natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zkratky 06 ECB: Evropská centrální banka EFC: Hospodářský a finanční výbor (Economic and Financial Committee) EFSF: Evropský nástroj finanční stability EFSM: evropský mechanismus finanční stabilizace EMTN: poukázky se střednědobou splatností denominované v eurech (Euro Medium-Term Notes) ESA: Evropský systém účtů EWG: Pracovní skupina pro Euroskupinu MoU: memorandum o porozumění Rada: Rada Evropské unie, v textu je tento pojem používán jako zkratka pro kterýkoli rozhodovací orgán sestávající ze zástupců členských států 
Abbreviations 06 Council: Council of the European Union — the text uses this term as a shortcut for any Member State decision-making body ECB: European Central Bank EFC: Economic and Financial Committee EFSF: European Financial Stability Facility EFSM: European Financial Stabilisation Mechanism EMTNs: Euro medium-term notes ESA: European System of Accounts EWG: Eurogroup Working Group IMF: International Monetary Fund MoU: Memorandum of understanding SGP: Stability and Growth Pact
Shrnutí 07 I IV Před sedmi lety čelila Evropa finanční krizi, která se vyvinula v krizi státního dluhu. 
Executive 07 summary I IV Seven years ago, Europe faced a financial crisis which turned into a sovereign debt crisis.
Krize státního dluhu byla důsledkem různých faktorů včetně slabého bankovního dozoru, špatných fiskálních politik a problémů, s nimiž se potýkaly velké finanční instituce (a následných nákladů na záchranné balíčky, které nesla veřejnost). 
The sovereign debt crisis was a consequence of various factors, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (and the consequent bailout costs borne by the general public).
Celkově bylo o makrofinanční pomoc nuceno požádat osm členských států. 
In total, eight EU Member States were forced to seek macrofinancial assistance.
II Byly však tyto turbulence vyřešeny dobře? 
II But was this turmoil well resolved?
V této zprávě analyzujeme způsob, jakým Komise řídila finanční pomoc poskytovanou pěti členským státům (Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku, Irsku a Portugalsku). 
We analyse the Commission’s management of the financial assistance provided to five Member States (Hungary, Latvia, Romania, Ireland and Portugal).
Určité varovné signály zůstaly bez povšimnutí III Je důležité mít na paměti, že již před krizí existoval rámec určený k monitorování rozpočtů členských států. 
Some warning signs went unnoticed III It is important to remember that before the crisis there was already a framework geared towards monitoring the Member States’ budgets.
Komise nebyla připravena na první žádosti o finanční pomoc. 
The Commission was not prepared for the first requests for financial assistance.
Podle dostupných zjištění Evropská komise odhadovala, že veřejné rozpočty členských států jsou silnější, než se ve skutečnosti ukázaly být. 
We found that the European Commission estimated the countries’ public budgets to be stronger than they actually turned out to be.
Důležitým nedostatkem, který vykazovala posouzení Komise před rokem 2009, byla neexistence zpráv o narůstání podmíněných závazků veřejného sektoru, z nichž se během krize často staly závazky reálné. 
An important weakness of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabilities, which often became real liabilities during the crisis.
Komise nevěnovala dostatečnou pozornost ani vazbě mezi velkými zahraničními finančními toky, zdravím bank a v konečném důsledku vládními financemi. 
Nor did the Commission pay sufficient attention to the link between large foreign financial flows, the health status of the banks and, ultimately, government finances.
VReformy Paktu o stabilitě a růstu v letech 2011, 2013 a 2014 se snažily napravit nedostatky předkrizového období tím, že zavedly větší makroekonomický dohled. 
VReforms to the Stability and Growth Pact in 2011, 2013 and 2014 sought to address the weaknesses of the pre-crisis period by introducing greater macroeconomic surveillance.
Již v roce 2008 však Komise zjistila, že není připravena finanční pomoc řídit, když země začaly podávat své žádosti. 
However, back in 2008 the Commission found itself unprepared to manage the financial assistance when countries started presenting their requests.
Čelem k výzvě Dohánění náskoku VI Komisi se podařilo ujmout se svých nových povinností v oblasti řízení programů, k nimž patřila jednání s vnitrostátními orgány, příprava programových prognóz a odhadů mezer ve financování a určování nezbytných reforem. 
Standing up to the challenge Playing catch-up VI The Commission managed to take on its new programme management duties, which included holding talks with the national authorities, preparing programme forecasts, financing gap estimates and identifying the necessary reforms.
S ohledem na počáteční časová omezení i omezení z hlediska objemu příslušných zkušeností se jednalo o úspěch. 
