natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hranice oblastí s environmentálními problémy jsou přesně vymezeny a pouze tyto oblasti jsou pro podopatření způsobilé. 
Areas where environmental problems exist are precisely delimited, and only those areas are eligible for the sub-measures concerned.
Každý projekt obnáší určité postupy zemědělského hospodaření, které se na úrovni jednotlivých zemědělských pozemků vybírají z různých možností. 
Each project includes land management activities which are determined at the level of agricultural parcels among various existing options.
U podopatření týkajících se znečištění vody v regionech s intenzivním zemědělstvím je účast stále nízká, neboť tato podopatření vyžadují změnu zemědělských postupů, zejména pokud jde o využívání přípravků na ochranu rostlin. 
Participation is still low in the sub-measures targeted at water pollution in intensive regions because they require changes in farming practices, in particular in the use of plant protection products.
Maďarsko uplatňuje tento typ zacílení u 12 z 22 podopatření zahrnutých v programu. 
Hungary uses geographical targeting for 12 of the 22 sub-measures included in the programme.
Používá k tomu zvláštní podopatření a 25 % agroenvironmentálního rozpočtu vyčleňuje do následujících pěti typů oblastí: ο oblasti s vysokou přírodní hodnotou, ο oblasti zasažené erozí na svazích, ο písčité a sprašové půdy vystavené větrné erozi, ο ochranná pásma s citlivými vodními zdroji a záplavové oblasti, ο mokřady. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
This is done by designing specific sub-measures for and allocating 25 % of the agri-environment budget to the following five types of area: ο high nature value areas; ο areas affected by erosion on slopes; ο sand and loess soils exposed to wind erosion; ο protection zones of vulnerable water resources and flood areas; ο wetlands. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Polský program například uvádí, že vzhledem k vysoké koncentraci hospodářských zvířat, která ovlivňuje kvalitu vod, náchylnost různých typů půdy k erozi apod., je stav životního prostředí v některých regionech horší než v jiných. 
The Polish programme, for instance, states that the environmental situation for issues such as high livestock densities affecting water quality, the sensitivity of different types of soil to erosion, etc are worse in some regions than in others.
Místo zonálního přístupu, který se uplatňoval v letech 2004–2006, však provádí agroenvironmentální podopatření na celostátní úrovni. 
Instead of a zonal approach applied during the period 2004–06, Poland has implemented agri-environment sub-measures so far nationwide.
Odklon od dřívějšího přístupu nebyl analýzou nákladů a výnosů nijak podložen. 
The abandonment of the previous approach was not supported by a cost-benefit analysis.
V Rakousku jsou pouze čtyři z 28 podopatření, představující asi 10 % výdajů, zaměřena na zvláštní oblasti. vzhledem k dostAtečnému rozpočtu se neuplAtňovAlA žádná zvláštní výběrová kritériA 80. 
In Austria, only four out of the 28 sub-measures, representing around 10 % of the expenditure, are targeted to specific areas. As budget wAs sufficient, no specific selection criteriA were Applied 80.
Nejlepší poměr nákladů a výnosů zvolených projektů mohou zajistit výběrová řízení. 
Selection procedures can ensure that those projects selected provide the best value for money.
Podle nařízení (ES) č. 1698/2005 musí být výdaje v souladu s výběrovými kritérii stanovenými příslušným orgánem a příjemci mohou být vybíráni na základě veřejných soutěží při uplatnění kritérií hospodářské a environmentální účinnosti22. 
Regulation (EC) No 1698/2005 specifies that expenditure must be in accordance with the selection criteria fixed by the competent body and that, where appropriate, beneficiaries may be selected on the basis of calls for tender, applying criteria of economic and environmental efficiency 22.
V roce 2008 Komise zaslala členským státům písemné sdělení, ve kterém je upozornila na příslušná právní ustanovení a důrazně připomněla, že účelem výběrových kritérií je umožnit vynakládat rozpočtové prostředky na takové operace a projekty, které nejvíce přispějí k plnění cílů daného opatření. 
The Commission wrote to the Member States in 2008, reminding them of the applicable legal provisions and insisting on the fact that the purpose of selection criteria was to ‘allow spending the budget on those operations and projects that will contribute most to the objectives of the measure’.
Komise systematicky ověřuje, že členské státy pro agroenvironmentální oblast taková výběrová kritéria skutečně stanoví. 
