natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V současnosti se připravuje nová databáze kontaminovaných lokalit s cílem sjednotit údaje z různých zdrojů a aktualizovat stávající celostátní databázi. 
A new database of contaminated sites is currently being developed with the aim of unifying data from various sources and updating the existing database at the national level.
V Maďarsku existuje plán rekultivace kontaminovaných lokalit od roku 1996. 
In Hungary, a remediation plan of contaminated sites has been in place since 1996.
Jeho hlavním cílem je identifikovat kontaminované lokality a provést jejich rekultivaci, aby znečištění nepronikalo do podzemních vod. 
The main objective is to identify contaminated sites and carry out remediation so as to avoid pollution spreading to the water table.
Realizace tohoto plánu se opírá o evidenci kontaminovaných lokalit, které jsou potenciální hrozbou pro kvalitu vody. 
Application of this plan is supported by a register of contaminated sites that are a potential risk to water quality.
Každá lokalita má svoji prioritu na základě několika kritérií rizik pro životní prostředí a zdraví. 
Each site is prioritised on the basis of multiple environmental and health risk criteria.
27 Systém evidence kontaminovaných míst. Zvláštní zpráva č. 23/2012 – Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit? 
27 Systém Evidence Kontaminovaných Míst (System of Records of Contaminated Sites). Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites?
29 BYLO VÝSLEDKŮ DOSAŽENO S NEJNIŽŠÍMI NÁKLADY PRO ROZPOČET EU? 
29 HAVE RESULTS BEEN ACHIEVED AT THE LOWEST COST TO THE EU BUDGET?
Regenerace brownfieldů může nabízet ziskové příležitosti, a mohou ji tudíž provádět soukromí investoři. 
Brownfield site regeneration has the potential to offer profitable opportunities and can therefore be carried out by private investors.
Pokud se jedná o projekty s minimálním ziskem, bude nezbytné, aby se o rizika a náklady podělil veřejný a soukromý sektor, a veřejná investice v plném rozsahu může být nutná v případě takových závažných vad, jako je rozsáhlé znečištění, podřadná lokalita nebo stagnující trh s nemovitostmi. 
Where projects are only marginally profitable, it will be necessary to share the risks and costs between the public and private sectors, and full public investment may be required in the presence of such severe handicaps as significant contamination, poor location or a sluggish real estate market.
Při rozhodování o tom, jaký objem veřejného spolufinancování by měly projekty regenerace získat, je velmi důležité omezit veřejné prostředky na míru, která je nezbytná k realizaci projektu: veřejný příspěvek by neměl překročit nákladovou mezeru mezi náklady na investici a výnosy, které má vytvářet28. 
When considering how much public co-financing regeneration projects should receive, it is very important to limit public funding to what is necessary to implement the project: the public contribution should not exceed the funding gap between the cost of the investment and the revenue it is expected to generate28.
Aby mohl Účetní dvůr posoudit, zda 27 šetřených projektů regenerace mohlo být provedeno s nižšími náklady, především pro rozpočet EU, zkoumal, zda: ο veřejný grant, včetně příspěvku EU, byl stanoven v náležité výši s použitím metody nákladové mezery a zda byla nákladová mezera uspokojivě posouzena, ο hodnota lokality zahrnutá do projektových nákladů v posouzení nákladové mezery odrážela zásadu „znečišťovatel platí“, podle níž by měli náklady na rekultivaci lokalit, kde způsobili škody, nést znečišťovatelé, ο byly dodrženy platné předpisy pro státní podporu, které mají bránit narušování hospodářské soutěže, ο rozhodnutí o grantu obsahovalo refundační mechanismus, který by se uplatnil, pokud by projekt vytvářel více příjmů, než se k datu schválení grantu předpokládalo. 
