natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pro srovnání lze uvést, že v rámci italského vnitrostátně financovaného Programu modernizace ústředních budov veřejné správy připadá na toto kritérium 60 % bodů, které může projekt získat. 
As a comparison, in the calls under the Italian nationally funded Programme for the Regeneration of Central Public Administration buildings this criterion accounts for 60 % of the points that can be awarded to a project.
Slabý výkonnostní rámec 65 Údaje o výkonnosti výdajů na energetickou účinnost by měly prokazovat, čeho bylo pomocí rozpočtu EU dosaženo a zda byly tyto prostředky vynaloženy dobře (povinnost odpovídat se)35. 
A weak performance framework 65 Performance information on energy efficiency spending should demonstrate what has been achieved with the EU budget and show that it has been spent well (accountability)35.
Tyto informace by měly doložit, že členské státy vybraly nákladově efektivní projekty. 
This information should show that Member States selected cost-effective projects.
66 Komise ve svých pokynech36 v zájmu zaměření výdajů na výsledky požaduje, aby rámec výkonnosti zahrnoval: a) konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle každého operačního programu se stanovením toho, jak opatření spolufinancovaná z prostředků EU přispívají k cílům EU v oblasti energetické účinnosti; b) ukazatele umožňující sledovat fyzické výstupy a výsledky projektů. 
66 To ensure the result orientation of the spending, Commission guidance36 is that the performance framework should include: (a) specific, measurable, achievable, relevant and timed objectives for each operational programme, defining how the EU co-funded measures contribute to the EU energy efficiency targets; (b) indicators allowing monitoring the physical output and results of the projects.
Vzhledem k tomu, že hlavním cílem kontrolovaných výdajů je úspora energie, měly by tyto ukazatele vypovídat především o množství uspořené energie a případně dalších výsledcích projektů. 
As the main aim of the audited spending is to save energy, these indicators should report primarily on the amount of energy saved and, possibly, on other results generated by projects.
Monitorovací systém by měl umožnit tyto údaje vykázat v úhrnné podobě, aby bylo možné informovat o energii uspořené operačními programy, a tedy i o příspěvku z rozpočtu EU k cílům EU v oblasti energetické účinnosti. c) předběžné podmínky, tedy aby tak byly zavedeny nezbytné podmínky k zajištění efektivních a účinných výdajů, a výkonnostní rezervu, aby bylo možné odměnit operační programy, které budou s to prokázat, že přinášejí nákladově efektivní úspory energie. 
The monitoring system should allow aggregating such data to report on energy saved by operational programmes and, thus, on EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets; (c) ex ante conditionalities, to ensure that the necessary conditions for an effective and efficient spending are in place, and a performance reserve, for rewarding operational programmes that can show generating energy savings cost-effectively.
Společné ukazatele měří energii uspořenou v rámci investic do veřejných, ale nikoliv do obytných budov 67 Všech pět operačních programů, které jsme kontrolovali, definovalo konkrétní cíle pro svá opatření v oblasti energetické účinnosti na základě potřeby zvýšit energetickou účinnost fondu budov, zejména obytných (viz bod 24). 
Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings 67 All five operational programmes we examined defined specific objectives for their energy efficiency actions, based on the need to increase the energy efficiency of their buildings stock, in particular residential buildings (see paragraph 24).
Cíle jsou relevantní pro hlavní cíl EU v oblasti energetické účinnosti a jsou časově vymezené (výsledků by mělo být dosaženo do roku 2023). 
Objectives are relevant to the headline EU energy efficiency target and time-bound (as results should be achieved by 2023).
Ani jeden z těchto operačních 35 V souladu se zásadou řádného finančního řízení stanovenou finančním nařízením EU/EURATOM 2018/1046 ze dne 18. července 2012, článek 33. 
However, none of the operational programmes we examined 35 In line with the principle of sound financial management set in Financial Regulation EU/EURATOM 2018/1046 of 18 July 2018, Article 33.
36 Komise (2014), „Pokyny pro členské státy týkající se výkonnostního rámce, přezkumu a rezerv“ a Komise (2014), „Pokyny k předběžným podmínkám“. 34 
36 Commission (2014), “Guidance for Member States on performance framework, review and reserve” and Commission (2014), “Guidance on ex-ante conditionalities”. 34
programů však nevymezil očekávanou výši úspor, kterých by investice měly dosáhnout, nebo očekávaných nákladů na jednotku ušetřené energie. 
defined the expected amount of energy savings the investments should deliver or the expected cost per unit of energy saved.