The Commission systematically checks that selection criteria are indeed established by the Member States for the agri-environment field.
Například ve Francii při výběru projektů v rámci „teritoriálních“ podopatření stanoví zvláštní výbor pořadí projektů podle takových environmentálních kritérií, jako je vhodnost a lokalita. 
France for instance uses a relevant procedure to select the projects implemented under ‘territo-rialised’ sub-measures, for which a specific committee ranks the projects according to environmental criteria such as their relevance and localisation.
Výběrová řízení však byla uplatněna jen ve velmi malém počtu případů. 
However, selection procedures were only used in a very limited number of cases.
V praxi je přes 90 % rozpočtů na agroenvironmentální opatření vynakládáno pouze na základě kritéria způsobilosti. 
In practice, more than 90 % of the agri-environment budget is implemented on the basis of eligibility criteria only.
Ze vzorku 203 smluv auditovaných Účetním dvorem nebyla žádná uzavřena na základě veřejné soutěže. 
None of the 203 contracts reviewed by the Court was selected on the basis of a call for tender.
22 Čl.39odst.4ačl.71odst.2. 41 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
22 Articles39(4)and71(2). 41 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Všichni zemědělci, kteří se rozhodnou účastnit nějakého režimu, musí plnit stejná kritéria a požadavky způsobilosti, která mají (podle Komise a členských států) zaručit stejné přínosy pro životní prostředí. 
All farmers signing up to a certain scheme have to fulfil the same eligibility criteria and requirements, which are supposed (by the Commission and the Member States) to provide the same environmental benefits.
V případě dostatečného rozpočtu se prostředky využijí, aniž by se posuzovala environmentální hodnota jednotlivých žádostí. 
Provided that budgets are sufficient, the funds are used without assessing the environmental value of the various applications.
Prostředků je většinou dost, jelikož zdroje chybí jen při vyčerpání rozpočtu na všechna opatření osy 2. 
For most of the time, the budget is sufficient, as the scarcity of funds only occurs when the budget for all axis 2 measures is exhausted.
Teprve v této fázi se výběrová kritéria stávají povinnými. 
Only at this stage do selection criteria become mandatory.
A tak přestože pět členských států výběrová kritéria zavedlo23, nijak se neuplatňovala, protože rozpočtové zdroje prozatím stačily. 
Thus, although five Member States established selection criteria 23, they were not applied because budget resources were sufficient to date.
Výběrová kritéria lze uplatnit také na cíle, např. počet příjemců. 
Selection criteria can also be applied to targets, e.g. the number of beneficiaries.
V šesti z osmi auditovaných členských států Účetní dvůr našel podopatření, u nichž počet žádostí převyšoval plánovaný cíl, a přesto byly všechny financovány. 
In six of the eight Member States audited, the Court found sub-measures where the relevant figure for applications exceeded the targets planned, but where nevertheless all applications were funded.
Členské státy další žádosti přijímaly, protože jejich cíle nebyly nastaveny na takové úrovni, aby bylo zajištěno dostatečné řešení problémů životního prostředí. 
Member States accepted further applications because their targets were not set at a level where environmental problems were sufficiently addressed.
Efektivnější by bylo další žádosti po dosažení plánovaných cílů nepřijímat, a uvolnit tak zbývající finanční prostředky na další agroenvironmentální podopatření. 
It would be more efficient not to accept further applications where targets representing environmental levels have been achieved, thus releasing remaining financial resources for the achievement of the targets of other agri-environment sub-measures.
PŘIDĚLOVÁNÍ ZDROJŮ NEZAJIŠŤUJE OPTIMÁLNÍ VYUŽITÍ PROSTŘEDKŮ řízení není dostAtečně inovAtivní A nevychází z důkAzů 84. Při řízení agroenvironmentálních podopatření by nákladovou efektivnost bylo možné zvýšit různými způsoby. 
ALLOCATION OF FUNDS DOES NOT OPTIMISE VALUE FOR MONEY management not sufficientLy innovative and evidence-based 84. There are a number of elements which could be used in the management of agri-environment sub-measures to increase value for money.
Nad rámec prvků, o nichž se hovořilo již dříve v této zprávě, pojednává tento oddíl o rozlišených příspěvcích EU, kolektivních smlouvách a náležitých důkazních informacích. 
This section covers, in addition to the elements mentioned earlier in this report: differentiated EU contributions, collective contracts and a sound evidence basis.