In order to assess whether the 27 regeneration projects examined could have been carried out at a lower cost, in particular for the EU budget, the Court examined whether: ο the public grant, including the EU contribution, had been set at an appropriate level, by using the funding gap method, and whether this funding gap had been satisfactorily assessed; ο the site value included among the project costs in the assessment of the funding gap reflected the polluter pays principle, which states that polluters should bear the remediation costs at sites they have damaged; ο the applicable state aid rules aimed at preventing distortion of competition were respected; ο the grant decision included a reimbursement mechanism that would apply if the project generated more revenues than was expected at the grant approval date.
28 Náklady a výnosy se diskontují, aby se zohlednil čas, který uplynul mezi jednotlivými toky hotovosti. 
28 Costs and revenue are discounted to take account of the time elapsing between the various cash flows.
23/2012 – Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit? 30 POTŘEBNOST VEŘEJNÉ PODPORY, VČETNĚ FINANCOVÁNÍ EU, SE NE VŽDY POSUZOVALA A... 
Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 30 THE NEED FOR PUBLIC SUPPORT, INCLUDING EU FUNDS, WAS NOT ALWAYS ASSESSED AND ...
Z 27 projektů, které se v rámci auditu šetřily: ο U 15 projektů příjemce nákladovou mezeru na žádost Komise nebo řídicího orgánu posoudil. ο U 12 projektů se nákladová mezera neposuzovala. 
Out of the 27 projects examined for the audit: ο For 15 projects, the beneficiary carried out an assessment of the funding gap at the request of the Commission or the managing authority. ο For 12 projects, the funding gap was not assessed.
U tří projektů je neprovedení posouzení opodstatněné, protože projekty neměly vytvářet příjmy, jelikož se týkaly buď jen dekontaminace, nebo jejich výsledkem měly být parky nebo rezervy pozemků. 
For three projects, it is reasonable that no such assessment was done because no revenues were expected to be generated either because they only addressed decontamination or because they aim to create parks and land reserves.
V těchto případech lze nákladovou mezeru stanovit jako 100 %. 
In these cases, the funding gap can be said to be 100 %.
U zbývajících devíti projektů se ovšem nákladová mezera nijak neposuzovala, přestože projekty budou vytvářet příjmy z prodeje nebo pronájmu obnovených pozemků a budov (viz rámeček 7). 
However, for the remaining nine projects, no funding gap assessment was carried out even though the projects will generate revenues from the sale or rental of redeveloped plots and buildings (see Box 7).
Pokud by se v těchto devíti případech nákladová mezera analyzovala, grant, včetně prostředků EU, byl by nižší. ... 
Had a funding gap analysis been carried out for these nine cases, the grant, including EU funds, would have been lower. ...
POKUD BYLA POSOUZENÍ NÁKLADOVÉ MEZERY PROVEDENA, BYLY V NICH NEDOSTATKY 49. V případech, kdy nákladová mezera posouzena byla, byly zjištěny tyto nedostatky: ο ve třech případech, kdy se určitý spolufinancovaný projekt týkal jedné části větší lokality, se přesto, že se ze strukturálních opatření spolufinancovala základní infrastruktura pro celou lokalitu (buďto v rámci jiného projektu v tomtéž programovém období (2000–2006), nebo v předchozím období (1994–1999)), příjmy vytvářené pro developera z lokality jako celku při posuzování nákladová mezery nezohlednily (viz rámeček 8), ο v pěti případech, kdy byla cena pozemků zahrnuta do vykázaných nákladů29, buď nebylo předloženo nezávislé osvědčení o odhadu ceny stanovící tržní hodnotu pozemků, nebo nebylo možné určit, která z obou hodnot, tj. kupní cena nebo tržní hodnota, je nižší (viz rámeček 9). 
Where the funding gap was assessed, the following shortcomings were detected: ο In three cases where the specific co-financed project concerned one part of a larger brownfield site, despite the fact that Structural Measures had co-financed basic infrastructure for the entire site (either under a different project in the same programming period (2000–06) or in the previous period (1994–99)), the revenues generated for the developer from the site as a whole were not taken into consideration in the funding gap assessment (see Box 8); and ο In five cases in which the cost of land was included in the declared costs29, either there was no independent valuation certificate establishing the market value of the land, or it was not possible to establish which of the two, the purchase price or the market value, was lower (see Box 9).
