co je v jejich silách, aby ochránily finanční zájmy Unie. 
The basic legislation governing the CAP requires them to do everything in their power to protect the Union’s financial interests.
Proto byly v nařízení o EZFRV v oddílech nazvaných řízení a kontrola, informování a publicita a monitorování a hodnocení stanovena povinná opatření. 
To that end, com‐ pulsory measures were specified in the EAFRD regulation under sections headed 'Management and control', 'Information and publicity', and 'Monitoring and evaluation'.
Spolu s požadavkem vytvořit strategie místního rozvoje, místní akční skupiny a celostátní sítě pro rozvoj venkova vedla tato opatření v členských státech v souvislosti s prováděním pomoci ke vzniku značných nákladů, jak je doloženo níže. 
Together with the requirement for local devel‐ opment strategies, local action groups and national rural development networks, those measures exposed Member States to substantial costs in connection with the delivery of aid, as illustrated hereunder.
Ve své zprávě o činnosti za rok 2013 GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova shrnulo údaje členských států o cel‐ kových výdajích na kontroly ověřených plateb v rámci pilíře I a pilíře II21. 
In its activity report for 2013, DG Agriculture and Rural Development summarised the Member States’ report‐ ing of their total spending on checks and controls of Pillar I and Pillar II certified payments21.
U pilíře I náklady kontrolních orgánů (včetně mzdových nákladů, školení, údržby a výdajů na budovy) představovaly přibližně 5,13 % celkových výdajů na opatření EZZF. 
Under Pillar I, the costs of control bodies (including payroll, training, maintenance and building expenses) accounted for ap‐ proximately 5.13 % of total spending on EAGF measures.
V rámci pilíře I nejsou na technickou pomoc vyhrazeny pro členské státy téměř žádné prostředky, takže tuto částku nelze z fondů EU spolufinancovat. 
There is next to no TA provision for Member States under Pillar I, so this amount cannot benefit from any EU co‐financing.
V rámci pilíře II činila odpovídající částka vypočítaná na základě zpráv členských států 8,13 %. 
Under Pillar II, the corresponding figure calculated on the basis of the Member States’ reports was 8.13 %.
Za těchto okolností je motivace pokrýt maximální částku z technické pomoci silná a některé členské státy vedla k tomu, že svůj rozpočet stanovily ve výši 4% stropu nebo blízko této hranice. 
In these circumstances, the incentive to recover the maximum amount under TA is strong, and has led certain Member States to set their budgets at or close to the 4 % ceiling.
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf. Rámeček 1 
21 http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/agri_aar_2013.pdf Box 1
Připomínky 23 50 Tím, že současné mechanismy tech‐ nické pomoci posílily autonomii členských států, zvýšily i míru, v níž se členské státy spoléhají na prostředky EU, které se stále více využívají v oblas‐ tech bez jasného dopadu na posilování a rozvoj kapacit. 
Observations 23 50 In adding to Member States’ au‐ tonomy, the current TA arrangements have thus strengthened their reliance on EU money, which is increasingly used in areas with no clear impact on strengthening and developing capa‐ city.
Během auditu vyjá‐ dřily polské a litevské orgány nespo‐ kojenost s nepřesností pravidel a také zájem o to, aby dostaly další pokyny z Komise k tomu, jak technickou po‐ moc efektivněji a účinněji využívat. 
During the audit, the Polish and Lithuanian authorities expressed dis‐ satisfaction with the imprecision in the rules, as well as an interest in receiving further guidance from the Commission on more efficient and effective ways of using TA.
51 Zdá se, že současný vysoký podíl pro‐ středků technické pomoci vyčleněných na správní náklady bude v období 2014–2020 přetrvávat. 
51 The current high allocation rate of TA funds to administrative costs looks set to endure through the 2014–20 period.
Zástupci čtyř z pěti navštívených členských států uvedli, že technickou pomoc stále považují za nástroj, s jehož pomocí lze financovat základní prováděcí struktu‐ ru svých PRV22. 
Four of the five Member States visited explained that they still see TA essen‐ tially as a tool with which to finance the basic implementation structure of their RDPs22.
Na technickou pomoc navíc nyní připadá větší celkový podíl úhrnných výdajů. 
Moreover, TA now repre‐ sents a greater overall proportion of total spending.
Jak je patrné z přílohy, i když je souhrnný rozpočet na rozvoj venkova pro všechny členské státy v novém období menší, celková částka vyčleněná na technickou po‐ moc (1,9 miliardy EUR) je o 24 % vyšší. 
