natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zdroj: EÚD, údaje poskytnuté Evropskou komisí a MMF. Rumunsko 20 miliard + 5,4 miliardy1 17 % Irsko 67,5 miliardy 43 % 33 % (60 % s EFSF) 22,5 (40,2) miliardy Irsko Portugalsko 78 miliard 46 % 33 % (67 %) 26 (52) miliard Portugalsko ostatní věřitelé 25 % 5 miliard Rumunsko EFSF MMF 85 % 72 % 94 % 65 % 100 % 92 % 100 % 100 % 97 % 92 % 100 % 97 % Graf 2 
Romania 20 billion + 5.4 billion1 17 % Ireland 67.5 billion 43 % 33 % (60 % with EFSF) 22.5 (40.2) billion Ireland IMF Portugal 78 billion 46 % 33 % (67%) 26 (52) billion Portugal Other lenders 25 % 5 billion Romania EFSF Source: ECA, data provided by the European Commission and the IMF.
Úvod 18 23 Pět členských států využilo 95 % financování poskytnutého Evropskou unií a 13 % této částky již bylo k 31. březnu 2015 splaceno (viz graf 3). 
Introduction 18 23 The five Member States used 95 % of the financing committed by the European Union, and 13 % of that amount had already been repaid by 31 March 2015 (see Figure 3).
Finanční pomoc: vyplacené částky a dosud neuhrazené splátky Pomoc, kterou měla poskytnout Evropská unie 63 miliard EUR Vyplaceno, podle zemí 2,9 Rumunsko Portugalsko Lotyšsko Irsko Maďarsko Dlužné částky podle zemí1 0,7 1,5 70 % 100 % 24 % 100 % 5,0 23,9 3,5 23,9 Částky vypůjčené a vyplacené 60 miliard EUR 22,5 5,5 1 Údaje k 31. březnu 2015. 
Financial assistance: amounts disbursed and repayments outstanding Assistance to be provided by the European Union 63 billion euro Disbursed by country 2.9 Repayments outstanding by country1 5.0 23.9 Romania Portugal Latvia Ireland Hungary 70 % 100 % 24 % 100 % 1.5 3.5 23.9 Amounts borrowed and disbursed 60 billion euro 0.7 22.5 5.5 22.5 27 % 1 Data as of 31 March 2015.
Zdroj: EÚD, údaje poskytnuté Evropskou komisí. 
Source: ECA, data provided by the European Commission.
22,5 Nesplaceno celkem 52 miliard EUR 27 % Graf 3 
Total outstanding 52 billion euro Figure 3
Úvod 19 Výpůjčky na trzích 24 Aby mohla poskytnout svůj podíl na finanční pomoci, vypůjčila si Evropská unie na kapitálových trzích a prostředky půjčila členským státům, které se potýkaly s obtížemi, a to za stejných podmínek, tedy ve stejné výši a se stejným kuponem a datem splatnosti. 
Introduction 19 Borrowing on the markets 24 To provide its share of total financial assistance, the European Union borrowed on the capital markets and lent the money to the Member States in difficulty on the same terms, i.e. for the same amount and with the same coupon and maturity date.
Do konce roku 2014 vydala EU celkem 22 emisí dluhopisů o nominální hodnotě 60,1 miliardy EUR. 
By the end of 2014, the EU had made a total of 22 bond issues with a nominal value of 60.1 billion euro.
Výpůjčky řídila jménem EU Komise. 
The Commission managed the borrowing on behalf of the EU.
25 Výpůjčky měly obecně podobu poukázek se střednědobou splatností denominovaných v eurech (EMTN), které jsou emitovány na kapitálových trzích a kotovány na burze cenných papírů v Lucemburku. 
25 Borrowing generally took the form of euro medium-term notes (EMTNs), which are issued on the capital markets and listed on the Luxembourg stock exchange.
Poukázky EMTN jsou v plné výši splatné k datu splatnosti a jsou zatíženy pevným ročním úrokem po celou dobu své existence. 