29 Aby mohly být náklady na pořízení pozemku zahrnuty do nákladů pro výpočet spolufinancování EU, mohou se účtovat jen do výše 10 % celkových projektových nákladů za podmínky, že mezi nákupem pozemku a cíli spolufinancovaného projektu existuje přímá vazba a nezávislý odborný odhadce nebo schválený úřední subjekt vystaví osvědčení potvrzující, že kupní cena pozemku není vyšší než jeho tržní hodnota. 
29 To be eligible for inclusion in the costs for calculating EU co-financing, the cost of land can only be charged up to an amount of 10 % of total project costs, on condition that there is a direct link between the land purchase and the objectives of the co-financed project and that a certificate is obtained from an independent qualified valuer or duly authorised official body confirming that the cost does not exceed the market value.
23/2012 – Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit? 31 RÁMEČEK 7 PŘÍKLADY PROJEKTŮ FINANCOVANÝCH V PLNÉM ROZSAHU Z VEŘEJNÝCH PROSTŘEDKŮ, KTERÉ BUDOU PRAVDĚPODOBNĚ VYTVÁŘET PŘÍJMY, AVŠAK U NICHŽ SE NEPOSUZOVALA NÁKLADOVÁ MEZERA Orgán místní správy hodlal na pozemcích ve veřejné rezervě (Halton, Spojené království) vybudovat sklad, který měl být provozován za tržních podmínek a vytvářet příjmy. 
Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 31 BOX 7 EXAMPLES OF PROJECTS FULLY FINANCED WITH PUBLIC FUNDS AND LIKELY TO GENERATE REVENUE, BUT FOR WHICH THE FUNDING GAP WAS NOT ASSESSED At the public reserve land (Halton, UK), the local authority intended to build a warehouse to be operated at market conditions which could generate revenue.
Náklady na rozvojový záměr (pořízení pozemku a terénní úpravy) se v plném rozsahu financovaly z veřejných prostředků, z nichž 29 % bylo pokryto spolufinancováním z EFRR. 
The development cost (land acquisition and landscaping) was fully financed from public funds, of which 29 % was covered by ERDF co-financing.
Nebyla provedena žádná analýza nákladové mezery zohledňující budoucí příjmy. 
However, no funding gap analysis was carried out taking future revenue into account.
Rozvojový záměr na místě bývalé plánované jaderné elektrárny (Arneburg, Německo) (viz fotografie 7) bude pravděpodobně vytvářet příjmy pro soukromé vlastníky pozemků, protože lokalita má tu výhodu, že disponuje trimodální dopravní infrastrukturou, a je tudíž pro určitá odvětví atraktivní. 
The development of the former planned nuclear power station (Arneburg, Germany) (see Photo 7) is likely to produce revenues for the private landowner because the site has the advantage of featuring tri-modal transport infrastructure, thus making it attractive for certain industries.
Posouzení nákladové mezery však u tohoto projektu provedeno nebylo. 
However, a funding gap assessment was not carried out for this project.
RÁMEČEK 8 PŘÍKLAD, KDY SE ANALÝZA NÁKLADOVÉ MEZERY TÝKALA JEN ČÁSTI LOKALITY Bývalý uhelný důl a koksovna (Sheffield, Spojené království) se obnovuje po etapách. 
BOX 8 EXAMPLE WHERE THE FUNDING GAP ANALYSIS CONCERNED ONLY PART OF THE SITE The former coal mine/cokery (Sheffield, UK) is being developed in phases.
V letech 2000–2006 byla poskytována podpora z EFRR pro druhou etapu obnovy lokality, během níž se budovalo několik průmyslových a kancelářských budov. 
ERDF support was provided in the 2000–06 period for a second phase of the site development to construct several industrial and office buildings.
Posouzení nákladové mezery odůvodňující grant EFRR se omezilo pouze na náklady a příjmy z této druhé etapy a nezohledňovalo příjmy vytvářené jinde v téže lokalitě. 
