natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kvalitu hodnocení měla posoudit Komise na základě kritérií vyvinutých v rámci programu MEANS. 
The quality of the evaluation was to be assessed by the Commission on the basis of the criteria developed under the MEANS programme.
Řídící skupina, které předsedalo generální ředitelství pro regionální politiku a kterou tvořili zástupci dalších generálních ředitelství, se podílela na přípravě zadání, schvalování metodiky a podrobného plánu práce (v zahajovací zprávě) a přezkoumávala národní zprávy a souhrnnou zprávu. 
The steering group chaired by DG REGIO which included representatives of other DGs was involved in drafting the ToR, approving the methodology and detailed work plan (in the Inception Report) and examining the national reports and the Synthesis Report.
Byla jmenována skupina čtyř odborníků, kteří měli napomáhat při naplňování jejího hlavního cíle – zajištění vysoké kvality hodnocení. 
A panel of four experts was appointed to assist with their principal objective being that of ensuring that high-quality evaluations were produced.
Smluvně sjednaný harmonogram nebyl dodržen. Předložení různých zpráv se zpozdilo, proto nebyly závěrečná souhrnná zpráva ani národní zprávy Komisi předloženy v plánovaném období dvanácti měsíců, tj. do 12. listopadu 2002. 
The submission of the different reports was delayed, with the result that the final Synthesis Report and the national reports were not submitted to the Commission within the planned 12-month period, i.e. by 12 November 2002, but only in April 2003, and were published in May 2003.
Ukázalo se, že časový rozvrh byl od počátku příliš těsný a nebyly v něm dostatečné rezervy pro řešení relativně velkého počtu změn/oprav zpráv, které požadovali odborníci a zástupci řídící skupiny. 
It would appear that the timetable was excessively tight from the outset and did not include sufficient time reserves for treating the relatively large number of changes/amendments to the reports requested by experts and representatives in the steering group.
Toto zjištění má vážné důsledky pro budoucí následná hodnocení. 
This has important consequences for future ex post evaluations.
V zadání (6) se požadovalo, aby členské státy přezkoumaly dvě konkrétní témata, a byl navržen seznam témat. Žádná z národních hodnotících zpráv se však na tento aspekt konkrétně nezaměřila. 
The ToR (6) required the examination of two specific themes by Member State and a list of such themes was proposed. However none of the national evaluation reports included a specific focus on this aspect.
Ačkoli jednotlivé kapitoly někdy uvádějí statistiky nebo dílčí průzkum těchto témat, nebyla tato témata předmětem zvláštního zkoumání, jak vyžaduje zadání. 
Although individual chapters sometimes provide statistics or a partial exploration of these themes, they have not been subject, as required by the ToR, to specific research.
(8) Zadání, s. 94–95 (cíl1). 
(8) ToR, p. 94.
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/17 75. 
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/17 75.
Celkový závěr zní, že dohled Komise nad hodnoticím procesem by se měl zlepšit. Zejména vzhledem k tomu, že nedostatek spolehlivých údajů, ukazatelů výkonnosti a přesných cílů se dal od začátku předvídat, měla Komise zajistit přijetí vhodných opatření, která by tuto zásadní překážku překonala. 
As a general conclusion, the oversight of the evaluation process, by the Commission, needs to be improved. In particular, given that the lack of reliable data and performance indicators and of precise objectives was foreseeable from the outset, the Commission should have ensured that appropriate measures were taken to address this critical constraint.
Dále se hodnocení mělo vzhledem k těsnému časovému harmonogramu a nevyhnutelným omezením soustředit na podstatné prvky, a ne se pokoušet o tak rozsáhlé celkové posouzení programového období. 
Furthermore, given the tight timetable and the inherent constraints, the evaluation should have been concentrated on essential elements rather than attempting to undertake such a wide overall assessment of the programming period.
Relevantnost doporučení hodnocení pro další programová období 76. 
Relevance of evaluation recommendations for future programming periods 76.