As can be seen from the Annex, although the aggregate rural development budget for all Mem‐ ber States is smaller in the new period, the total amount earmarked for TA (1.9 billion euro) is 24 % higher.
Jsou náklady způsobilé? 
Are the costs eligible?
Určité případy formální nezpůsobilosti v Komisi 52 V Komisi prověřoval Účetní dvůr 20 projektů GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova z kontrolovaného období ve všech oblastech technické pomoci. 
Some formal ineligibility at the Commission 52 At the Commission, the Court exam‐ ined 20 DG Agriculture and Rural De‐ velopment projects from the audited period in all areas of TA.
U čtyř projektů byly zjištěny nesrovna‐ losti – ve všech případech byl nespráv‐ ně použit neoperační rozpočet EZZF. 
Four projects were found to contain irregulari‐ ties, in each case because incorrect use was made of the EAGF non‐op‐ erational budget.
Tři z těchto čtyř projektů (51 500 EUR na pořízení 40 laptopů, 10 000 EUR na pořízení licencí na programové vyba‐ vení a 13 800 EUR na smlouvu o údržbě firewallu) byly přiřazeny výhradně EZZF, třebaže přinášely užitek i v rámci pilíře II. 
Three of the four (51 500 euro for the purchase of 40 laptops, 10 000 euro for the purchase of software licences and 13 800 euro for a firewall maintenance contract) were exclusively assigned to the EAGF although they were also of benefit under Pillar II.
Aby mohly být financovány z technické pomoci, musí se neope‐ rační výdaje vztahovat k určitému programu, takže tyto náklady měly být poměrně rozděleny mezi rozpočet na EZZF a na EZFRV. 
Since non‐operational expenditure must be programme‐spe‐ cific to qualify for TA funding, these costs should have been divided pro‐ portionately between the EAGF and EAFRD budgets.
Čtvrtá položka byl grant na technickou pomoc v částce 278 000 EUR ve prospěch OECD, který byl rovněž zařazen do rozpočtu na EZZF, přestože předešlé platby v rámci téže dohody o grantu byly správně financovány z obecné kapitoly na koordinaci SZP. 
The fourth item was a TA grant of 278 000 euro paid to the OECD, which was also included under the EAGF budget although previous payments under the same grant agree‐ ment had been funded — correctly — from the general CAP coordination chapter.
53 U veřejných zakázek souvisejících s 20 vybranými projekty se celkově nevyskytly žádné případy závažného porušení předpisů. 
53 All procurement relating to the 20 selected projects was free of any major non‐compliance issues.
Řízení byla správně zvolena a vyhlášena a poté provedena v souladu s předpisy. 
Procedures were correctly chosen and advertised and then implemented as statutorily required.
22 Výjimkou je Maďarsko, které se rozhodlo omezit své financování technické pomoci na období 2014–2020 jen na provozování celostátní sítě pro venkov a související činnosti s celkovou mírou 2,4 %. 
22 The exception is Hungary, which has decided to limit its TA funding for 2014–20 to the operation of the national rural network and related activities, at a total rate of 2.4 %.
Všechny ostatní potřeby financování rozvoje venkova se uspokojují z vnitrostátního rozpočtu. 
All other rural development financing needs are to be met from the national budget.
Připomínky 24 Častější problémy v člen‐ ských státech 54 Audit odhalil v pěti kontrolovaných členských státech mnoho případů nesprávného financování technické pomoci z pilíře II. 
Observations 24 More frequent problems in the Member States 54 The audit revealed many cases of irreg‐ ular funding from Pillar II TA in the five audited Member States.
Z 91 přezkoumaných projektů technické pomoci byly nezpů‐ sobilé či částečně nezpůsobilé výdaje zjištěny u 35. 
Of the 91 TA projects reviewed, ineligible or partly ineligible expenditure was found in 35.
Hlavní problémy spočíva‐ jí v tom, že financování se používá na činnosti spadající pod oba pilíře (které tak nejsou způsobilé v plném rozsahu), nebo se jedná o záležitosti související se zakázkami a jejich zadáváním. U ně‐ kterých projektů se vyskytovaly oba druhy nesrovnalostí. 
The main problems relate either to the use of funding for activities shared by both pillars (and thus not eligible in full) or to issues with contracting and procurement.