EMTNs are redeemable in full at maturity and bear fixed annual interest over the duration of their existence.
Evropští investoři představují přibližně 80 % všech investorů do EMTN. 
European investors represent around 80 % of all investors in EMTNs.
26 Dluhová služba spojená s EMTN zůstává povinností Evropské unie, která musí zajistit, aby byly všechny platby provedeny včas, jestliže členský stát, který je dlužníkem, neuhradí splatnou jistinu a/nebo úrok. 
26 The debt servicing of EMTNs remains an obligation of the European Union, which must ensure that all payments are made in a timely manner if the debtor Member State fails to reimburse the capital and/or interest due.
Koncepce auditu 20 27 Audit zkoumal, zda Komise řídila programy finanční pomoci řádně. 
Audit approach 20 27 The audit examined whether the Commission’s management of financial assistance programmes was appropriate.
K tomuto účelu sloužily následující dílčí otázky: i) Byla narůstající fiskální rizika zjištěna včas? ii) Byly procesy navrženy dostatečně dobře, aby poskytly komplexní vstupní informace pro rozhodnutí o programech? iii) Vypůjčila si Komise při nejlepších možných úrokových sazbách a v souladu s nejlepšími dostupnými postupy vydávání dluhopisů? iv) Splnily programy finanční pomoci své hlavní cíle? 
This was addressed by the following sub-questions. (i) Were the growing fiscal risks detected on time? (ii) Were processes sufficiently well designed to make a comprehensive input into programme decisions? (iii) Did the Commission borrow at the best possible rates and in accordance with best debt issuance practices? (iv) Did the financial assistance programmes meet their main objectives?
28 Audit zahrnul řízení finanční pomoci ze strany Komise poskytované v rámci nástroje pro platební bilance a EFSM, pro kterou si Komise půjčovala na kapitálových trzích při využití rozpočtu EU jakožto záruky. 
28 The audit covered the Commission’s management of financial assistance provided under the balance-of-payments facility and the EFSM, for which the Commission borrowed on the capital markets using the EU budget as guarantee.
Audit obsáhl finanční pomoc vyplacenou Maďarsku, Lotyšsku, Rumunsku (první dva programy), Irsku a Portugalsku, s důrazem na úlohu Komise v těchto programech. 
The audit encompassed the financial assistance paid to Hungary, Latvia, Romania (the first two programmes), Ireland and Portugal, with an emphasis on the Commission’s role in these programmes.
Rovněž byla zkoumána spolupráce Komise a jejích partnerů (ECB a MMF), partneři však kontrolováni nebyli. 
We also examined the Commission’s cooperation with its partners (the ECB and the IMF), but did not audit the partners.
29 Nebyla provedena kontrola rozhodnutí přijatých na politické úrovni EU a v několika směrech byl omezen rozsah auditu. 
29 We did not audit the decisions taken at the EU’s political level and we limited the scope of the audit in several aspects.
Nebyl zvažován hypotetický srovnávací scénář neposkytnutí finanční pomoci nebo proveditelnost řešení krizí jinými prostředky (například sdílení státního dluhu). 
We did not consider the counterfactual scenario of no financial assistance or the feasibility of resolving the crises by other means (e.g. the mutualisation of sovereign debt).
Nebyla posuzována ani udržitelnost dluhu nebo pravděpodobnost splacení půjček. 
Nor did we assess debt sustainability or the likelihood that the loans will be repaid.
Rovněž nebylo hodnoceno, zda Rada k řešení krize zvolila nejvhodnější cílové hodnoty schodků nebo strukturální podmínky. 
We also did not evaluate if the Council had chosen the most appropriate deficit targets or structural conditions to resolve the crisis.
Při auditu spolupráce Komise s ostatními partnery nebylo posuzováno, zda bylo jejich zapojení odůvodněné. 
When auditing the Commission’s cooperation with other partners, we did not assess whether their involvement was justified.