Given the initial time constraints and limited relevant experience, this was an achievement.
Shrnutí 08 VII Komise byla při získávání informací, které potřebovala, většinou důkladná. 
Executive summary 08 VII The Commission was mostly thorough in obtaining the information it needed.
Ve stále větší míře shromažďovala interní odborné zkušenosti a v zemích, které požádaly o pomoc, jednala se širokou škálou zúčastněných subjektů. 
It has increasingly marshalled internal expertise and engaged with a wide range of stakeholders in the countries which appealed for help.
Složité nástroje VIII Příprava makroekonomických prognóz a prognóz schodků nebyla novou činností. 
Complex tools VIII The production of macroeconomic and deficit forecasts was not a new activity.
Komise používala již existující a poněkud těžkopádný nástroj prognózování, jehož základem byly tabulky. Řízení kvality se omezovalo jen na sesouhlasování jednotlivých částí prognóz, aniž by vedení zkoumalo odůvodnění prognostických předpokladů. 
The Commission used an existing and rather cumbersome spreadsheet-based forecasting tool. Quality control was limited mainly to reconciling the various parts of the forecasts, with no enquiry by management into the reasoning behind the forecasting assumptions.
Bylo velmi obtížné posoudit věrohodnost klíčových předpokladů, například fiskálních multiplikátorů, a to nikoli jen při následném přezkumu, ale na straně vedení i během vlastní přípravy prognóz. 
It was very difficult to assess the plausibility of key assumptions such as fiscal multipliers, not only in any subsequent review but also, by management, during the actual production of forecasts.
Počáteční obtíže IX Programy pomoci měly díky platným politikám na úrovni EU a tehdejším ekonomickým znalostem většinou řádný základ. Častou slabinou postupu Komise však byla nedostatečná dokumentace. 
Teething problems IX The assistance programmes were mostly soundly based, given the prevailing EU-level policies and the economic knowledge at that time. But a common weakness of the Commission process was the lack of documentation.
Nebyla koncipována za účelem zpětného využití při hodnocení přijatých rozhodnutí. 
It was not geared towards going back in time to evaluate the decisions taken.
Nemohli jsme ověřit některé zásadní informace předané Radě, například prvotní odhady mezery ve financování pro některé programy. 
We could not validate some of the essential information that was forwarded to the Council, such as the initial estimates of the financing gap for some programmes.
XIII Jedním z důvodů těchto nedostatků byla skutečnost, že koncepce a monitorování programu byly do značné míry v rukou programových týmů Komise. 
XIII One of the reasons for these weaknesses was that the programme design and monitoring were largely in the hands of the Commission’s programme teams.
Než byly předloženy Radě nebo Komisi, byly klíčové dokumenty vyplývající z odborné analýzy předmětem přezkumu, ten však byl v několika ohledech nedostatečný. 
Before reaching the Council or the Commission, the key documents resulting from a team’s work were subject to review, but this was insufficient in several respects.
Podkladové výpočty nepřezkoumával nikdo mimo programový tým, práce odborníků nebyla důkladně kontrolována a přezkumný proces nebyl řádně dokumentován. X Lze to částečně vysvětlit krizovou situací, prvotní časovou tísní a tím, že řízení programu bylo pro Komisi novinkou. 
The underlying calculations were not reviewed by anyone outside the team, the work of the experts was not thoroughly scrutinised and the review process was not well documented. X This can be partly explained by the crisis context, the initial time pressure and the novelty of programme management to the Commission.
Dostupnost záznamů se postupně zlepšovala, avšak i u nejnovějších programů některé klíčové dokumenty scházely. 
The availability of records improved with time, but even for the most recent programmes some key documents were missing.
XI Podmínky uvedené v memorandech o porozumění byly obvykle odůvodněny konkrétním odkazem na rozhodnutí Rady. 
XI The conditions in memoranda of understanding were mostly justified by specific reference to the Council decision.
Podmínky se však vždy dostatečně nesoustředily na obecné podmínky týkající se hospodářské politiky, které stanoví Rada. 
However, conditions were not always sufficiently focused on the general economic policy conditions set by the Council.
Odlišné přístupy XII Bylo nalezeno několik příkladů zemí, k nimž se ve srovnatelné situaci nepřistupovalo stejným způsobem. 
Different approaches XII We found several examples of countries not being treated in the same way in a comparable situation.
Podmínky pomoci byly v každém programu řízeny odlišně. 
The conditions for assistance were managed differently in each programme.