Některé činnosti členských států nespadají výlučně pod pilíř II 55 Jak již bylo uvedeno, článek 13 nařízení o financování SZP výslovně zakazuje jakkoli financovat v souvislosti s EZZF (pilíř I) správní a personální náklady. 
Some Member State activities not exclusive to Pillar II 55 As already noted, Article 13 of the CAP financing regulation expressly prohibited any funding for adminis‐ trative and staff costs in connection with the EAGF (Pillar I).
V členských státech jsme však zjisti‐ li, že 25 z kontrolovaných projektů zahrnovalo platby technické pomoci provedené v rámci pilíře II na správní náklady, které ve skutečnosti vznik‐ ly v souvislosti s pilířem I, nebo na činnosti jinak nesouvisející s EZFRV. 
In the Mem‐ ber States, however, we found that 25 of the audited projects included TA payments made under Pillar II for administrative costs actually incurred in connection with Pillar I or for activi‐ ties otherwise unrelated to the EAFRD.
Riziko, že k tomu bude docházet, je obzvláště vysoké, spadají‐li nákupy či projekty jak pod pilíř I, tak pod pilíř II. 
The risk of this occurring is particularly high where purchases or projects are shared between Pillar I and Pillar II.
V takových případech je část výdajů samozřejmě nezpůsobilá a neměla by být spolufinancována. 
In such cases, part of the expenditure is of course ineligible and should not be co‐financed.
56 Příklady v rámečku 2 ukazují, že nedo‐ statky v evidenci, používání koeficien‐ tů či jiné správní postupy související s až příliš složitým a někdy libovolným rozlišováním výdajů ve dvou velmi odlišných oblastech činnosti s sebou přinášejí riziko nesprávných výdajů. 
56 The examples in Box 2 show that there is a risk of irregular expenditure be‐ cause of deficiencies in record‐keep‐ ing, the use of coefficients or other administrative procedures linked to what is an overly complex, and some‐ what arbitrary, distinction between expenditure in two very similar areas of activity.
Pokud by všechny ostatní okolnosti zůstaly stejné, je nejasné, proč by měly být správní a personální náklady zaká‐ zány u pilíře I, avšak u pilíře II nikoli. 
All else being equal, it is unclear why administrative and staff costs should be disallowed under Pil‐ lar I but not under Pillar II.
Připomínky 25 Riziko nezpůsobilosti, jsou‐li náklady sdíleny s pilířem I Sdílené náklady se ve většině případů týkaly odměňování zaměstnanců, kteří měli na starosti činnosti souvi‐ sející i nesouvisející s PRV. 
Observations 25 Risk of ineligibility where costs are shared with Pillar I Most examples of cost‐sharing concerned the remuneration of staff handling both RDP and non‐RDP activi‐ ties, especially where there was insufficient evidence to justify the proportion of pay charged to Pillar II.
V Litvě nebylo možno prokázat, zda jsou koeficienty, podle nichž se přiřazovaly náklady jednotlivým úkolům souvisejícím s PRV, správné, takže způsobilost výkazů nákladů nebylo možno ověřit. V Maďarsku měly být personální náklady způsobilé jen u pracovníků, kteří se činnostem přímo souvisejícím s PRV na období 2007–2013 věnovali na plný úvazek. 
In Lithuania, it could not be shown that the coefficients used to assign costs to RDP duties were accurate, and therefore the eligibility of expenditure claims could not be verified. In Hungary, staff costs were meant to be eligible only in respect of officials assigned full time to activities specifically linked to the 2007–13 RDP.
Ovšem někteří pracovníci provádějící činnosti technické pomoci byli zaměstnáni v útvarech s řádnými povinnostmi přesahujícími rámec PRV (ministerské sekretariáty, finanční a právní oddělení), avšak bez skutečné záruky, že se činnostmi v souvislosti s PRV věnují na plný úvazek. 
However, some staff handling TA were employed in departments with regular duties going beyond the RDP (ministerial secretariats, financial and legal units), but with no real assurance that they were engaged full time on RDP activities.
Přípa‐ dy podobné těmto byly zjištěny i v Polsku a Rakousku. 
Similar cases to these were found in Poland and Austria.
Další oblastí, kde se výdaje sdílí mezi pilířem I a pilířem II, je nákup nebo údržba vybavení IT nebo programo‐ vého vybavení. 
Another area of shared Pillar I and Pillar II costs is the purchase or maintenance of IT equipment or software.