30 Kritéria auditu byla odvozena z následujících zdrojů: i) regulatorní požadavky (nařízení Rady, rozhodnutí Rady, memoranda o porozumění mezi Komisí a členskými státy); ii) interní pravidla a postupy Komise (normy a pokyny pro vnitřní kontrolu); iii) osvědčené postupy v oblasti řízení a kritéria hodnocení odvozené z hodnocení programů MMF, z ex post hodnocení pomoci EU pro platební bilance třetích zemí, z předešlých zpráv Účetního dvora o makrofinanční pomoci, pokynů a ostatních publikací z nezávislých institutů a skupin odborníků a výstupů akademického výzkumu; a iv) osvědčené postupy navržené v řadě pokynů týkající se řízení veřejného dluhu, vztahů s investory a transparentnosti vydávání dluhopisů. 
30 The audit criteria were derived from the following sources: (i) regulatory requirements (Council regulations, Council decisions, memoranda of understanding between the Commission and the Member States); (ii) the Commission’s internal rules and procedures (internal control standards and guidelines); (iii) good management practices and evaluation criteria derived from evaluations of IMF programmes, ex post evaluations of the EU’s balance-of-payments assistance to non-EU countries, previous Court reports on macrofinancial assistance, guidelines and other publications from independent institutes and think tanks, and academic research; and (iv) best practices suggested in a number of guidelines on public debt management, investor relations and transparency in debt issuance.
Koncepce auditu 21 31 Další podrobnosti o metodice auditu uvádí příloha III. 
Audit approach 21 31 Annex III provides further details of the audit methodology.
32 Důkazní informace byly shromážděny na základě: i) podrobného přezkumu dokumentace týkající se programů finanční pomoci EU (programových dokumentů, interních analýz Komise, tabulkových prognóz, hodnocení a studií ostatních organizací); ii) rozhovorů s pracovníky GŘ Komise pro hospodářské a finanční záležitosti; iii) rozhovorů s pracovníky vnitrostátních orgánů, například ministerstev financí, centrálních bank, koordinačních jednotek programů a odvětvových ministerstev; iv) analýzy hodnotících ukazatelů podmínek programů25 za účelem klasifikace podmínek podle znaků a souladu s právními předpisy; a v) rozhovorů s pracovníky MMF a ECB. 
32 The audit evidence was collected on the basis of: (i) a detailed review of documentation relating to the EU’s financial assistance programmes (programme documents, internal Commission analyses, spreadsheet forecasts, evaluations and studies by other organisations); (ii) interviews with the staff of the Commission’s Directorate-General for Economic and Financial Affairs; (iii) interviews with the staff of national authorities, such as ministries of finance, central banks, programme coordination units and sector ministries; (iv) a scorecard analysis of programme conditions25 to classify them by characteristics and compliance; and (v) interviews with the staff of the IMF and the ECB.
25 Vzorek obsahoval 360 jedinečných podmínek. 
25 The sample included 360 unique conditions.
Část I 22 Komise nebyla na rozsah krize, k níž došlo, připravena Komise před nástupem krize podcenila rozsah fiskální nerovnováhy 33 Varovat Radu ohledně narůstající fiskální nerovnováhy v členských státech je pravděpodobně jedna z nejdůležitějších činností Komise v oblasti hospodářských a finančních záležitostí. 
Part I 22 The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out The Commission underestimated the extent of the fiscal imbalances in the run-up to the crisis 33 Warning the Council about mounting fiscal imbalances in the Member States is arguably one of the Commission’s most important activities in the area of economic and financial affairs.
Rámec dohledu určený k monitorování fiskální situace v členských státech již před krizí existoval26. 
Prior to the crisis, there was already a surveillance framework geared towards monitoring the fiscal situation in the Member States26.
34 Přestože makroekonomické cíle programů finanční pomoci překračovaly rámec fiskálního ozdravení, ve všech pěti programech se rozpočtová pod-pora27 ukázala být klíčovou součástí způsobu využití pomoci. 
34 Although the financial assistance programmes’ macroeconomic objectives went beyond fiscal adjustment, in all five programmes budget sup-port27 turned out to be a key part of how assistance was used.