23 Z osmi auditovaných členských států nezavedlo žádné výběrové postupy Polsko, na což Komise upozornila. 
23 Of the eight Member States audited, Poland did not establish any selection procedures, as was also pointed out by the Commission.
Rakousko a Švédsko určitá výběrová hlediska zavedly, ale pouze v souvislosti s malou částí rozpočtu (7,5 % výdajů v Rakousku a 12,5 % ve Švédsku). 42 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
Austria and Sweden established certain selective elements but only for small parts of the budget (7,5 % of the expenditure for Austria and 12,5 % for Sweden). 42 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Objem příspěvku EU k rozvoji venkova je stanoven na úrovni „os“ (skupin soudržných opatření) a závisí hlavně na tom, zda se prostředky vynakládají v oblastech, které jsou způsobilé podle konvergenčního cíle, nebo v jiných oblastech24. 
The EU contribution rate for rural development is set at the level of ‘axes’ (groups of coherent measures), and depends principally on whether expenditure is implemented in the regions eligible under the Convergence Objective or in other regions 24.
Příspěvek EU na agroenvironmentální opatření je tak stejný jako příspěvek na řadu jiných opatření rozvoje venkova s jednou výjimkou – od roku 2009 ho lze (s určitým omezením) zvýšit o 10 % u konvergenčních a o 20 % u nekonvergenčních regionů na operace týkající se klimatických změn, hospodaření s vodou a biodiverzity. 
The EU contribution for agri-environment is thus the same as for many other rural development measures, with the following exception. Since 2009, the EU contribution may (within certain limits) be increased by 10 % for convergence and by 20 % for non-convergence regions for operations related to climate change, water management and biodiversity.
Až na toto rozlišení příspěvky EU nezávisí ani na environmentálních, ani na jiných faktorech relevantních pro agroenvironmentální opatření, jako je např. lepší zacílení nebo zohlednění priorit EU. 
Except for this differentiation, the EU contribution does not depend on environmental or other factors relevant for agri-environment, such as improved targeting or better focusing on EU priorities.
V rámci agroenvironmentální politiky se podopatření nabízejí jednotlivým zemědělcům a ti se sami rozhodují, zda smlouvu uzavřou či nikoliv. 
Under the agri-environment policy, sub-measures are offered to farmers who take, on an individual basis, a decision on whether or not to sign a contract.
V některých zeměpisných oblastech může být podopatření podmíněno minimálním počtem uzavřených smluv – například tam, kde jde o zachování či zlepšení typické místní krajiny, snížení znečištění v povodí nebo ochranu určitých druhů nebo přírodních stanovišť. 
In certain cases it may be necessary to have in a particular geographical area a minimum number of farmers signing a contract. Such cases can be to maintain/improve a typical local landscape, to reduce pollution in a river catchment area, or protecting certain species or habitats.
Vynakládat prostředky na malý počet individuálních smluv totiž může být v těchto případech neúčelné (viz také bod 67). 
Expenditure for a few individual contracts may not be effective in such cases (see also paragraph 67).
Jedním ze způsobů, jak zajistit, aby se na zlepšení životního prostředí podílela dostatečně velká skupina zemědělců, je kolektivní přístup. 
One way to ensure that a sufficiently large group of farmers delivers the necessary environmental benefits is through collective approaches.
Při auditu však bylo zjištěno, že takové přístupy se málokdy uplatňuje. 
The audit found, however, that such approaches are hardly used.
Pouze jedna z 203 auditovaných agroenvironmentálních smluv byla kolektivní smlouvou. 
Only one out of the 203 agri-environment contracts audited concerned a collective contract.
Kolektivní přístup lze také uplatnit prostřednictvím metody Leader pro rozvoj venkova. 
The Leader approach to rural development can also be used to implement a collective approach.
Nedávný audit Účetního dvora25 však ukázal, že členské státy zpravidla rozsah programů Leader omezovaly a v některých případech z něj agroenvironmentální opatření dokonce úplně vyřadily. 
However, a recent audit by the Court 25 found that Member States generally restricted the scope of Leader, in some cases even excluding agri-environment.
Aby bylo možné určit, zda agroenvironmentální podopatření plní svůj účel, musí existovat jasná a prokazatelná příčinná souvislost mezi zemědělskými postupy a výsledným stavem životního prostředí. 
In order to know whether agri-environment sub-measures are effective, a clear and demonstrated causal relationship between the agricultural practices and the environmental outcomes is required.