V některých programech byly celkově méně přísné, což usnadňovalo jejich dodržování. 
In some programmes they were less stringent overall, which made compliance easier.
Při porovnání zemí s obdobnými strukturálními nedostatky bylo zjištěno, že požadované reformy nebyly vždy úměrné řešeným problémům, nebo postupovaly velmi odlišným způsobem. 
When comparing countries with similar structural weaknesses, it was found that the required reforms were not always in proportion to the problems faced or that they pursued widely different paths.
Některé (nikoli však všechny) cílové hodnoty schodku jednotlivých zemí byly mírnější, než jaké by odůvodňovala hospodářská situace. 
Some, but not all, countries’ deficit targets were relaxed more than the economic situation would appear to justify.
Shrnutí 09 Prostor pro zlepšení XIV Pozitivním zjištěním je skutečnost, že programové dokumenty, které jsou základem rozhodnutí Rady nebo Komise, se od první žádosti o finanční pomoc značně zlepšily. 
Executive summary 09 Room for improvement XIV On the positive side, the programme documents, which provide the basis for the decisions that the Council or the Commission take, have improved significantly since the first request for financial assistance.
Důvodem bylo přidělení dalších pracovníků pro řízení programů, více získaných zkušeností a lepší příprava. 
This was due to the allocation of additional staff to programme management, more experience gained and better preparation.
Nicméně i pozdější programové dokumenty postrádaly některé základní informace. 
However, even the more recent programme documents lacked some essential information.
V některých případech však Komise stanovila nerealisticky krátké lhůty pro velmi rozsáhlé reformy. 
Occasionally, however, the Commission set unrealistically tight deadlines for wide-ranging reforms.
Vysoká míra splnění neznamená, že byly dodrženy všechny podmínky. 
High compliance does not mean that all important conditions were complied with.
Kromě toho bylo zjištěno, že členské státy mají sklon nechávat plnění důležitých podmínek na konečnou fázi programového období. 
In addition, we observed that Member States tended to leave compliance with the more important conditions until towards the end of the programme period.
XVIII Programy dosáhly úspěchu při urychlování reforem. 
XVIII The programmes were successful in prompting reforms.
Země většinou pokračovaly v reformách, které programové podmínky odstartovaly. 
Countries mostly continued with the reforms that were sparked by the programme conditions.
V době auditu byly případy upouštění od reforem vzácné. 
Reversals of the reforms were rare at the time of our audit.
Byly kompenzovány alternativními reformami, které ale často nebyly z hlediska potenciálního dopadu rovnocenné. 
They were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of potential impact.
XIX Ve čtyřech z pěti zemí došlo k ozdravení běžného účtu rychleji, než se očekávalo. 
XIX In four of the five countries, the current account adjusted faster than expected.
Tuto skutečnost do značné míry vysvětluje neočekávané zlepšení příjmové bilance a v menší míře i neočekávané zlepšení obchodní bilance. 
This is largely explained by the unexpected improvement in income balance, and to a lesser extent by the unexpected improvement in trade balance.
Shrnutí 10 Naše doporučení a) Komise by měla vypracovat rámec pro celý orgán, který by v případě vzniku programu finanční pomoci umožnil rychlou mobilizaci zaměstnanců a odborných kapacit Komise. 
Executive summary 10 Our recommendations (a) The Commission should establish an institution-wide framework allowing the rapid mobilisation of the Commission’s staff and expertise if a financial assistance programme emerges.
Komise by také měla vypracovat postupy v rámci nařízení obsažených v balíčku dvou právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí. b) Postup prognózování by měl podléhat systematičtějšímu řízení kvality. c) Aby bylo zajištěno, že faktory, z nichž vycházejí rozhodnutí týkající se programu, budou vnitřně transparentní, měla by Komise posílit vedení evidence a věnovat evidenci pozornost při přezkumech kvality. d) Komise by měla zajistit vhodné postupy pro přezkum kvality řízení programů a obsahu programových dokumentů. e) Za účelem monitorování rozpočtu by Komise měla do memorand o porozumění začleňovat proměnné, které je schopna shromažďovat s krátkým časovým prodlením. f) Komise by měla rozlišovat podmínky podle jejich důležitosti a zaměřovat se na skutečně důležité reformy. g) U všech budoucích programů by se Komise měla snažit formalizovat interinstitucionální spolupráci s ostatními programovými partnery. h) Postup řízení dluhu by měl být transparentnější. i) Komise by měla dále analyzovat klíčové aspekty ozdravení zemí. 