To vyvolává otázku, zda byla narůstající fiskální rizika během postupů dohledu včas odhalena a označena. 
This raises a question as to whether the mounting fiscal risks were detected on time and flagged under the surveillance procedures.
Komise odhadovala, že veřejné rozpočty jsou silnější, než skutečně byly 35 Existují dva druhy fiskálních ukazatelů. 
The Commission estimated the public budgets to be stronger than they actually were 35 There are two key types of fiscal indicator.
Prvním je skutečné fiskální saldo neboli rozdíl mezi příjmy a výdaji sektoru vládních institucí. 
The first is the actual fiscal balance, or the difference between government revenue and expenditure.
Toto saldo je nicméně citlivé vůči dočasným faktorům, jako jsou hospodářský růst, ceny aktiv a jednorázová fiskální opatření. 
However, this balance is sensitive to temporary factors, such as economic growth, asset prices and one-off fiscal measures.
Druhým typem jsou jiné fiskální ukazatele (například cyklicky očištěné saldo, strukturální saldo), které se snaží tyto dočasné faktory korigovat, a tudíž poskytnout přesnější představu o základní fiskální pozici země. 
The second is other fiscal indicators (e.g. cyclically adjusted balance, structural balance) which aim to correct these temporary factors and thus provide a more accurate view of a country’s underlying fiscal position.
Tyto ukazatele nelze zjišťovat přímo, jsou výsledkem složitých výpočtů. 
These indicators cannot be directly observed but are the result of complex calculations.
36 Během období před krizí byla skutečná fiskální salda obecně správně odhadována nejpozději do konce příslušného roku. 
36 During the pre-crisis period, actual fiscal balances were generally correctly estimated no later than at the end of the year in question.
Komisí vypracované prognózy však nedostatečně předpovídaly vznik vysokých rozpočtových schodků v Irsku, Lotyšsku, Portugalsku a Rumunsku pro rok 2008. 
Nevertheless, the emergence of high budget deficits for 2008 in Ireland, Latvia, Portugal and Romania was poorly predicted in the Commission’s deficit forecasts.
Například ohledně Irska v březnu 2008 Komise uvedla, že „rizika spojená s rozpočtovými prognózami jsou pro rok 2008 obecně neutrální“28. 
For example, speaking of Ireland in March 2008, the Commission stated that ‘the risks attached to the budgetary projections are broadly neutral for 2008’28.
Ke konci roku 2008 však bylo skutečné fiskální saldo oproti prognóze o 7,2 procentních bodů HDP nižší. 
Yet at the end of 2008 the actual fiscal balance was 7.2 percentage points of GDP lower than forecast.
Část I – Komise nebyla na rozsah krize, k níž došlo, připravena 23 38 Odhad rozsahu přehřátí (velikosti kladné mezery výstupu30) byl v souladu s výrazným nárůstem ukazatelů celkové produkční kapacity ekonomiky. 
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 23 38 The estimate of the scale of overheating (the size of a positive output gap30) was in line with the strong increase in the indicators of the overall production capacity of the economy.
Tento nárůst však byl výsledkem nárůstu v oblasti bydlení, přičemž investice spojené s bydlením nemají stejný účinek na zvyšování potenciálu ekonomiky jako produktivnější investice. 
However, this increase was generated by the housing booms, and investments in housing do not have the same effect on increasing the economy’s potential as other more productive investments.
39 Komise se zaměřila na posuzování mezery výstupu v reálné ekonomice, aniž by zohlednila odvětvovou nerovnováhu, například ve finančním sektoru nebo ve stavebnictví. 
39 The Commission had focused on assessing the output gap in the real economy, without considering sector imbalances such as in the financial or construction sectors.
Během krize se však jasně ukázalo, že monitorování inflace a výstupů k zaručení makroekonomické stability a udržitelných fiskálních sald nestačí. 
However, it became clear during the crisis that inflation and output monitoring are not enough to guarantee macroeconomic stability and sustainable fiscal balances.
