natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zatímco v roce 2014 přicházela většina migrantů trasou přes centrální Středomoří (tj. ze severní Afriky do Itálie), tento trend se však během roku 2015 změnil a celkem asi 850 000 osob přišlo trasou přes východní Středomoří (tj. z Turecka do Řecka; viz obrázek 1). Jednou z hlavních příčin zvýšeného počtu osob přicházejících z Turecka byla vleklá krize v Sýrii, jak je patrné z rozdělení podle státní příslušnosti na obrázku 2. 
Whereas in 2014, most migrants arrived through the ÔCentral Mediterranean routeŐ (i.e. leaving northern Africa and arriving in Italy), this pattern changed during 2015, with a total of around 850 000 people coming through the ÔEastern Mediterranean routeŐ (i.e. departing from Turkey and arriving in Greece; see Figure 1).The prolonged crisis in Syria has been a major factor behind the increase in the arrivals from Turkey, as can be seen from the nationality chart in Figure 2.
Rozsáhlý tok směrem do Řecka výrazně poklesl od dubna 2016, zatímco počty osob přicházejících do Itálie zůstaly přibližně na úrovni předchozích let; celkové množství osob přicházejících do Itálie a Řecka přes moře dosáhlo za rok 2016 asi 350 000. 
The large inflow into Greece fell significantly from April 2016 onwards, while arrivals to Italy remained around the previous yearsŐ level, with total sea arrivals in Italy and Greece reaching some 350 000 people for the year 2016.
Časová osa zachycující reakci EU na migrační krizi je uvedena v příloze I. 7 1 Podle IOM neexistuje obecně přijímaná definice nelegální migrace. 
A timeline for the EUŐs response to the migration crisis can be found in Annex I. 8 1 According to the IOM, there is no universally accepted definition of what constitutes irregular migrations.
Z pohledu cílových zemí je to vstup, pobyt nebo práce v zemi bez potřebného povolení nebo dokladů vyžadovaných předpisy v oblasti imigrace. 
From the perspective of destination countries, it is entry, stay or work in a country without the necessary authorization or documents required under the immigration regulations.
Obrázek 1 – Nelegální vstupy po moři do Řecka a Itálie, 2009–2016 8 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Zdroj: Frontex. 
Figure 1 Đ Irregular arrivals by sea in Greece and Italy, 2009-2016 9 1 200 000 1 000 000 800 000 600 000 400 000 200 000 0 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Source: Frontex.
Počet osob 
Number of persons
UObrázek 2U – Hlavní státní příslušnosti přicházejících migrantů – 2016 Řecko Itálie 9 Alžírsko 1 % Palestina 1 % Irán3% Pákistán5% Irák15% Afghánistán24% Ostatní 4 % Sýrie 47 % Ostatní22 % Somálsko4% Bangladéš 4 % Súdán 5 % Mali 6 % Senegal 6 % Nigérie 21 % Eritrea 11 % Guinea 7 % Pobřeží slonoviny 7 % Gambie 7 % Zdroj: Frontex. 
Figure 2 - Main nationalities of arriving migrants Đ 2016 Greece Italy 10 Algeria 1% Palestine 1% Others 4% Iran 3% Pakistan 5% Iraq 15% Afghanistan 24% Syria 47% Others 22% Somalia 4% Bangladesh 4% Sudan 5% Mali 6% Senegal 6% Nigeria 21% Eritrea 11% Guinea 7% Cte d'Ivoire 7% Gambia 7% Source: Frontex.
Rámec politik Společný evropský azylový systém 4. 
Policy framework Common European Asylum System 4.
Azyl se poskytuje osobám, které prchají před pronásledováním nebo vážnou újmou ve vlastní zemi, a potřebují proto mezinárodní ochranu. 
Asylum is granted to people who are fleeing persecution or serious harm in their own country and are therefore in need of international protection.
Azyl je základním právem a jeho poskytnutí mezinárodním závazkem, který plyne z Ženevské úmluvy z roku 1951 o postavení uprchlíků. 