68 Nařízení týkající se jednotlivých fondů37 vymezují seznam společných ukazatelů výstupů, které by členské státy měly uplatňovat, kdykoliv je takový ukazatel relevantní pro vyjádření výstupu podporovaných investic. 
68 The Fund-specific regulations37 establish a list of common output indicators that Member States should use wherever the indicator is relevant to express the output of the supported investment.
Pokud jde o výdaje na energetickou účinnost v budovách, byly stanoveny dva společné ukazatele výstupů: a) Společný ukazatel výstupu 31 „počet domácností s lepším energetickým hodnocením“, který se týká výdajů na renovaci energetické účinnosti obytných budov; b) Společný ukazatel výstupů 32 „snížení roční spotřeby primární energie ve veřejných budovách“, který měří energii ušetřenou díky výdajům na renovace zvyšující energetickou účinnost veřejných budov. 
The two common output indicators relevant to energy efficiency spending in buildings are: (a) Common output indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification”, which relates to spending for the energy efficiency renovation of residential buildings; (b) Common output indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings”, which measures energy saved by spending mainly for the energy efficiency renovation of public buildings.
69 Obrázek 10 a obrázek 11 ukazují pokrok dosažený u společných ukazatelů výkonnosti 31 a 32 v roce 2018 ve srovnání s cílovou hodnotou pro rok 2023. 
69 Figure 10 and Figure 11 show the progress made by 2018 against the target value for 2023 for the common output indicators 31 and 32.
Obrázek 10 – Společný ukazatel výkonnosti 31 „počet domácností s lepším energetickým hodnocením“ 35 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Dosaženo v roce 2018 Cíl pro rok 2023 Zdroj: EÚD podle údajů Evropské komise. 
Figure 10 – Common Output Indicator 31 “Number of households with improved energy consumption classification” 35 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 0 BEBGCY CZ DE EE ES FRGRHRHU IE IT LT LU LV NL PL PTROSE SI SKUK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data.
37 Článek 5 a příloha I nařízení (EU) č. 1300/2013 o Fondu soudržnosti. 
37 Article 5 and Annex I of Regulation (EU) No 1300/2013 on the Cohesion Fund.
Článek 6 a příloha I nařízení (EU) č. 1301/2013 o EFRR. 
Article 6 and Annex I of Regulation (EU) No 1301/2013 on the ERDF.
Počet domácností 
Number of households
Obrázek 11 – Společný ukazatel výkonnosti 32 „snížení roční spotřeby primární energie ve veřejných budovách“ 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Dosaženo v roce 2018 Cíl pro rok 2023 Zdroj: EÚD podle údajů Evropské komise. 
Figure 11 – Common Output Indicator 32 “Decrease of annual primary energy consumption of public buildings” 36 1 800 1 600 1 400 1 200 1 000 800 600 400 200 0 BE BG CY CZ DE ES FR GR HR HU IT LT LU LV MT PL PT RO SI SK UK Achievements 2018 Target 2023 Source: ECA, based on European Commission data.
70 U investic do energetické účinnosti veřejných budov společný ukazatel výkonnosti 32 informuje o uspořené energii. 
70 For energy efficiency investments in public buildings, Common Output Indicator 32 reports on the energy saved.
Pokud však jde o investice do energetické účinnosti obytných budov, společný ukazatel výkonnosti 31 vypovídá o počtu domácností s lepším energetickým hodnocením, ale nikoliv o úsporách energie. 
But, for energy efficiency investments in residential buildings, Common Output Indicator 31 reports on the number of households with an improved energy rating, not on the energy saved.
71 Jelikož tedy v tomto případě chybí společný ukazatel objemu úspor energie v obytných budovách, nelze zjistit, jakých energetických úspor dosáhnou plánované investice do energetické účinnosti budov ve výši 4,6 miliardy EUR z rozpočtu EU na období 2014–202038. 
71 Since there is no common indicator reporting on the amount of energy saved by investments in residential buildings, it is not possible to know how much energy will be saved by investing the planned €4.6 billion38 of the 2014-2020 EU budget inenergy efficiency investments in residential buildings.
Nelze také celkově vyčíslit, nakolik přispěl rozpočet EU k plnění cílů EU v oblasti energetické účinnosti. 
It is also not possible to quantify the whole of the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets.