Od té doby byl rámec dohledu významně přepracován, aby více přihlížel k rizikům spojeným s finančním sektorem a makroekonomickým rizikům. Posouzení podcenila potenciální fiskální rizika 41 Pakt o stabilitě a růstu vyžaduje, aby členské státy v rámci svých programů stability a konvergenčních programů podávaly zprávy o posledním fiskálním vývoji a uváděly prognózy tohoto vývoje. 
The surveillance framework has since been significantly overhauled to take greater account of financial-sector and macroeconomic risks. Assessments underestimated the potential fiscal risks 41 The Stability and Growth Pact requires Member States to report recent fiscal developments and forecasts in their stability and convergence programmes.
Uvedené programy posuzuje Komise, která kontroluje věrohodnost trajektorií předpovídaných pro HDP a veřejný rozpočet. 
These programmes are assessed by the Commission, which checks the plausibility of the trajectories forecast for GDP and the public budget.
42 Důležitým nedostatkem posouzení Komise před rokem 2009 byla neexistence zpráv o narůstání podmíněných závazků veřejného sektoru31. 
42 One important drawback of the Commission’s assessments prior to 2009 was the lack of reporting on the build-up of contingent public-sector liabil-ities31.
Nebyla určena fiskální rizika související s finanční stabilitou, státními podniky nebo jinými veřejnými zárukami (například partnerstvími soukromého a veřejného sektoru). 
Fiscal risks related to financial stability, state-owned enterprises or other public guarantees (e.g. PPPs) were not identified.
43 Dohled vykonávaný Komisí náležitě neposoudil důsledky velkých zahraničních příchozích finančních toků, zejména v podobě dluhu, které představovaly zdroje pro stavebnictví a měly potenciál v následující fázi narušit bankovní sektor. 
43 The Commission’s surveillance did not adequately assess the implications of the large foreign financial inflows, especially in the form of debt, which were fuelling construction and demand booms and had the potential to disrupt the banking sector in a subsequent bust phase.
Komise tuto vazbu před svou analýzou žádostí členských států o finanční pomoc nezaznamenala. 
The Commission did not note this link prior to its analysis of Member State requests for financial assistance.
30 Kladná mezera výstupu je částka, o niž skutečný výstup ekonomiky převyšuje její potenciální výstup. 
30 A positive output gap is the amount by which the actual output of an economy exceeds its potential output.
31 Například dlouhodobé závazky z veřejných důchodů nebo významné budoucí fiskální výdaje vyplývající z nutnosti přijmout opatření v případě záchranného balíčku. 
31 For example, the long-term liabilities from public pensions or significant future fiscal expenditure resulting from the need to take measures in the event of a bailout.
S výjimkou závazků z veřejných důchodů Komise nepodala zprávu o jiných podmíněných závazcích. 
With the exception of the public pension liabilities, the Commission did not report on other contingent liabilities.
40 Komise posléze zjistila prudké nárůsty v určitých odvětvích, například byl zaznamenán prudký nárůst ve stavebnictví v Irsku, Lotyšsku a Rumunsku a prudký nárůst soukromých půjček ve všech pěti zemích. 
40 The Commission identified some sector booms after the event; for instance, a construction boom was noted in Ireland, Latvia and Romania and private credit booms in all five countries.
Algoritmus použitý k výpočtu mezery výstupu však na takovou nerovnováhu neobsahoval žádné rezervy. 
However, the algorithm used to calculate the output gap did not make any allowance for such imbalances.
Část I – Komise nebyla na rozsah krize, k níž došlo, připravena 24 44 Posouzení Komise se nezabývala ani citlivostí rozpočtových sald vůči náhlému zvýšení úrokových sazeb uplatňovaných na veřejný dluh, ani stejně náhlým šokům pro hospodářský růst nebo směnné kurzy. 
Part I — The Commission was unprepared for the magnitude of the crisis that broke out 24 44 Neither did the Commission’s assessments examine the sensitivity of budget balances to a sudden hike in the interest rates applied to government debt, or to equally sudden shocks to economic growth or exchange rates.