K tomu lze využít testovací pozemky, případové studie, vyčíslitelné modely dopadu, průzkumy apod. Tyto pevné důkazy jsou relevantní zejména u náročnějších podopatření, kde to, jaký budou mít vliv, závisí na konkrétních požadavcích souvisejících s podopatřením a na charakteristice oblasti, v níž se provádějí. 
This can be done by using test plots, case studies, quantified impact model, surveys, etc. Such ‘hard’ evidence is especially relevant for more demanding sub-measures as their effects depend on the specific requirements for the sub-measures and on the characteristics of the areas where they are implemented.
24 Článek 70 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví pro agroenvironmentální opatření minimální příspěvek ve výši 20 % veřejných výdajů a maximálně 80 % veřejných výdajů v konvergenčních regionech a 55 % v ostatních regionech. 
24 Article 70 of Regulation (EC) No 1698/2005 specifies for agri-environment a minimum EU contribution of 20 % of public expenditure, and maximum ones of 80 % in convergence regions and 55 % in other regions.
Příspěvek se zvyšuje na 85 % u programů v nejvzdálenějších regionech a na menších ostrovech v Egejském moři. 
The contribution is increased to 85 % for programmes of the outermost regions and the smaller Aegean Islands.
25 Zvláštnízprávač.5/2010: Provádění přístupu Leader pro rozvoj venkova, body 84 a 85. 
25 Special Report No 5/2010: Implementation of the Leader approach for rural development, paragraphs 84 and 85.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 44 Předpokládané přínosy pro životní prostředí se neprokázaly u 24 % smluv 89. 
43 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 44 Anticipated environmental benefits are not demonstrated for 24 % of the contracts 89.
Účetní dvůr však zjistil, že při koncipování a řízení agroenvironmentálních podopatření se z konkrétních vyčíslitelných podkladových informací vycházelo jen v menšině případů. 
However, the audit found that specific quantified evidence was used only in a minority of cases to design and manage agri-environment sub-measures.
U 203 smluv, které prověřoval, byly takové metody jako dotazování příjemců, modely/simulace nebo případové studie použity (v uvedeném pořadí) pouze v 11 %, 14 % a 30 % případů. U 24 % prověřovaných smluv členské státy nahlásily, že příčinná souvislost mezi zemědělskými postupy a předpokládanými přínosy pro životní prostředí se neprojevila. 
For the 203 contracts reviewed by the Court, methods such as inquiries with beneficiaries, models/simulations or case studies were used respectively in only11%,14%and30%ofthecases.For24%ofthecontracts reviewed, Member States reported that the causal relationship between the farming practices and the anticipated environmental benefits were not demonstrated.
Tyto výsledky odpovídají nedávnému průzkumu26, podle něhož byla více než polovina zkoumaných agroenvironmentálních podopatření založena na modelech dopadu vypracovaných podle „rozumného uvážení“, tj. vycházela ze všeobecných názorů na to, jak spolu zemědělské postupy a environmentální změny souvisí, a nikoliv ze zdokumentovaných údajů. 
These results are consistent with recent research 26 which concluded that ‘More than half of the [agri-environment sub-measures] surveyed were based on ‘common sense’ impact models, and thus were based on general beliefs about how agricultural practices are linked to environmental changes, rather than on documented evidence.’
U některých podopatření se Účetnímu dvoru nicméně podařilo nalézt důkazy, že uplatněné zemědělské postupy pomohly dosáhnout přínosů pro životní prostředí. 
For some sub-measures, the Court did find evidence that the farming practices were effective in achieving their environmental benefits.
Jednalo se zejména o ekologické zemědělství, jehož vliv je dobře zdokumento-ván27. Stejné zjištění platí i pro podopatření zaměřená na výsledky (viz bod 27), kde očekávané přínosy pro životní prostředí přímo souvisí s používanými zemědělskými postupy. plAtby nejsou zAměřeny nA konkrétní problémy životního prostředí 91. 
This is also the case for outcome-based sub-measures (see paragraph 27), for which the expected environmental benefits are directly linked to the farming practices implemented. fAilures to focus pAyments on specific environmentAl problems 91.
Rozumným způsobem, jak provádět agroenvironmentální politiku, je stanovit na základě jasně vymezených problémů životního prostředí požadované cíle, pokud jde o dopady a míru účasti, a podle toho pak určit potřebný objem financí. 