Asylum is a fundamental right and granting it is an international obligation, stemming from the 1951 Geneva Convention relating to the status of refugees.
Společný evropský azylový systém byl zřízen jako hlavní právní a politický rámec pro oblast azylu. 
The Common European Asylum System (CEAS) was established as the main EU legal and policy framework for asylum.
Systém se buduje a rozvíjí od roku 1999 a v současnosti opět prochází přezkumem2. 
This system has been built up and developed since 1999 and is currently again under review2.
Skládá se z řady směrnic a nařízení, jejichž hlavním cílem je stanovit minimální společné normy mezi členskými státy, když jednají s osobami, jež potřebují mezinárodní ochranu. 
It consists of a series of directives and regulations, whose main aim is to set minimum common standards amongst Member States when dealing with people in need of international protection.
Jednou z jeho klíčových složek je dublinské nařízení3, v němž jsou stanovena kritéria a mechanismy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu. V zásadě je to první země vstupu. 
One of its key components is the Dublin Regulation3, which sets out criteria and mechanisms for determining which Member State is responsible for examining an application for international protection; in principle, the first country of entry.
Výsledkem je, že malý počet členských států se musí zabývat velkou většinou žadatelů o azyl, což zatěžuje kapacitu jejich azylových systémů. 
This has led to a limited number of Member States having to deal with the vast majority of asylum seekers, which puts the capacity of their asylum systems under strain.
V dubnu 2016 předložila Komise návrhy, jak společný evropský azylový systém reformovat4. 
In April 2016, the Commission introduced proposals for reforming the Common European Asylum System4.
Návrhy kromě jiného obsahují mechanismus pro řešení situací, kdy jsou azylové systémy členských států vystaveny neúměrnému tlaku. 
Among other things, the proposals include a mechanism to deal with situations of disproportionate pressure on Member State asylum systems.
2 3 4 COM(2016) 197 final ze dne 6.4.2016 „Směrem k reformě společného evropského azylového systému a posilování legálních cest do Evropy“. 
2 3 4 COM(2016) 197 final of 6.4.2016 ÔTowards a reform of the Common European Asylum System and enhancing legal avenues to EuropeŐ.
V tomto sdělení Komise předkládá možnosti spravedlivého a udržitelného systému rozdělování žadatelů o azyl mezi členské státy, další harmonizace azylového řízení a norem a posílení mandátu Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO). 
In this communication, the Commission presents options for a fair and sustainable system for allocating asylum applicants among Member States, a further harmonisation of asylum procedures and standards, and a strengthening of the mandate of the European Asylum Support Office (EASO).
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 ze dne 26. června 2013, kterým se stanoví kritéria a postupy pro určení členského státu příslušného k posuzování žádosti o mezinárodní ochranu podané státním příslušníkem třetí země nebo osobou bez státní příslušnosti v některém z členských států (přepracované znění) (Úř. věst. L 180, 29.6.2013, s. 31). 
Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council of 26 June 2013 establishing the criteria and mechanisms for determining the Member State responsible for examining an application for international protection lodged in one of the Member States by a third-country national or a stateless person (recast) (OJ L 180, 29.6.2013, p.
2. 10 
See footnote 2. 11
11 7. 
12 7.
Další složkou současných dublinských pravidel je zásada, že migranti by měli být posláni zpět do země prvního vstupu do EU, aby mohli o azyl požádat tam (místo toho, aby cestovali do země své volby). 
Another element in the current Dublin rules is that migrants should be sent back to the country of first entry into the EU so that they can apply for asylum there (instead of travelling on to their country of preference).
Tyto tzv. dublinské transfery do Řecka z jiných členských států jsou však od roku 2011 pozastaveny na základě dvou rozsudků Evropského soudu pro lidská práva a Soudního dvora EU, které v řeckém azylovém systému konstatovaly systémové nedostatky. 
However, such ÔDublin transfersŐ to Greece from other Member States have been suspended since 2011, following two judgements by the European Court of Human Rights and the EUŐs Court of Justice, which identified systemic weaknesses in the Greek asylum system.