The funding gap assessment justifying this ERDF grant was limited only to the costs and revenues from this second phase. It did not take into account the revenues generated elsewhere on the same site as a whole.
RÁMEČEK 9 PŘÍKLADY NÁKLADŮ NA POŘÍZENÍ POZEMKŮ ÚČTOVANÝCH NA PROJEKT, KTERÉ NEBYLY PODLOŽENY NEZÁVISLÝM OSVĚDČENÍM O ODHADU CENY V bývalém povrchovém dole (Rotherham, Spojené království), kde měl rozvojový projekt podobu partnerství veřejného a soukromého sektoru, byly jediným příspěvkem soukromého partnera pozemky. 
BOX 9 EXAMPLES WHERE THE COST OF LAND CHARGED TO THE PROJECT WAS NOT SUPPORTED BY AN INDEPENDENT VALUATION CERTIFICATE At the former open cast mine (Rotherham, UK), where the development took the form of a public–private partnership, the private partner’s only contribution was the land.
Hodnota pozemků 6,7 milionu GBP byla zahrnuta do způsobilých nákladů pro grant z EFRR. 
The land value of 6,7 million GBP was included among the eligible costs for the ERDF grant.
Překročila tím o 3,4 milionu GBP tržní hodnotu stanovenou autorizovaným odhadcem. 
This exceeded by 3,4 million GBP the market value established by a chartered surveyor.
Na místě bývalých oceláren (Dortmund, Německo) byla cena, kterou navrhovatel zaplatil za pozemky, zahrnuta do projektových nákladů. 
At the former steel works (Dortmund, DE), the price paid by the promoter to purchase the land was included in the cost of the project.
V době, kdy bylo poskytnuto spolufinancování z EFRR, však cena nebyla srovnána s tržní hodnotou určenou odborným odhadcem nebo jiným schváleným úředním subjektem. 
However, at the time the ERDF co-financing was granted, this price was not compared with the market value established by an independent valuer or other authorised official body.
Až později, v roce 2006, orgán místní správy, který byl jedním z partnerů projektu, vypracoval zprávu potvrzující, že kupní cena odpovídá tržní hodnotě. 
Only later, in 2006, the local authority, one of the development partners, prepared a report confirming that the purchase price corresponded to the market value.
Ovšem v tomto odhadu byla tržní hodnota na metr čtverečný vyšší než oficiální referenční ceny pozemků ve stejné oblasti a byla vztažena k ploše 82 ha, třebaže k zástavbě mělo být připraveno jen zhruba 40 ha rozlohy lokality (zbytek se měl využít jako zelené plochy). 
However, in this valuation, the market value applied per square metre was higher than the official reference prices for plots in the same area, and was applied to a surface of 82 ha, even though only around 40 ha of the site was to be made available for building (the remainder was to be used for green spaces).
23/2012 – Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit? 32 ORGÁNY SICE ZNAJÍ ZÁSADU „ZNEČIŠŤOVATEL PLATÍ“, ALE ZNEČIŠŤOVATEL V ŽÁDNÉM Z PŘÍPADŮ NENESL NÁKLADY NA DEKONTAMINACI V PLNÉM ROZSAHU 50. 
Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites? 32 AUTHORITIES ARE AWARE OF THE POLLUTER PAYS PRINCIPLE, BUT IN NO CASES DID THE POLLUTER BEAR THE FULL COST OF DECONTAMINATION 50.
Smlouva o EU30 stanoví, že politika Unie v oblasti životního prostředí je založena na zásadě, že znečišťovatel by měl platit za veškeré škody na životním prostředí, které způsobil. 
The EU Treaty30 states that the environmental policy of the EU is founded on the principle that the polluter should pay for any environmental damage it causes.
Ve všech navštívených členských státech, v nichž audit proběhl, je zásada „znečišťovatel platí“ od 90. let 20. století jedním ze základních principů práva v oblasti životního prostředí. 