72 Tato zjištění jsou podobná našim zjištěním ze zvláštní zprávy č. 21/2012, v níž jsme dospěli k závěru39, že ukazatele výkonnosti pro opatření energetické účinnosti nebyly pro monitorování programů vhodné a výsledky těchto opatření v rámci EU nebylo možné agregovat. 
72 These findings are similar to those in our special report 21/2012, where we concluded39 that performance indicators for energy efficiency measures were not appropriate for monitoring programmes and the results of energy efficiency measures across the EU could not be aggregated.
Na základě toho jsme doporučovali používat srovnatelné ukazatele výkonnosti v celé EU. 
On this basis, we recommended using comparable performance indicators across the EU.
Komise částečně toto doporučení realizovala zavedením společného ukazatele 32 pro období 2014–2020, který se týká úspor energie díky investicím financovaným EU, ale pouze u veřejných budov. 
The Commission partially implemented this recommendation by introducing, for the 2014-2020 period, the Common Output Indicator 32, reporting on energy saved by EU funded investments, but only for public buildings.
Pro období 38 Jedná se o rozpočet přidělený členskými státy do 31. ledna 2020. 39 Viz zvláštní zpráva č. 
For the 2021-2027 period, the Commission has proposed 38 This is the budget allocated by Member States at 31 January 2020.
21/2012, bod 51 písm. c). 
39 See special report 21/2012 paragraph 51(c).
Snížení spotřeby energie v mil. kWh 
Energy decreased in million kWh
2021–2027 navrhla Komise společný ukazatel výsledků RCR 26 „roční konečná spotřeba energie (z toho: v obytných budovách, jiných než obytných soukromých budovách, jiných než obytných veřejných budovách)“. 73 Kromě společných ukazatelů výkonnosti využilo pět kontrolovaných operačních programů následující specifické ukazatele, které by měly být zaměřeny na konkrétní investice, jež příslušný program podporuje: Tabulka 6 – Specifické ukazatele pěti kontrolovaných operačních programů 37 Operační program Ukazatel Měrná jednotka Výchozí hodnota 2013 Hodnota v roce 2018 (nebo poslední hlášená) Pokrok Bulharsko Růst regionů Konečná spotřeba energie domácností (v 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Konečná spotřeba energie veřejné správy, obchodu a služeb (v 1 000 toe*) 964 1 200 --Česko Integrovaný regionální Konečná spotřeba energie domácností MWh/rok 70 027 778 80 497 553 --Irsko Jihovýchod regionální Průměrný tepelný výkon bytových jednotek v regionu Jihovýchod kWh/m2/rok 210 144 ++ Itálie (Apulie) Regionální Spotřeba elektrické energie veřejné správy na jednotku pracovní síly GWh 3,2 3,3 - Litva Investice pro růst a zaměstnano st Konečná spotřeba energie v sektoru služeb a v domácnostech (v 1 000 toe*) 2 110 2 090 + * Tuna ropného ekvivalentu (toe) je jednotka energie definovanou jako množství energie uvolněné při spalování jedné tuny ropy. 
73 In addition to common output indicators, the five operational programmes we examined used the following programme specific indicators, which should be targeted to the specific investments they support: Table 6 – Programme specific indicators for the five operational programmes we examined 37 Operational programme Indicator Measurement unit Baseline in 2013 Value in 2018 (or latest reported) Progress Bulgaria Regions in Growth Final energy consumption from households (in 1 000 toe*) 2 257 2 319 - Final energy consumption by public administration, trade and services (in 1 000 toe) 964 1 200 --Czechia Integrated Regional Final households’ energy consumption MWh/year 70 027 778 80 497 553 --Ireland Southern & Eastern Regional The average thermal performance of housing units in the S&E Region kWh/m2/year 210 144 ++ Italy (Puglia) Regional Electricity consumption of the public administration per labour unit GWh 3,2 3,3 - Lithuania Investment for growth and jobs Final energy consumption in service and household sectors (in 1 000 toe) 2 110 2 090 + * The tonne of oil equivalent (toe) is a unit of energy defined as the amount of energy released by burning one tonne of crude oil.
Je to přibližně 11 630 kilowatthodin (kWh). 
It is approximately 11 630 kilowatt-hours (kWh).
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých navštívenými řídicími orgány. 
Source: ECA based on data provided by visited managing authorities.
74 Ve všech pěti navštívených členských státech jsou ukazatele výsledků statistické povahy a vztahují se například ke spotřebě energie ve všech budovách v členském státě, nikoliv pouze budovách, které byly renovovány s pomocí prostředků EU. 