Vzhledem k problémům zjištěným v předchozích částech zprávy byla schopnost následného hodnocení dospět k hodnotným doporučením omezena. 
Given the problems identified in the preceding sections of this report, the ability of the ex post evaluation process to yield worthwhile recommendations was limited.
Hodnoticí proces sice přinesl jen několik málo doporučení k obsahu programu, vedl ale k řadě relevantních a rozumných návrhů, jak zlepšit řízení a realizaci strukturálních fondů (1). 
While the process yielded few recommendations about programme content, it delivered a number of relevant and sensible suggestions on how to improve the management of the SFs and of their implementation (1).
Ve zprávě se doporučuje, aby se „úloha monitorovacích výborů přesunula z řešení problémů finančního řízení na strategické řízení“ (2). 
The report recommends that: ÔThe role of the Monitoring Committees needs to be shifted towards one of strategic direction rather than issues of financial managementŐ (2).
Monitorovací výbory by nicméně měly být schopné plnit obě úlohy, jak to vyžadují nařízení. 
However, the Monitoring Committees should be able to do both functions, as required by the regulations.
Hodnocení vedla k doporučením pro programové období 2000–2006, která se týkala především řídicích systémů. 
The evaluations have led to recommendations for the programming period 2000 to 2006 which mainly address the questions of management systems.
Tato doporučení se vztahovala na širokou škálu témat a byla přizpůsobena konkrétní situaci v příslušných zemích. 
A wide range of themes is covered and these are generally well suited to the specific situation of the country concerned.
Hlavní ponaučení, které vyplývá pro programové období 2000–2006 z následného hodnocení předchozího období, se týká realizace programů, především případových studií provedených za účelem vyhodnocení účelnosti a účinnosti operací financovaných ze strukturálních fondů. 
With respect to the 2000 to 2006 programmes, the key lessons to be drawn from the ex post evaluation of the preceding period relate to implementation, in particular with reference to the case study work undertaken to evaluate the effectiveness and efficiency of Structural Fund operations.
Doporučení navržená v souhrnné zprávě pro období po roce 2006 jsou poměrně krátká a obecná. 
As regards post 2006, the recommendations proposed within the Synthesis Report are rather limited and of a general nature.
Přesto jsou relevantní a jako taková jsou užitečná. 
However, they are still relevant and, as such, are useful.
Například se uvádí, že „by se mohlo provádět více nezávislých průběžných hodnocení, která přinášejí objektivní externí vstupy“ (3). 
For example, it is stated that ÔMore use could be made of independent, ongoing evaluations, providing an objective external inputŐ(3).
Jde o rozumné doporučení a bylo (1) Např. v souhrnné zprávě (s. 249) se navrhuje: „poskytnout členským státům, které mají účelný monitorovací systém, větší volnost při rozhodování ohledně uplatňování jejich vlastních pravidel při monitorování opatření podporovaných Evropskou unií.“ To by snížilo související náklady a pravděpodobně by to umožnilo získat smysluplnější údaje. 
While this is a sensible recommendation, (1) For example, a case was made for: ÔProviding much greater discretion to those Member States which have effective domestic monitoring systems to utilise their own monitoring requirements in relation to EU-supported initiatives. This would reduce the costs involved and the data which emerges would probably be more meaningfulŐ. Synthesis Report, p.
(3) Souhrnná zpráva, s. 251. by bývalo přínosné, kdyby bylo přijato před zahájením tohoto přezkumu následného hodnocení. 
(3) Synthesis Report, p. 251. it would have been of benefit if it had been adopted before the launch of the ex post evaluation exercise under review.
NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ OPERACÍ ESF (U CÍLŮ 1 A 3) GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍM PRO ZAMĚSTNANOST, SOCIÁLNÍ VĚCI A ROVNÉ PŘÍLEŽITOSTI 81. 
EX POST ASSESSMENT OF ESF OPERATIONS (UNDER OBJECTIVES 1 AND 3) BY DG EMPL 81.