Řecké orgány od té doby za pomoci Komise, EASO a dalších členských států a organizací fungování svého azylového systému neustále zlepšují. 
Since then, the Greek authorities have made continuous efforts to improve the functioning of their asylum system, assisted by the Commission, EASO, other Member States and organisations.
Během roku 2016 předložila Komise několik doporučení, jaká opatření by Řecko mělo přijmout, aby mělo dobře fungující azylový systém, čímž by vznikly podmínky pro postupné obnovení transferů podle dublinského nařízení5. 
During 2016, the Commission presented several recommendations on the measures to be taken by Greece in order to have a well-functioning asylum system, thereby creating the conditions for the gradual resumption of transfers under the Dublin Regulation5.
Evropský program pro migraci 9. 
The European Agenda on Migration 9.
Velký počet přicházejících osob v roce 2015 (viz obrázek 3) způsobil neúměrný tlak na vnější hranice EU v Řecku a Itálii, takže bylo nutné, aby EU poskytla podporu jejich systému správy hranic a azylovému systému. 
The large number of arrivals in 2015 (see Figure 3) created disproportionate pressure on the EUŐs external borders in Greece and Italy, resulting in the need for EU support for their border management and asylum systems.
Jelikož mnozí z těchto migrantů pokračovali do dalších evropských zemí (například západobalkánskou trasou), zvyšoval se tlak na správu hranic a přijímací a azylový systém i v těchto zemích (viz obrázek 4). 
As many of these migrants continued to travel on to other European countries (e.g. along the Western Balkan route) this also resulted in increased pressure on these countriesŐ border management, reception and asylum systems (see Figure 4).
Za tohoto stavu v květnu 2015 Evropská komise předložila evropský program pro migraci6, v němž navrhla komplexní přístup k řízení migrace. 
It was in this context that the European Commission, in May 2015, presented a European Agenda on Migration6, which set out a comprehensive approach to migration management.
Program obsahuje okamžitá opatření, jejichž cílem je například záchrana životů na moři, pronásledování zločinných převaděčských sítí a pomoc členským státům v přední linii při zvládání vysokých počtů přicházejících osob, a také dlouhodobá opatření, například zabezpečení vnějších hranic Evropy, snižování motivace k nelegální migraci a stanovení nových pravidel legální migrace. 5 6 Shrnutí těchto doporučení viz „Doporučení Komise určené členským státům o obnovení přemísťování do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
The Agenda comprises immediate action aimed at, for example, saving lives at sea, targeting criminal smuggling networks, and helping frontline Member States cope with the high numbers of arrivals, as well as longer-term measures, e.g. to secure EuropeŐs external 5 6 For a summary of these recommendations see ÔCommission Recommendation addressed to the Member states on the resumption of transfers to Greece under Regulation (EU) No 604/2013Ő, C(2016) 8525 final of 8.12.2016.
COM(2015) 240 final ze dne 13. 5. 
COM(2015) 240 final of 13.5.2015 ÔA European Agenda on MigrationŐ.
12 Obrázek 3 – Odhalené případy nelegálního přechodu hranic na vnějších hranicích EU, 2015 (2014)1 (západobalkánská trasa (43 357) – 764 038 trasa přes východní Středomoří (50 834) – 885 386 1 Většina migrantů zaznamenaných na západobalkánské trase přijela již dříve na jeden z řeckých ostrovů a pak EU opustila a vydala se přes Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii a Srbsko. 
13 borders, reduce the incentives for irregular migration and design a new policy on legal migration. Figure 3 Đ Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015 (2014)1 1 Most of the migrants recorded on the Western Balkan route had arrived earlier on one of the Greek islands and then left the EU to travel through the former Yugoslav Republic of Macedonia and Serbia.