Tato rizika však byla rozpoznána nebo před nimi bylo varováno v různých výzkumných zprávách zveřejněných před krizí32. 
Yet these risks too had been recognised or warned against in various research papers published prior to the crisis32.
V důsledku toho nebyla Komise připravena na řízení programu 45 Před rokem 2008 byl nástroj na podporu platební bilance naposledy využit v roce 199333. 
As a result the Commission was not ready for the programme management 45 Prior to 2008, the balance-of-payments facility had last been used in 199333.
Do roku 2008 byly veškeré zkušenosti získané v první polovině 90. let 20. století ztraceny. 
By 2008 any experience acquired in the first half of 1990s was lost.
Poskytnutí finanční pomoci zemím tedy vlastně pro Komisi představovalo novou činnost. 
So, providing countries with financial assistance was in effect a new activity for the Commission.
46 Vzhledem k tomu, že Komise podcenila fiskální nerovnováhu a její důsledky pro členské státy, nebyla připravena na úkol spočívající v řízení programu. 
46 Having underestimated the fiscal imbalances and their implications for the Member States, the Commission was unprepared for the task of programme management.
Zejména první programy musely být vypracovány pod mimořádným časovým tlakem. 
The initial programmes in particular had to be set up under extreme time pressure.
Například návrh prvního programu (Maďarsko) bylo třeba připravit jen za několik dnů. 
For instance, the proposal for the first programme (Hungary) had to be produced in just a few days.
Komise měla s navrhováním a řízením programů finanční pomoci velmi málo interních zkušeností a tyto zkušenosti nebylo možné získat v takovéto krátké lhůtě. 
The Commission possessed very little in-house experience of designing and managing financial assistance programmes, and that experience could not be acquired at such short notice.
47 Během prvotní fáze pomohly Komisi s přípravou analýzy programu týmy MMF. 
47 During the initial phase, IMF teams helped the Commission to prepare parts of the programme analysis.
Také postupy, které Komise používala, byly vypracovány na základě MMF (viz bod 109). 
The practices used by the Commission were also developed on the basis of IMF practices (see paragraph 109).
32 Viz například Fiscal Policies and Financial Markets (Fiskální politiky a finanční trhy) ve zpravodaji ECB Monthly Bulletin 02/2006, s. 71. 
32 See, for instance, ‘Fiscal policies and financial markets’ in ECB Monthly Bulletin 02/2006, p. 71.
33 Rozhodnutí Rady 93/67/EHS ze dne 18. ledna 1993 o poskytnutí úvěru Společenství Italské republice (Úř. věst L 22, 30.1.1993, s. 121). 
33 Council Decision 93/67/EEC of 18 January 1993 concerning a Community loan in favour of the Italian Republic (OJ L 22, 30.1.1993, p. 121).
Část II 25 Postupy byly celkově nedostatečné 48 Právní předpisy pověřují Evropskou komisi operativním řízením finanční pomoci. 
Part II 25 Processes were generally weak 48 The regulations entrust the European Commission with the operational management of financial assistance.
Z velké části se jedná o přijímání klíčových rozhodnutí v rámci programů, která se týkají prvotního poskytnutí pomoci a (při každém přezkumu) pokračování programu. 
A large part of this is about arriving at key programme decisions concerning the initial granting of assistance and (at each review) the continuation of the programme.
Rozhodování vyžaduje dodržení určitého sledu kroků a koordinaci s Radou a ostatními partnery (viz graf 4). 
Decision-making requires a sequence of steps and coordination with the Council and the other partners (see Figure 4).
Část II – Postupy byly celkově nedostatečné 26 Rozhodnutí o programu A Harmonogram programu Jednání o programu Rozhodnutí o poskytnutí pomoci Jaká rozhodnutí jsou přijímána? 
Part II — Processes were generally weak 26 Programme decisions A Programme timeline Programme negotiation Decisions on granting assistance What decisions are taken?