Spolu s hodnocením regionů cíle 1, které probíhalo pod vedením generálního ředitelství pro regionální politiku, se uskutečňovalo jiné hodnocení tentokrát pod vedením generálního ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti, které se zabývalo operacemi ESF v rámci cílů 1, 3 a 4 a iniciativami Společenství Employment a Adapt. 
Together with the evaluation of Objective 1 regions, under the direction of DG REGIO, another evaluation exercise was carried out, in this case under the direction of DG EMPL, to cover ESF operations under Objectives 1, 3 and 4 and the Community Initiatives, Employment and Adapt.
Podle zadání tohoto druhého hodnocení se očekávalo, že se využijí výsledky z hodnocení regionů cíle 1. 
The ToR for the latter ex post evaluation anticipated the utilisation of the results obtained from the evaluation of the Objective 1 regions.
Nicméně navzdory organizačním opatřením, která měla usnadnit účelnou koordinaci mezi těmito dvěma hodnoceními, existuje jen málo důkazů, že toho bylo v praxi dosaženo. 
However, despite organisational arrangements intended to facilitate an effective coordination between the two evaluations, there is little evidence that this was achieved in practice.
2 Celkové závěry hodnocení provedeného generálním ředitelstvím pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti Cílem hodnocení bylo posoudit dopad operací ESF v členských státech, a to na úrovni jednotlivců i systémů. 
Text box 2 The overall conclusions of the evaluation by DG Employment The evaluation aimed at assessing the impact of ESF operations in the Member States, at the level of individuals and of systems.
Rovněž se usilovalo o analýzu dopadu a účelnosti akcí Společenství na konkrétní strukturální problémy a zjištění přidané hodnoty Společenství. 
It also sought to analyse the impact and effectiveness of Community action on specific structural problems and to ascertain the Community value added.
V metodice, kterou se mělo dosáhnout těchto cílů, byli hodnotitelé žádáni, aby mimo jiné stanovili, zda případy, kterými se měli zabývat, potvrdily nebo vyvrátily řadu hypotéz. 
In the methodology adopted to address these objectives, evaluators were asked inter alia to indicate whether the cases which they were asked to assess provided support for or contradicted a number of hypotheses.
Zpráva uvádí řadu silných stránek, které lze shrnout takto: Velká část prostředků z ESF směřovala na řešení dlouhodobé nezaměstnanosti, což se vzhledem k přetrvávání tohoto problému považovalo za vhodné. 
The report noted a number of strengths which can be summarised as follows: Much of the ESF funding was targeted at the long-term unemployed which was deemed appropriate given the persistence of the latter.
Použité zdroje umožnily posílení některých priorit této politiky, jako je rovnost příležitostí, přizpůsobení pracovní síly a zaměření na osoby se zdravotním postižením. Prostřednictvím ESF vzrostlo zapojení sociálních partnerů a regionálních orgánů. 
The resources used enabled a strengthening of certain policy priorities, such as equal opportunities, adaptation of the workforce and targeting those with disabilities.
Fondy přispěly ke zlepšení kapacit pro řízení a provádění opatření na trhu práce na všech úrovních. 
The funds contributed to improvements in capacities to manage and implement labour market interventions at all levels.
Ve zprávě se však zmiňuje i řada nedostatků. 
However, the report also noted a number of weaknesses.
Poskytování finanční pomoci se převážně řídilo dostupností zdrojů a nevycházelo z priorit příslušné politiky. 
Deployment was largely driven by availability of resources rather than policy and took place in parallel and separate from the relevant policy debates.
Finanční podpora se převážně soustředila na odbornou přípravu a přidělovala se především poskytovatelům služeb, což samostatně není nejefektivnější způsob řešení dlouhodobé nezaměstnanosti. 
Interventions were largely concentrated on training and mainly allocated to service providers which is not, in isolation, the most effective means of helping the long-term unemployed.
A konečně administrativní opatření byla vnímána jako složitá, hodnoticí opatření byla slabá a neměla žádnou strukturu. 
Finally, administrative arrangements were perceived as complex while evaluation arrangements were weak and unstructured.