Zdroj: Frontex, analýzy rizika na rok 2016. (západoafrická trasa (276) – 874 (trasa přes západní Středomoří (7 272) – 7 164 cirkulární trasa z Albánie do Řecka (8 841) – 8 932 trasa přes východní hranice (1 275) – 1 920 Odhalené případy nelegálního přechodu hranic na vnějších hranicích EU, 2015: 1 822 337 (2014: 282 962) (černomořská trasa (433) – 68 (trasa přes centrální Středomoří (170 664) – 153 946 
Source: Frontex, Risk-analysis for 2016. (Western Balkan route (43 357) Đ 764 038 Eastern borders route (1 275) Đ 1 920 Detections of illegal border-crossing at the EUŐs external borders, 2015: 1 822 337 (2014: 282 962) (Black sea route (433) - 68 Circular route from Albania to Greece (8 841) Đ 8 932 (Western African route (276) - 874 (Western Mediterranean route (7 272) Đ 7 164 (Eastern Mediterranean route (50 834) Đ 885 386 (Central Mediterranean route (170 664) Đ 153 946
Obrázek 4 – Počet žadatelů o azyl (ze zemí mimo EU) v EU, 2014 a 2015 (v tis.) 13 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014 2015 Zdroj: Eurostat. 
Figure 4 Đ Number of (non-EU) asylum seekers in the EU, 2014 and 2015 (in 000) 14 500 450 400 350 300 250 200 150 100 50 0 2014 2015 Source: Eurostat.
Přístup založený na hotspotech 11. 
Hotspot approach 11.
Jedním z klíčových operativních opatření navržených v programu pro migraci je zavést pro řízení velkého přílivu migrantů nový přístup založený na tzv. hotspotech. 
One of the key operational measures proposed in the Agenda is to set up a new ÔhotspotŐ approach towards managing the large inflow of migrants.
Přístup založený na hotspotech byl koncipován jako okamžitá reakce na významnou migrační krizi a musel být prováděn za velmi náročných a měnících se okolností. 
The hotspot approach was conceived as an immediate response to a major migratory crisis and had to be implemented under very challenging and changing circumstances.
Hotspot byl definován jako oblast na vnější hranici EU, která čelí nepřiměřenému migračnímu tlaku. 
A hotspot was defined as an area at the EUŐs external border which faces disproportionate migratory pressure.
Většina migrantů vstupuje do Unie v těchto hotspotech a podle Komise musí EU právě zde poskytovat operativní podporu, aby přicházející migranti byli zaregistrováni a směrováni do příslušných následných řízení v jednotlivých státech (viz obrázek 5). 
Most migrants enter the Union at these hotspots and, according to the Commission, it is here that the EU needs to provide operational support to ensure arriving migrants are registered and channelled, as appropriate, into the relevant national follow-up procedures (see Figure 5).
Obrázek 5 – Mapa s umístěním italských a řeckých hotspotů a jejich kapacitami1 Řím 14 ITÁLIE Trapani 400 Porto Empedocle – Taranto 400 Augusta – ŘECKO Chios 1 100 Lesbos 3 500 TURECKO Atény Samos 850 Leros 1 000 Kos 1 000 Pozzallo 300 Tunis Lampedusa 500 MALTA Valletta TUNISKO 1 Na mapě je zobrazeno šest původně navrhovaných lokalit italských hotspotů, přičemž dvě z nich (Augusta a Porto Empedocle) se hotspoty nestaly. 
15 Figure 5 Đ Map with location of Italian and Greek hotspots and their respective capacities1 1 For Italy, the six originally proposed hotspot locations are shown, two of which (Augusta and Porto Empedocle) were not made hotspots.
Přístup založený na hotspotech je popsán takto: „[...] 
The hotspot approach is described as follows: Ô... the European Asylum Support Office (EASO), Frontex and Europol will work on the ground with frontline Member States to swiftly identify, register and fingerprint incoming migrants.
U osob žádajících o azyl bude okamžitě zahájeno azylové řízení, přičemž podpůrné týmy EASO budou nápomocny při co nejrychlejším vyřizování žádostí o azyl. 
Those claiming asylum will be immediately channelled into an asylum procedure where EASO support teams will help to process asylum cases as quickly as possible.