In all Member States visited, the polluter pays principle has been included among the underlying principles of environmental law since the 1990s.
Podle této zásady nesou zodpovědnost za způsobené škody znečišťovatelé i vlastníci půdy a jejich nájemci, kteří měli povinnost škody na půdě ve svém vlastnictví odvrátit. 
It provides that polluters, as well as landowners and their tenants, which were obliged to prevent damage to the soil on their property, are liable for the damage caused.
Z veřejných prostředků by se tudíž měly spolufinancovat náklady na rekultivaci půdy jen tehdy, když všechny právní prostředky, jak zásadu „znečišťovatel platí“ vynutit, byly vyčerpány, takže veřejné prostředky jsou využity až jako poslední možnost. 
Therefore, public grants should only co-finance the cost of land remediation when all legal means to enforce the polluter pays principle have been pursued, so that public money is only used as a last resort.
Velká část znečištěné půdy, na jejíž rekultivaci se kromě jiného využívají prostředky EU a jiné veřejné prostředky, je výsledkem dědictví Evropy spočívajícího v minulých intenzivních průmyslových a vojenských činnostech. 
Much of the polluted land whose remediation EU and other public funds are called upon to help finance is the result of the legacy of Europe’s past heavy industrial and military activities.
V mnoha nejzávažnějších případech je uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ v praxi obtížným problémem. 
In many of the most serious circumstances, applying the polluter pays principle in practice is a difficult challenge.
Často je nemožné požadovat po subjektu, který za způsobené znečištění odpovídal v první řadě, aby rekultivaci zaplatil, neboť v mnoha případech minulý znečišťovatel již neexistuje nebo se jednalo o podnik provozovaný státem nebo byla lokalita za zvláštních podmínek prodána soukromému vlastníkovi31. 
It is often not possible to require the entity that was responsible for causing the pollution in the first place to pay for remediation since, in many cases, either the historic polluter no longer exists or it was a state-run enterprise or the site was sold to a private owner with specific conditions31.
Ve vzorku projektů podporovaných z EFRR, které byly přezkoumávány, obsahovalo nějaké rekultivační práce 21 projektů. 
In the sample of ERDF-supported projects reviewed for the audit, 21 projects entailed some remediation works.
U žádného z těchto projektů nezaplatil subjekt zodpovědný za původní znečištění plné náklady na rekultivaci: ο 13 projektů se týkalo lokalit, které byly znečištěny soukromými firmami, avšak zásada„znečišťovatel platí“ zde byla uplatněna jen částečně, ο šest se týkalo lokalit, kde znečištění způsobily státem provozované podniky a nový vlastník se zavázal půdu rekultivovat s podporou z veřejných zdrojů, ο v ostatních dvou lokalitách, kde znečištění způsobily státem provozované podniky, převzal plnou odpovědnost za jejich rekultivaci stát. 30 Čl. 
In none of these projects had the entity responsible for the original pollution paid in full remediation costs: ο 13 concerned sites which had been polluted by private firms but where the polluter pays principle had been only partly applied; ο six concerned sites where the pollution had been caused by state-run enterprises and the new owner accepted remediating the land with support from public funds; and ο in the other two sites, the state took on full responsibility for remediating the sites where pollution had been caused by state-run enterprises.
191 odst. 2 SFEU. 
30 Article 191(2) TFEU.
31 Takové podmínky obvykle obsahují výjimky týkající se odpovědnosti za rekultivaci znečištěné půdy. Zvláštní zpráva č. 23/2012 – Podporovala strukturální opatření EU úspěšně regeneraci zanedbaných průmyslových a vojenských lokalit? 
31 Such conditions usually include derogations regarding the liability for remediating polluted land. Special Report No 23/2012 – Have EU Structural Measures successfully supported the regeneration of industrial and military brownfield sites?
Často se stává, že při prodeji znečištěných pozemků je developerovi nabídnuta sleva z kupní ceny jako náhrada za práce, které jsou nutné k tomu, aby se kvalita pozemků pozvedla na využitelnou úroveň. 