74 In all five Member States we visited, these ‘result’ indicators are of a statistical nature, reporting for example on the energy consumption of all buildings in a Member State, not just on buildings renovated with EU-funded projects.
Tyto ukazatele proto nevypovídají o úsporách energie, jichž bylo dosaženo investicemi do energetické účinnosti financovanými EU. 
These indicators, therefore, do not report on energy savings resulting from EU-funded energy efficiency investments.
75 Tři z pěti členských států, které jsme navštívili, shromáždily údaje o množství energie ušetřené díky jednotlivým projektům, včetně těch, které se týkají obytných budov. 
75 Three out of the five Member States we visited collected data on the amount of energy saved by individual projects, including those concerning residential buildings.
Komise však členské státy nepožádala o údaje týkající se monitorování průměrných nákladů na jednotku ušetřené energie. 
However, the Commission did not ask Member States to provide data for monitoring the average cost per unit of energy saved.
76 Komise a členské státy ve svých plánovacích dokumentech uvedly, že investice do energetické účinnosti přinášejí kromě úspory energie také další přínosy (související například se zdravím, obnovou měst, kvalitou života, snížením energetické chudoby, plateb za energii a znečištěním ovzduší). 
76 The Commission and Member States stated in their planning documents that energy efficiency investments also generate other benefits than energy savings (e.g. health improvements, urban rehabilitation, quality of life, reduction of energy poverty, energy bills, air pollution).
Ani jeden navštívený členský stát však tyto doplňkové přínosy neměřil pomocí ukazatelů. 
However, none of the Member States we visited used indicators to measure these additional benefits.
Ukazatele nelze použít k monitorování nákladové efektivnosti 77 Žádný z ukazatelů uplatňovaných v navštívených členských státech neměří nákladovou efektivnost investic do energetické účinnosti budov. 
Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness 77 None of the indicators used in the five Member States we visited measures the cost-effectiveness of the energy efficiency investments in buildings.
V návaznosti na podobná zjištění našeho předchozího auditu jsme doporučili sledovat náklady na jednotku ušetřené energie a plánovanou a dosaženou dobu návratnosti40. 
Following similar findings in our previous audit we recommended the monitoring of the cost per unit of energy saved and of the payback period planned and achieved40.
To by mohlo pomoci jednak určit referenční kritéria a limity pro výběr projektů (viz bod 58) a jednak při přidělování výkonnostní rezervy posoudit, nakolik operační programy dosahují plánovaných výsledků (viz bod 82). 
This could help in identifying benchmarks and thresholds for selecting projects (see paragraph 58) as well as in assessing the performance of operational programmes in delivering their intended results, when allocating the performance reserve (see paragraph 82).
78 Komise však s naším doporučením plně nesouhlasila. Podle jejího názoru by srovnatelnost doporučených ukazatelů byla omezená, neboť tyto ukazatele závisejí na řadě faktorů (např. ceny energií, klima). 
78 However, the Commission did not fully agree to our recommendation, as it considered that the comparability of the recommended indicators would be limited, given the fact that these indicators depend on many factors (e.g. energy prices, climate).
Komise nekoncipovala svůj monitorovací systém pro období 2014–2020 tak, aby sledoval nákladovou efektivnost investic, tedy shromažďoval údaje o nákladech na jednotku ušetřené energie. 
The Commission did not design its 2014-2020 monitoring system for monitoring the cost-effectiveness of the investments, i.e. by collecting data on the cost per unit of energy saved.
Proto navzdory tvrzení, že v období 2014–2020 se u výdajů na politiku soudržnosti zvýšila orientace na výsledky, nebylo naše doporučení zatím zavedeno. 
Therefore, despite the claimed increased result-orientation of Cohesion policy spending in 2014-2020, our recommendation has not been implemented yet.
38 40 Viz naše zvláštní zpráva č. 
38 40 See our special report 21/2012, recommendation 2.
79 Na základě údajů nahlášených Komisí jsme vypočetli průměrné náklady na renovovanou domácnost (viz obrázek 12). 
79 On the basis of the figures reported by the Commission, we calculated the average cost per renovated household (see Figure 12) However, the Commission considers that these figures do not report on the real cost of the investments and do not capture the full range of benefits provided.