C 302/18 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 Posouzení kvality hodnocení Účetním dvorem Přezkoumání nedostatků v údajích a analýze 82. 
C 302/18 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 The CourtŐs assessment of the quality of the evaluation Review of shortcomings in the data and in the analysis 82.
Dopad opatření financovaných z ESF má často podobu příspěvku nebo potenciálního účinku, který je nehmotný, a tedy ho nelze jednoduše vyčíslit (1). 
The influence of ESF interventions often takes the form of a contribution or of a potential effect that is intangible and therefore not easily quantifiable (1).
Bez ohledu na tento hlavní problém musí nejdůležitějším cílem hodnocení nadále zůstat posouzení dopadu a ve spojení s tím i přezkoumání účelnosti a účinnosti. 
Notwithstanding this intrinsic problem, it must still be a prime objective of an evaluation exercise to assess the impact and, in conjunction with it, also the question of effectiveness and efficiency.
Ve snaze provést analýzu dopadu opatření financovaných z ESF uvádí souhrnná zpráva odhady počtu příjemců finančních prostředků z ESF podle zemí a cílů (2). 
In seeking to analyse the impact of ESF interventions, the Synthesis Report provides estimations of the number of ESF beneficiaries per country and per objective (2).
Jako doplněk k národním hodnotícím zprávám se následné hodnocení rovněž pokouší podat důkazy pro řadu předem definovaných hypotéz (3). 
As a complement to the national evaluation reports, the ex post evaluation also attempted to provide evidence for a number of pre-established hypotheses (3).
Jeden z nejzákladnějších požadavků následného hodnocení opatření financovaných z ESF se týká počtu příjemců programu v období 1994–1999. 
One of the most basic requirements of the ex post assessment of ESF operations relates to the number of beneficiaries of the programme over the period 1994 to 1999.
Zpráva obsahuje tabulku, která uvádí odhadovaný počet 52 milionů příjemců. 
The report provides a table which gives the estimated number of beneficiaries as 52 million.
Nicméně další poznámky k této tabulce uvedená čísla vážně zpochybňují (4). 
However, the additional notes to this table cast serious doubts on the figures presented (4).
Nejistota ohledně přesnosti údajů snižuje dosah některých užitečných a relevantních zjištění uvedených v jiných částech hodnocení. 
The uncertainty about the accuracy of the data detracts from some of the useful and relevant observations resulting in other parts of the assessment.
Souhrnná zpráva (3) uvádí odhad dopadů opatření financovaných z ESF na jednotlivce. 
The Synthesis Report (3) provides estimates of impacts on individuals from ESF interventions.
Tato informace je potenciálně důležitá z řady hledisek, včetně výpočtu jednotkových nákladů programů a odhadů příjemců, kteří mají po dvanácti měsících stále zaměstnání. 
This information is potentially important in a number of aspects, including the calculation of unit costs of programmes and estimates of beneficiaries still in employment after 12 months.
Některé okolnosti však užitečnost těchto informací vážně omezují, zvláště nedostatečné vysvětlení původu těchto údajů. 
However, there are factors which seriously limit the usefulness of the information, notably the lack of explanation as to how the data has been derived.
Ve zprávě se pouze uvádí, že: „koeficienty použité pro výpočet těchto odhadů vycházejí z jednotlivých prověřovaných případů a prostudované literatury“ (2). 
The report simply states that: ÔThese ratios applied to generate these estimates have been informed by the individual cases examined and the review of the literatureŐ (2).
Takové vysvětlení nelze považovat za dostatečné a pro lepší pochopení použitelnosti těchto čísel, jako jsou referenční hodnoty jednotkových nákladů a míra úspěšnosti programů, jsou zapotřebí podrobnější informace o získání různých odhadů. 
Such a statement cannot be considered as being sufficient and more detailed information on the derivation of the various estimates is necessary to understand better the applicability of these numbers, such as benchmarks of unit costs and success rate of programmes.
(1) Např. nárůst „flexibility“ pracovní síly v důsledku odborné přípravy. 