The Commission should also develop procedures in the context of the ‘two-pack’ regulations. (b) The forecasting process should be subject to more systematic quality control. (c) To ensure the factors underlying programme decisions are internally transparent, the Commission should enhance record-keeping and pay attention to it during quality reviews. (d) The Commission should ensure that proper procedures are in place for the quality review of programme management and of the content of programme documents. (e) For budget monitoring purposes, the Commission should include, in memoranda of understanding, variables that it can collect with short time lags. (f) The Commission should distinguish conditions by importance and target the truly important reforms. (g) For any future programmes, the Commission should attempt to formalise interinstitutional cooperation with other programme partners. (h) The debt management process should be more transparent. (i) The Commission should further analyse the key aspects of the countries’ adjustment.
Úvod 11 Krize státního dluhu v členských státech EU 01 Finanční krize, která v roce 2008 zasáhla Evropu, odstartovala evropskou krizi státního dluhu. 
Introduction 11 The sovereign debt crisis in the EU Member States 01 The financial crisis that hit Europe in 2008 triggered the European sovereign debt crisis.
Tato krize státního dluhu měla mnoho příčin, včetně slabého bankovního dohledu, nedostatečných fiskálních politik a problémů velkých finančních institucí (kdy náklady na záchranné balíčky pro tyto instituce nesla veřejnost). 
The sovereign debt crisis had many causes, including weak banking supervision, poor fiscal policies and the difficulties experienced by large financial institutions (the bailout costs of which were borne by the general public).
V době zveřejnění této zprávy jsou účinky krize stále citelné a výsledné úvěrové programy již dosáhly hodnoty stovek miliard, což pro všechny zúčastněné znamená zatěžující povinnosti v oblasti řízení. 
The effects of the crisis are still being felt as this report is published, and the resulting loan programmes have since run into the hundreds of billions, bringing onerous management responsibilities for all concerned.
02 Krize zasáhla členské státy EU ve dvou vlnách. 
02 The crisis affected the EU Member States in two waves.
Nejprve se nákaza finanční krize rozšířila prostřednictvím úvěrových a obchodních kanálů do řady členských států mimo eurozónu. 
In the first instance, the contagion of the financial crisis spread through foreign credit and trade channels to a number of non-euro area Member States.
Prudký nárůst odlivu zahraničního kapitálu a snížení vývozu odhalily významné vnější nerovnováhy v některých zemích, z nichž tři (Maďarsko, Lotyšsko a Rumunsko) požádaly o finanční pomoc z mechanismu EU na podporu platební bilance1, od MMF2 a z jiných zdrojů3. 
The sharp increase in foreign capital outflows and decrease in exports revealed significant external imbalances for some countries, three of which (Hungary, Latvia and Romania) sought financial assistance from the EU’s balance-of-payments mechanism1, the International Monetary Fund (IMF)2 and other sources3.
03 Druhá vlna krize se týkala členských států eurozóny. 
03 The second wave of the crisis concerned euro area Member States.
Přestože měnová unie zpočátku zajistila určitou ochranu z hlediska likvidity, ratingové agentury začaly v roce 2009 snižovat ratingy státních dluhopisů některých členských států. 
Although monetary union initially provided some liquidity cushioning, credit agencies started to downgrade several Member States’ sovereign bond ratings in 2009.
V některých zemích4 úrokové sazby na trhu státních dluhopisů prudce stouply, v jiných zemích5 se však snížily. 
Sovereign debt market interest rates increased sharply in some countries4 but decreased in others5.
V důsledku poklesu soukromého financování a eskalace výpůjčních nákladů vlád Irska a Portugalska (kromě jiných)6 požádaly o vnější finanční pomoc. 
As a result of the decline in private funding and escalating borrowing costs, the governments of Ireland and Portugal, among others6, applied for external financial assistance.
04 Účelem finanční pomoci bylo podpořit země při splácení nebo financování jejich splatných dluhů a schodků. 
04 The purpose of this financial assistance was to help countries repay or finance their maturing debt and deficits.
Finanční pomoc zajišťovala určitou rezervu, která měla usnadnit provádění ozdravných programů nutných v každé zemi k nápravě základních problémů. 
It provided a cushion to ease implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems.
Obecně řečeno, mechanismy se zaměřovaly na nutnost chránit stabilitu eurozóny nebo EU jako celku, omezit riziko šíření nákazy a předejít náhlému šoku pro ekonomiky členských států, které jsou příjemci pomoci. 
In broad terms, the mechanisms addressed the need to safeguard the stability of the euro area or the EU as a whole, to limit the risk of contagion and to prevent a sudden shock to the economies of beneficiary Member States.