It is often the case that when polluted land is sold to a developer, a discount in the purchase price is offered to compensate for the works necessary to bring the land to a usable quality.
Deve-lopeři však někdy přesto, že takovou slevu již mohli dostat, usilují o další veřejné dotace na úhradu rekultivačních prací, které skutečně provádějí. 
However, even though such discounts might have been provided, developers sometimes seek further public subsidies to pay for the remediation works they actually carry out.
Tehdy nastává riziko, že když developeři získali jak slevu z kupní ceny, tak dotace na rekultivační práce, může dojít k dvojímu financování z veřejných zdrojů. 
In such circumstances, there is a risk that, where developers receive both purchase price discounts and subsidies for remediation works, double financing by public funds can occur.
Orgány veřejné správy musí toto riziko pozorně sledovat. 
Public authorities need to be vigilant regarding this risk.
Vzhledem k těmto okolnostem jsou smlouvy mezi prodávajícím a developerem velmi složité a pokud jde o otázky rekultivace, mohou obsahovat slevy, dotace a podrobné dohody o rozdělení odpovědnosti za ekologickou sanaci. 
Against this background, agreements between the seller and developers are very complex and, regarding remediation issues, may include discounts, subsidies and detailed agreements concerning the allocation of liability for environmental clean-up.
Posoudit takové dohody v plném rozsahu z hlediska řádného finančního řízení, včetně zjištění, do jaké míry se z prostředků EU mohly dotovat rekultivační práce, za které developer již obdržel náhradu, je samo o sobě velmi náročný úkol. K obtížnosti tohoto úkolu přispívají některé konkrétní faktory, jako je: ο nedostatek spolehlivých ocenění pozemků, který vyvolává nejistotu ohledně tržního ocenění a skutečné hodnoty slev poskytnutých ve smlouvách o nabytí pozemků, ο nedostatečně podrobné posouzení povahy znečištění v lokalitě, vedoucí k podhodnocení nákladů na rekultivaci (viz rámeček 10) ο nedostatečná transparentnost smluv o transakcích s pozemky, pokud jde o rozsah zodpovědnosti smluvních stran za rekultivaci. 
Fully evaluating such agreements from a sound financial management perspective is itself a significant challenge, including establishing the extent to which EU funds may have subsidised remediation works for which a developer had already been compensated. Particular factors contribute to this difficulty, such as: ο lack of robust land valuations leading to uncertainty about market valuations and the real value of discounts provided in land acquisition agreements; ο lack of detail of assessments of the nature of the pollution problems on a site leading to underestimation of remediation costs (see Box 10); and ο lack of transparency in land transaction agreements regarding the extent of liability of the parties for remediation.
33 RÁMEČEK 10 PŘÍKLADY, KDY BYLY REKULTIVAČNÍ NÁKLADY PODCENĚNY, A POTŘEBNÉ FINANCOVÁNÍ BYLO ZAJIŠŤOVÁNO Z PROSTŘEDKŮ EU A DALŠÍCH VEŘEJNÝCH ZDROJŮ V bývalých ocelárnách (Dortmund, Německo) odkoupila veřejná agentura kontaminované pozemky od znečiš-ťovatele, kterým byla soukromá společnost. 
33 BOX 10 EXAMPLES WHERE REMEDIATION COSTS WERE UNDERESTIMATED AND EU AND OTHER PUBLIC FUNDS PROVIDED THE NECESSARY ADDITIONAL FINANCE At the former steel works (Dortmund, Germany) a public agency bought contaminated land from the polluting entity, a private company.
Náklady na rekultivaci byly tehdy odhadnuty na 58 milionů EUR a prodávající souhlasil, že poskytne slevu z ceny ve výši jedné poloviny této částky (29 milionů EUR) výměnou za to, že zanikne jeho odpovědnost za sanaci. 
The costs of remediation were estimated at the time at 58 million euro, and the seller agreed to provide a discount in the price for half of this amount (29 million euro) in exchange for its liability for clean-up being extinguished.