Frontex bude u osob, které nepotřebují ochranu, pomáhat členským státům při koordinaci navracení nelegálních migrantů. 
For those not in need of protection, Frontex will help Member States by coordinating the return of irregular migrants.
Europol a Eurojust 
Europol and Eurojust will assist the host
15 budou hostitelským členským státům asistovat při vyšetřováních, jejichž cílem je rozbít sítě převaděčů a obchodníků s lidmi.“7 (viz rámeček 1). 
16 Member State with investigations to dismantle the smuggling and trafficking networksŐ7 (see Box 1).
Operační rámec upravující přístup založený na hotspotech byl původně stanoven ve „vysvětlení“, které dne 15. července 2015 zaslal komisař Avramopulos ministrům spravedlnost a vnitra8. 
The operational framework governing the Ôhotspot approachŐ was initially set out in an Ôexplanatory noteŐ sent by Commissioner Avramopoulos to the Justice and Home Affairs Ministers on 15 July 20158.
Zásady byly znovu vyhlášeny v příloze sdělení Komise ze září 20159. 
The principles were restated in an annex to a Commission Communication, from September 20159.
Podle těchto zásad má přístup založený na hotspotech poskytovat operační rámec pro Komisi a agentury, aby mohly svou podporu soustředit (prostřednictvím tzv. podpůrných týmů pro řízení migrace) do míst, kde je jí nejvíce zapotřebí, koordinovat své intervence a úzce spolupracovat s orgány hostitelského členského státu. 
According to these principles, the hotspot approach is meant to provide an operational framework for the Commission and the Agencies to concentrate their support (via ÔMigration Management Support TeamsŐ) on the spot where it is most needed, coordinate their interventions and cooperate closely with the authorities of the host Member State.
Podpůrné týmy mohou pracovat jen v partnerství s hostitelským členským státem a pod jeho plnou kontrolou, neboť pouze vnitrostátní orgány jsou oprávněny vytvářet (s podporou finančních prostředků EU, je-li to potřeba) a spravovat dobře fungující infrastruktury pro přijímání a evidenci a provádět příslušná registrační a následná řízení. 
The Support Teams can only work in partnership with, and under the full control of the host Member State, as only the national authorities are competent to set up (with the support of EU funding, where needed) and manage well-functioning reception and registration infrastructures and implement the relevant registration and follow-up procedures.
Rámeček 1 – Role agentur Agentury EU poskytují hostitelským členským státům zvláštní podporu podle svého mandátu a odbornosti tím, že vysílají týmy odborníků, které nabídly jiné členské státy. 
Box 1 Đ Role of the Agencies The EU Agencies provide specific support to the host Member States according to their mandates and expertise, by sending teams of experts, who are provided by other Member States.
Frontex Frontex poskytuje operativní spolupráci prostřednictvím společných operací a rychlých zásahů na žádost členských států. 
Frontex Frontex provides operational cooperation through joint operations and rapid interventions, upon request from the Member States.
Vysílá odborníky, včetně tlumočníků, kteří působí také jako kulturní mediátoři, a podporují tak členské státy při určování totožnosti, evidenci a snímání otisků prstů migrantů po jejich příjezdu. 
It deploys experts, including interpreters, who also act as cultural mediators, to support the host Member States in identifying, registering and fingerprinting migrants upon arrival.
Frontex rovněž vysílá odborníky, kteří pomáhají s vyslýcháním migrantů (prostřednictvím dobrovolných pohovorů), aby bylo možné porozumět trasám, po nichž směřují do Evropy, a shromáždit informace o sítích a činnosti sítí převaděčů migrantů. V případě nutnosti 7 8 9 „Evropský program pro migraci“, s. 6. 
Frontex also deploys experts to help debrief the migrants (through voluntary interviews), so as to understand their routes to Europe and collect information on the migrant 7 8 9 ÔA European Agenda on migrationŐ, p. 6.
Vysvětlení je k dispozici na adrese http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962– 2015-INIT/en/pdf. 