(1) For example, increased labour force ÔflexibilityŐ as a result of training.
(2) Souhrnná zpráva, s. 124. 
(2) Synthesis Report, p. 124.
(3) Souhrnná zpráva, s. 125–126. 
(3) Synthesis Report, p. 125.
(4) Například se lze v těchto poznámkách dočíst, že u čísla uvedeného za Francii (17 milionů) se „dvakrát kontrolovalo, jestli tato čísla byla dvakrát přepočítána“, přičemž číslo uvedené za Nizozemsko (8,7 milionu) bylo rovněž „dvakrát zkontrolováno s národními týmy“. 
(4) For instance, one can read in these notes that the figures for France, which amount to 17 million, were being Ôdouble-checkedŐ for Ôdouble countingŐ while the figures for the Netherlands, which amount to 8,7 million, are also being Ôdouble checked with national teamsŐ.
Mimoto se uvádí, že údaje za Německo, Irsko a Spojené království ve velké míře chybějí, přičemž u Spojeného království je uvedeno, že má 7,9 milionu příjemců, a u Irska je uvedeno, že má 680 000 příjemců. 
Furthermore, it is indicated that data are largely missing for Germany, Ireland and the United Kingdom Ń although the later is listed as having 7,9 million beneficiaries and Ireland as having 680 000 beneficiaries.
Druhým neuspokojivým aspektem je analýza, která doprovází údaje. 
A second unsatisfactory aspect is the analysis accompanying the data.
Je zde rozpor mezi tím, co se uvádí v posouzení, a tím, co stojí v doprovodné tabulce. 
There is a mismatch between what is stated in the assessment and what is found in the accompanying table.
Například v textu se uvádí, že „jednotkové náklady byly obecně nižší v případě nezaměstnaných a nezaměstnaných mladých lidí a činily přibližně 6 000 EUR na zaměstnanou osobu a podstatně vyšší, a to v různém rozsahu, v případě zdravotně postižených a dlouhodobě nezaměstnaných osob (2)“. 
For example, the text states that Ôin broad terms unit costs were lower for the unemployed and young unemployed, around 6 000 euro per worker in employment, and considerably higher and wide-ranging for those with disabilities and long-term unemployedŐ (2).
Tabulka však udává jednotkové náklady na odbornou přípravu nezaměstnaných jako nejvyšší (6 000 EUR) a na integraci zdravotně postižených jako jedny z nejnižších (4 000 EUR). 
Yet the table gives the unit costs for training the unemployed as the highest (at 6 000 euro) and the integration of the disabled as one of the lowest (at 4 000 euro).
Význam analýzy uvedené v této části je malý, neboť se převážně omezuje na jedno číslo, místo aby definovala příslušné rozpětí hodnot a soustředila se na úplnější rozbor rozpětí zjištěných v různých zkoumaných případech. 
The analysis in this section is of limited value because it relies overly on reducing the assessment to a single number rather than defining a relevant range of values and providing a more comprehensive analysis of these ranges found in the various cases examined.
Tento rozpor mezi komentářem a uvedenými čísly se objevuje v dalších částech kapitoly 3 (některé příklady uvádí rámeček č. 
This mismatch between the commentary and the figures given occurs in other parts of Chapter 3 (see Text box 3 for some examples).
3 Například se uvádí, že „nejvyšší výdaje z ESF na obyvatele byly v Irsku, Portugalsku a Řecku (země, jejichž celá území tvoří regiony cíle 1) a ve Španělsku (1)“. 
Text box 3 For instance, it is stated that: ÔThe ESF per capita expenditure was highest in Ireland, Portugal and Greece (fully Objective 1 countries) and in Spain (1)Ő.
Tabulka 3.1 uvádí, že roční výdaje na obyvatele z ESF činí v Portugalsku 2 086 EUR a v Německu 405 EUR, zatímco v Irsku to je 12 EUR a v Řecku 17 EUR. 
Yet Table 3.1 gives an ESF expenditure per capita per year for Portugal of 2 086 euro and for Germany of 405 euro, while Ireland is given as 12 euro and Greece as 17 euro.