V Polsku byl koeficient, podle něhož se v platební agentuře přidělovaly výdaje na údržbu IT na činnosti v oblasti rozvoje venkova, nejméně čtyři roky neaktuální. 
In Poland, the coefficient used to apportion IT maintenance spending to rural development activities at the paying agency was at least four years out of date.
V Itálii nebylo jasné, zda videokonferenční vybavení nakoupené ministerstvem zemědělství a hrazené výhradně z EZFRV bylo určeno k použití výlučně pro pilíř II. 
In Italy, it was not clear that video‐conferencing equipment purchased by the Ministry of Agriculture and charged solely to the EAFRD was exclusively for Pillar II use.
Poslední sdílená oblast se týká kontrol podmíněnosti23, u nichž je možné, není‐li druh podpory jasně rozlišen, čerpat na opatření prováděná v rámci EZZF prostředky zamýšlené výsadně pro EZFRV. 
A final shared area concerns cross‐compliance checks23, where, if no clear distinction is made by type of support, it is possible for action taken under the EAGF to benefit from funding intended exclusively for the EAFRD.
V roce 2011 to zpočátku vedlo k přeplatku z EZFRV ve výši 15 600 EUR. 
In 2011 this initially resulted in an overpayment of 15 600 euro from the EAFRD.
23 Podmíněnost je požadavek, aby zemědělci, kteří dostávají přímé platby v rámci pilíře I, dodržovali základní normy v oblasti životního prostředí, bezpečnosti potravin, zdraví zvířat a rostlin a dobrých životních podmínek zvířat. 
23 ‘Cross‐compliance’ is the requirement that farmers receiving direct payments under Pillar I should meet basic environmental, food safety, animal and plant health and animal welfare standards.
Platí též pro většinu environmentálních plateb v rámci pilíře II. 
It also applies to most Pillar II environmental payments.
Připomínky 26 Nesrovnalosti v zadávání veřejných zakázek 57 Audit odhalil nemálo problémů se zadáváním veřejných zakázek v člen‐ ských státech (které se dotýkaly 17 z 51 kontrolovaných zadávacích řízení, pře‐ devším v oblasti informování a publi‐ city). 
Observations 26 Procurement irregularities 57 The audit revealed many problems with contracting and procurement practices in the Member States (af‐ fecting 17 of 51 audited procurement procedures, mainly in the area of information and publicity activities).
Jednalo se o používání přímého vyjednávání místo soutěžního zadáva‐ cího řízení při udělování zakázek, což je v rozporu s ustanoveními o transpa‐ rentnosti, rovném zacházení a zákazu diskriminace ve směrnici o veřejných zakázkách24 a v některých případech i s příslušnými vnitrostátními předpisy. 
The issues that arose included the use of direct negotiation rather than com‐ petitive tendering to award contracts, in contravention of the provisions on transparency, equal treatment and non‐discrimination in the Procure‐ ment Directive24 and, in some cases, the relevant national rules.
Použitím nesprávného řízení se nejen porušují předpisy EU anebo vnitro‐ státní právo; podkopávají se tím také pravidla volného trhu, diskriminují se ostatní potenciální dodavatelé a může to vést k nadměrným nákladům. 24 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2004/18/ES ze dne 31. března 2004 o koordinaci postupů při zadávání veřejných zakázek na stavební práce, dodávky a služby (Úř. věst. L 134, 30.4.2004, s. 114). 
Use of the wrong procedure not only breaches EU and/or national law; it also subverts the open market rules, discriminates against other potential contractors and may result in overspending. 24 Directive 2004/18/EC of the European Parliament and of the Council of 31 March 2004 on the coordination of procedures for the award of public works contracts, public supply contracts and public service contracts (OJ L 134, 30.4.2004, p.
Příklady nesrovnalostí v zadávání veřejných zakázek Použití nesprávného řízení V Itálii byly pořízeny dvě služby cestovní kanceláře (v hodnotě 170 000 a 130 000 EUR) přímým vyjednáváním, čímž byly porušeny vnitrostátní předpisy, podle nichž musí být zakázky nad 40 000 EUR nabízeny v otevřené soutěži. 
114). Examples of procurement irregularities Use of the wrong procedure In Italy, two travel agency services (worth 170 000 and 130 000 euro respectively) were purchased by direct negotiation, in contravention of the national rules stating that contracts exceeding 40 000 euro must be open to competition.