Explanatory note available at http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10962-2015-INIT/en/pdf.
COM(2015) 490 final ze dne 23.9.2015 „Řešení uprchlické krize: okamžitá operativní, rozpočtová a právní opatření v rámci evropského programu pro migraci“, zejména příloha II. 
COM(2015) 490 final of 23.9.2015 ÔManaging the refugee crisis: immediate operational, budgetary and legal measures under the European Agenda on MigrationŐ, in particular Annex II.
16 poskytují odborníci agentury Frontex rovněž přednávratovou pomoc a koordinují lety za účelem navracení. 
Where needed, Frontex experts can also provide pre-return assistance and coordinate return flights.
EASO EASO poskytuje nebo koordinuje operativní podporu členským státům na základě svého mandátu a v kontextu operačních plánů dohodnutých s členskými státy. 
EASO EASO provides or coordinates the provision of operational support to Member States in the framework of its mandate and in the context of Operating Plans agreed with the Member States.
Podpora je poskytována tak, že EASO vysílá odborníky se znalostmi platné legislativy v oblasti migrace a azylu (a v Itálii případně v oblasti relokace) a se znalostmi toho, jak žádat o mezinárodní ochranu. 
Such support is provided through the deployment of experts with knowhow on current legislation on immigration and asylum (and in Italy, where appropriate, on relocation) and on how to apply for international protection.
Odborníci úřadu EASO podporují hostitelské členské státy při evidenci žadatelů o azyl a přípravě jejich žádostí o azyl (Řecko) nebo při určování kandidátů na relokaci a přípravě jejich relokačních dokumentů (Itálie). 
EASO experts support the host Member States with the registration of asylum seekers and the preparation of their asylum application files (Greece) or with the identification of relocation candidates and preparation of their relocation files (Italy).
Europol Europol vysílá týmy vyšetřovatelů, které podporují vnitrostátní orgány při prevenci a narušování sítí organizované trestné činnosti, které se podílejí na převaděčství migrantů a další závažné a organizované trestné činnosti, a dále při určování souvislostí s vyšetřováním v oblasti boje proti terorismu. 
Europol Europol sends teams of investigators to support the national authorities in preventing and disrupting organized crime networks involved in migrant smuggling and other serious and organized crime, as well as identifying links to counter terrorism investigations.
V rámci protiteroristické reakce EU posílila Rada pro spravedlnost a vnitřní věci 10. března 201610 své závěry z 20. listopadu 201511 a vyzvala Europol, aby ve spolupráci s členskými státy vypracoval a provedl koncepci pro příslušníky pohraniční stráže vyslané do hotspotů12 na podporu procesu prověřování migrantů (které se také označuje výrazem sekundární bezpečnostní kontroly). 
As part of the EUŐs counter-terrorism response, on 10 March 201610, the EUŐs Justice and Home Affairs (JHA) Council reinforced its conclusions of 20 November 201511, requesting Europol, in cooperation with Member States, to develop and implement a Ôguest officersŐ12 concept at the hotspots in support of the screening process (also referred to as secondary security checks).
10 11 12 Závěry Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ze dne 10. března 2016, zveřejněné na www.consilium.europa.eu. 
10 11 12 JHA Council conclusions of 10 March 2016, published on www.consilium.europa.eu.
Závěry Rady pro spravedlnost a vnitřní věci ze dne 20. listopadu 2015, zveřejněné na www.consilium.europa.eu. 
JHA Council conclusions of 20 November 2015, published on www.consilium.europa.eu.
Koncept tzv. vyslaných příslušníků znamená, že Europol vytvoří z vyšetřovatelů vyslaných členskými státy skupinu vyšetřovatelů, kteří budou nasazeni, aby posílili bezpečnostní kontroly na klíčových místech vnější hranice EU. 
The ÔGuest OfficersŐ concept implies that Europol will form a pool of investigators, through their secondment by Member States, to be deployed in order to strengthen security checks at key points on the EUŐs external border.
Následné procesy 14. 
Follow-up procedures 14.