A rational way to implement agri-environment policy is, on the basis of clearly identified environmental problems, to determine the required targets for impacts and participation levels and on this basis to determine the necessary financial resources.
Identifikovat problémy životního prostředí znamená, že musí existovat environmentální hrozba, která je důvodem, proč je třeba určité zemědělské postupy zachovat nebo změnit. 
Identifying environmental problems means that there must be an environmental threat justifying why farming practices must be maintained or changed.
Pokud se z této logiky nevychází, je zaměření na účinky na životní prostředí nedostatečné. 
Failure to apply this logic leads to an insufficient focus on environmental effects.
Při auditu 203 smluv se ukázalo, že v 39 % případů se v oblastech, kterých se smlouva týkala, žádné konkrétní problémy nevyskytovaly nebo je členské státy nebyly s to určit, jak je vidět z tabulky 2. 
Thus, the audit found that in 39 % of the 203 contracts reviewed, there were no specific environmental pressures in the area where the contract was implemented, or such problems could not be identified by the Member States, as shown in Table 2.
26 Primdahl,etal.,Currentuse of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment (Aktuální využití modelů dopadu u agroenvironmentálních režimů a možnost zlepšení koncepce a hodnocení agroenvironmentální politiky), Journal of Environmental Management (2010), doi:10.1016/j. jenvman.2009.12.012. 
26 Primdahl,etal.,Current use of impact models for agri-environment schemes and potential for improvements of policy design and assessment, Journal of Environmental Management (2010), doi:10.1016/ j.jenvman.2009.12.012.
27 Hodnocení agroenvironmentálních opatření z listopadu 2005 se zabývalo celkem 288 vědeckými studiemi, z nichž asi 30 bylo zaměřeno na ekologické zemědělství. 
27 The November 2005 evaluation of the agri-environment measures reviewed a total of 288 scientific studies of which a sample of around 30 studies were more specifically dedicated to organic farming.
Při hodnocení se dospělo k závěru, že ekologické zemědělství díky omezení vstupů příznivě ovlivňuje biodiverzitu (zvýšení biologické rozmanitosti rostlin, zvířat a přírodních stanovišť) a kvalitu vody a vzduchu. 
The evaluation concluded that organic farming achieved positive effects on biodiversity (increase in vegetal, animal, habitats diversity) and water and air pollution through a reduction in inputs.
Strategické zásady Společenství (viz glosář) označily ekologické zemědělství za celostní přístup k udržitelnému zemědělství, který zlepšuje životní prostředí a krajiny, a doporučily jeho příspěvek k dosahování cílů v oblasti životního prostředí a dobrých životních podmínek zvířat konsolidovat a posílit. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
The Community strategic guidelines (see glossary) identified organic farming as a holistic approach to sustainable agriculture, which improves the environment and the countryside, and recommended that its contribution to environmental and animal welfare objectives should be consolidated and strengthened. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Rozpočty na agroenvironmentální opatření vycházejí z míry čerpání prostředků v minulosti a cíle nejsou nastaveny podle toho, jakých účinků na životní prostředí má být dosaženo, ale podle historických údajů o vynakládání prostředků. 
Budgets for agri-environment are based on past uptake rates and the targets set do not depend on environmental effects to be achieved, but on historical spending figures.
Členské státy přihlížejí k údajům o míře účasti na podopatřeních při svém každodenním řízení, ale nemohou analyzovat, zda je účast natolik dostatečná, aby tato podopatření skutečně měla předpokládané účinky. 
Member States use data on participation levels for sub-measures for the day-to-day management but cannot analyse whether participation is adequate to produce the anticipated environmental effects.
Účast je pro zemědělce dobrovolná, takže jednodušší je provádět podopatření s méně náročnými požadavky v poměru k výši podpory než podopatření s vyššími nároky. 
Participation is voluntary for farmers, meaning that sub-measures with less demanding requirements in relation to the aid amounts are easier to implement than those with higher requirements.
Lze k tomu uvést dva příklady: Piemont a Francie využily přibližně 75 % (Piemont) a 85 % (Francie) výdajů na jedno základní podopatření bez dostatečné analýzy nebo zdůvodnění ve svých programech rozvoje venkova. 
Two examples of this were Piedmont and France, which used respectively around 75 % and 85 % of the expenditure for a single basic sub-measure, without sufficient analysis or justification for this in their rural development programmes.