Je zřejmé, že čísla v tabulce neodpovídají komentářům v textu. 
Clearly, the figures in the table do not match the discussion in the text.
Ještě významnější je tvrzení, že „poměr výdajů z ESF na vzdělávání je ve všech zemích ve srovnání s národními výdaji nižší než relativní výdaje na aktivní politiku trhu práce. 
Even more significant is the statement: ÔThe ESF expenditure on education relative to national expenditure was in all countries lower than the relative expenditure to ALMP.
Tento poměr byl nejvyšší v Řecku a Portugalsku (2)“. 
It was highest in Greece and Portugal (2)Ő.
V tabulce 3.1 je ve sloupci označeném jako poměr výdajů z ESF na vzdělávání k národním výdajům uvedeno, že Řecko nemá žádné výdaje z ESF. 
Yet in Table 3.1, Greece is classified as having no ESF expenditure in the relevant column giving ESF expenditure on education relative to national expenditure.
Například v bodě 3.2.3 (3) se uvádí, že „národní výdaje na odbornou přípravu pracovní síly v poměru k HDP se pohybují v rozmezí 0,2 % (v Lucemburku) do 0,58 % (ve Švédsku) (4)“. 
For example in paragraph 3.2.3 (3) it is stated that: ÔThe national expenditure on labour market training as a proportion of GDP ranged from 0,2 % in Luxembourg to 0,58 % in Sweden (4)Ő.
V tabulce 3.3 se ale uvádí, že „výdaje na odbornou přípravu v Dánsku představují 0,94 % HDP, což je údaj téměř dvojnásobně vyšší než ve Švédsku.“ Dalším příkladem je bod 3.2.6 (5), který se zabývá výdaji na integraci zdravotně postižených osob. 
Yet in Table 3.3, the expenditure on training in Denmark is shown as 0,94 % of GDP, almost twice that of Sweden. As another example, consider paragraph 3.2.6 (5), dealing with expenditure on the integration of the disabled.
V textu se uvádí, že „ESF byl zvláště významný pro Portugalsko, Španělsko, Řecko a Rakousko.“ V tabulce 3.6 se však píše, že Španělsko a Řecko výdaje z ESF na zdravotně postižené osoby nemají. 
In the text, one finds the following statement: ÔThe ESF was particularly important in Portugal, Spain, Greece and Austria.Ő Yet in Table 3.6, Spain and Greece are listed as having no ESF expenditure on the disabled.
Další příklad se týká bodu 3.2.7, který se zabývá výdaji na vzdělávání. 
A further example is found in paragraph 3.2.7 dealing with expenditure on education.
Uvádí se v něm, že „největší příspěvky z ESF byly v Řecku, Irsku a Portugalsku (6).“ U Řecka je ale v tabulce 3.7 uvedeno, že žádné výdaje z ESF na vzdělávání a odbornou přípravu nemá. 
It is stated that: ÔThe ESF contribution was most significant in Greece, Ireland and Portugal (6)Ő. But Greece is listed in Table 3.7 as having no ESF expenditure on education and training.
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/19 Posouzení dopadu operací ESF 88. 
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/19 Assessing the impact of ESF operations 88.
Hodnotitelé, kteří se účastnili následného hodnocení, byli požádáni, aby uvedli, zda přezkoumávané příklady potvrzují nebo vyvracejí řadu hypotéz, které byly zformulovány na základě úvodního studia literatury a zjištění ze zahajovací etapy hodnocení. 
The evaluators who took part in the study were asked to indicate whether the cases assessed provided support for or contradicted a number of hypotheses that had been formulated on the basis of an initial review of the literature and the findings of the inception phase of the evaluation.
V souhrnné zprávě se tvrdí, že „existují přesvědčivé důkazy pro čtyři hypotézy“ (viz tabulka 3 (1)). 
The study claims Ôstrong Table 3 supporting evidence for four hypothesesŐ (see Table 3 (1)).