Cíle každého programu se v podrobnostech lišily, celkovým cílem finanční pomoci však bylo vrátit členské státy do řádného makroekonomického nebo finančního stavu a obnovit jejich schopnost plnit závazky ve vztahu k veřejnému sektoru (v eurozóně) nebo k platební bilanci (mimo eurozónu). 
The objectives of each programme differed in detail, but the overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations.
Graf 1 uvádí časový průběh finanční pomoci poskytované pěti členským státům, které byly předmětem auditu. 
Figure 1 provides a timeline of the financial assistance provided to the five Member States covered in our audit.
1 Na základě článku 143 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
1 Based on Article 143 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
2 Polsko získalo přístup k finančním prostředkům z MMF v květnu 2009 prostřednictvím flexibilní úvěrové linky, nežádalo však o podporu z EU. 
2 Poland received access to IMF resources in May 2009 through a flexible credit line, but it did not require EU support.
3 V závislosti na konkrétním programu měly další zdroje financování poskytnout Světová banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropská investiční banka, Česká republika, Dánsko, Finsko, Polsko, Norsko a Švédsko. 
3 Depending on each programme, other sources of financing were to be provided by the World Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Czech Republic, Denmark, Finland, Poland, Norway and Sweden.
4 Irsko, Řecko, Španělsko, Itálie, Portugalsko. 
4 Ireland, Greece, Spain, Italy and Portugal.
5 Německo, Francie. 
5 Germany and France.
6 V eurozóně požádaly o finanční pomoc i Řecko, Španělsko a Kypr. 
6 In the euro area, Greece, Spain and Cyprus also requested financial assistance.
Úvod 12 Časový průběh finanční pomoci 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (11/2008–11/2010) LV (01/2009–01/2012) RO (06/2009–06/2011) RO 2 (06/2011–03/2013) IE (12/2010–12/2013) PT (05/2011–05/2014) Mimo eurozónu Eurozóna Pozn.: Datem počátku každého programu je datum, kdy bylo podepsáno memorandum o porozumění mezi členským státem a Komisí. 
Introduction 12 Timeline of financial assistance 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 HU (Nov ’08 – Nov ’10) LV (Jan ’09 – Jan ’12) RO (Jun ’09 – Jun ’11) RO 2 (Jun ’11–Mar ’13) IE (Dec ’10 – Dec ’13) PT (May ’11 – May ’14) Non-euro area Euro area Note: The start date of each programme is the date on which the memorandum of understanding between the Member State and the Commission was signed.
Zdroj: Evropský účetní dvůr. 05 Vzhledem k tomu, že krize měla v každé zemi jiný průběh, byla pomoc požadována z různých důvodů. 
Source: ECA. 05 As the crisis followed a different course in each country, assistance was requested for different reasons.
Přehled těchto důvodů uvádí Příloha I. 
Annex I provides an overview of those reasons.
06 Za účelem poskytování finanční pomoci byla vypracována řada finančních nástrojů. 
06 A number of legal instruments were devised for providing financial assistance.
Irsko a Portugalsko obdržely pomoc z nově zřízeného evropského mechanismu finanční stabilizace (EFSM) a z Evropského nástroje finanční stability (EFSF). 
Ireland and Portugal were helped by the newly created European Financial Stabilisation Mechanism (EFSM) and the European Financial Stability Facility (EFSF).
Pouze mechanismus na podporu platební bilance a evropský mechanismus finanční stabilizace byly zřízeny jako nástroje EU na základě Smlouvy o fungování Evropské unie, neboť Evropský nástroj finanční stability je mezivládní prostředek mimo rámec EU. 
Only the balance-of-payments mechanism and the EFSM were established as EU instruments on the basis of the Treaty on the Functioning of the European Union, as the EFSF is an intergovernmental vehicle outside the EU framework.
Přehled právního základu uvedených tří nástrojů uvádí Příloha II. 
Annex II provides an overview of the legal basis of the three instruments.
Zkoumaných pět zemí rovněž obdrželo finanční pomoc z MMF. 
The five countries also received financial assistance from the IMF.
07 Pomoc pro země mimo eurozónu řídila Komise a MMF. 
07 Assistance to non-euro area countries was managed by the Commission and the IMF.
Evropská centrální banka (ECB), třetí člen trojice věřitelů, se podílela na řízení finanční pomoci pro Irsko a Portugalsko. 
The European Central Bank (ECB) — the third member of the troika of creditors — was involved in the management of financial assistance to Ireland and Portugal.