Komise však má za to, že tyto údaje neodrážejí skutečné náklady investic ani celý rozsah získaných přínosů. Obrázek 12 – Průměrné náklady na domácnost s lepším energetickým hodnocením a počet renovovaných domácností v jednotlivých členských státech 39 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Počet domácností s lepším energetickým hodnocením Průměrné náklady na domácnost s lepším energetickým hodnocením (v EUR) Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých Evropskou komisí (průměrné náklady na domácnost s lepším energetickým hodnocením jsme vypočítali vydělením výdajů na renovace zaměřené na zvýšení energetické účinnosti obytných budov (vykázaných v příloze) počtem domácností s lepším energetickým hodnocením podle společného ukazatele výkonnosti 31 do 31. prosince 2018). 
Figure 12 – Average cost per household with improved energy rating and number of renovated households per Member State 39 180 000 160 000 140 000 120 000 100 000 80 000 60 000 40 000 20 000 35 000 30 000 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 00 HU BE PT BG CY HR EE LV PL LT CZ FR RO SI ES IE LU Number of households with improved energy rating Average cost per household with improved energy rating (in euro) Source: ECA based on data provided by the European Commission (we calculated the average cost per household with improved energy rating by dividing the expenditure for energy efficiency renovation of residential buildings (reported in Annex) by the number of households with improved energy rating reported under Common Output Indicator 31 by 31 December 2018).
Graf neuvádí průměrné náklady na domácnost u osmi členských států (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK), které nenahlásily žádné domácnosti s lepším energetickým hodnocením. Komise alokovala výkonnostní rezervu na opatření v oblasti energetické účinnosti na základě výdajů a výstupů, nikoliv úspor energie 80 Aby Komise zaručila realizaci nezbytných opatření na podporu nákladové efektivnosti do energetické účinnosti, požadovala od členských států, aby do začátku programového období 2014–2020 splnily specifickou předběžnou podmínku. 
The graph does not show the average cost per household for the eight Member States (FI, GR, IT, MT, NL, SE, SK, UK) which reported no households with improved energy rating. The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved 80 To ensure that the necessary actions to promote cost-effective investments in energy efficiency are in place, the Commission required Member States to fulfil a specific ex ante conditionality by the start of the 2014-2020 programming period.
Opatření zavedená za účelem splnění této podmínky sestávala z opatření k zajištění: a) minimálních požadavků týkajících se energetické náročnosti budov; b) systému certifikace energetické náročnosti budov; c) strategického plánování o energetické účinnosti; Průměrné nákladynadomácnost(vEUR) Počet domácností 
The actions to put in place for fulfilling this conditionality consisted of measures to ensure: (a) minimum requirements are in place related to the energy performance of buildings; (b) a system of certification of the energy performance of buildings; (c) strategic planning on energy efficiency; Average costperhousehold(ineuro) Number of households
d) vybavení konečných zákazníků individuálními měřiči. 
(d) the provision to final customers of individual meters.
81 S výjimkou Itálie všechny navštívené členské státy zavedly tato opatření od začátku programového období 2014–2020. 
81 Except for Italy, all Member States we visited had put in place these actions from the start of the 2014-2020 programming period.
Itálie realizovala opatření a) a b) v roce 2017, tedy tři roky po zahájení programového období 2014–2020. 
Italy put in place the actions (a) and (b) in 2017, i.e. three years after the start of the 2014-2020 programming period.
82 Aby byl operační program orientován na výsledky, vyčlenila EU výkonnostní rezervu (ve výši 6 % financování politiky soudržnosti) a v srpnu 2019 ji přidělila na priority, u nichž se podařilo splnit dílčí cíle. 
82 To ensure the result orientation of the operational programmes, the EU set aside a performance reserve (equal to 6 % of the Cohesion policy funding) and allocated it in August 2019 to priorities that had achieved their milestones.
V případě dvou ukazatelů musí oba splňovat alespoň 85 % cílové hodnoty. 
Where there are two indicators both must achieve at least 85 % of their milestone value.
V případě tří (nebo více) ukazatelů musí dva dosahovat alespoň 85 % a zbývající alespoň 75 % své dílčí cílové hodnoty. 
Where there are three (or more) indicators two must achieve at least 85 % and the other must achieve at least 75 % of its milestone value.
83 Jak bylo uvedeno v našich předchozích zprávách41, tyto dílčí hodnoty se týkají ukazatelů výdajů a výstupů. 
83 As identified in our previous reports41, such milestones are expressed in terms of spending and output indicators.