natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jinými slovy rychlý pokrok k dosažení střednědobého rozpočtového cíle v období tří let má u vysoce zadlužených členských států pro dodržení pravidla o zadlužení zásadní význam. 
In other words, fast progress towards the MTO within the period of 3 years is crucial for highly indebted Member States to ensuring compliance with the debt rule.
Kromě toho pro čtyři země, které ukončily postup při nadměrném schodku, nařízení předpokládá tříleté přechodné období, nežli bude splněn požadavek snížit zadlužení o 1/20. 
Moreover, for countries exiting the EDP, the regulation envisages a transition period of 3 years until the 1/20 debt reduction requirement has been reached.
S ohledem na průměrnou významnou odchylku ve výši 0,25 % HDP za dva po sobě jdoucí roky by však členský stát mohl svou dobu konvergence zdvojnásobit, přičemž by stále byl považován za stát dodržující požadavky. 
However, taking into account the average significant deviation of 0.25 % of GDP over two consecutive years, a Member State could double its convergence time while still being considered compliant.
Doložky flexibility pro investice a strukturální reformy jsou omezeny na 0,75 procentního bodu HDP. 
Flexibility clauses for investment and structural reforms have been limited to 0.75 pp of GDP.
Při průměrném fiskálním úsilí ve výši 0,25 procentního bodu ročně44 by se doba konvergence prodloužila o další tři roky45. 
With an average fiscal effort of 0.25pp per year44, the convergence time would lengthen by another three years 45.
Doložky flexibility týkající se neobvyklých událostí nejsou omezeny; v případě Itálie dosáhly 0,5 procentního bodu HDP. 
Flexibility clauses relating to unusual events are not limited; in the case of Italy, they have reached 0.5 pp of GDP.
Tím se doba konvergence prodlouží o další dva roky za předpokladu stejných podmínek, jaké jsou uvedeny výše. 
This will lengthen the convergence time by another two years, assuming the same conditions as above.
A konečně zkušenosti ukazují, že jakákoli recese by znamenala návrat zpět v čase. 
Finally, as experience has shown, any recession would set the clock back.
V dlouhém časovém období pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle, které je v daném rámci povoleno, je recese dosti pravděpodobná. 
Within the long time frame for achieving the MTO permitted in the framework, a recession is quite likely.
Poměrně mělká recese v letech 2000–2002 (průměrná tempa růstu v eurozóně nevstoupila do záporných hodnot) například vedla k poklesu strukturálního salda v eurozóně o přibližně 1,2 % HDP. 
The relatively shallow recession in 2000-2002 (average growth rates in the euro area did not turn negative), for example, led to a decline in the euro area structural balance of about 1.2 % of GDP.
Při prodloužení doby pro dosažení střednědobého rozpočtového cíle by mohla být pravděpodobná více než jedna recese. 
With the time for reaching the MTO extended, more than one recession might become possible.
Graf 1 znázorňuje kumulativní účinek matice, rozpětí významné odchylky, všech doložek (kromě doložky pro důchodovou reformu) a možné recese na dobu potřebnou k dosažení střednědobého rozpočtového cíle. 
Chart 1 illustrates the cumulative effect of the matrix, significant deviation margin, all clauses (except the pension reform clause) and a possible recession on the time for achieving the MTO.
Vyjma účinků recese ostatní účinky, které uvádí graf 1, obecně odpovídají účinkům, které již v praxi nastaly. 
Except for the effects of recession, other effects shown in the Chart 1 broadly correspond to those already incurred in practice.
40 44 Doporučená hodnota 0,5 procentního bodu HDP snížená o rozpětí významné odchylky ve výši 0,25 procentního bodu HDP. 
38 44 45 The benchmark of 0.5pp of GDP minus the significant deviation margin of 0.25pp of GDP.
45 Itálie obdržela výjimky pro investice a reformu blížící se této mezní hodnotě. 
Italy received investment and reform allowances of close to that limit.
Graf 1 – Kumulativní dopad rozpětí významné odchylky, doložek pro maximální investice, strukturální reformy a neobvyklé události a mírné recese na dobu potřebnou k dosažení střednědobého rozpočtového cíle 41 3. 
Chart 1 - Cumulative impact on time to reach the MTO of the significant deviation margin, maximum investment and structural reforms, unusual event clauses and a mild recession Note: (1) We assume that all clauses are granted before the time of recession and when SB is above -1.5 %.
To však nemá na výsledek vliv. 
This, however, does not affect the result.
2) Průměrný střednědobý rozpočtový cíl členských států činí –0,5 procentního bodu HDP. 
(2) The average of Member States’ current MTO is -0.5 pp of GDP. 3.
3) Kumulativní doložky pro investice a reformy představují zákonné maximum. 
The cumulative investment and reform clauses are a statutory maximum.
Nejvyšší dosud schválená částka činila 0,71 %. 
The largest amount approved so far was 0.71 %.
Částka pro neobvyklé události je dosud nejvyšší kumulativní schválená částka. 
The unusual event amount is the largest cumulative so far approved.
A konečně poslední zavedení nového „prostoru pro uvážení“ otevřelo novou cestu ke snižování požadavků omezením požadavku matice na polovinu. 
Finally, the latest introduction of the new “margin of discretion” has opened a new window to reduce requirements by halving the matrix requirement.
U členského státu se zadlužením přesahujícím 60 % HDP za běžných podmínek by došlo ke snížení příslušného požadavku v matici z 0,6 % na 0,3 %. 
A Member State with a debt exceeding 60 % of GDP in normal times would see its requirement in the matrix reduced from 0.6 % to 0.3 %.
Kromě toho pokud členský stát v předcházejícím roce 
Moreover, unless it had applied a significant deviation margin of more than 0.25 % of GDP in the previous year, the Member State would then be able to 39
Při definování matice, zavádění všech uvedených výjimek a při jejich schvalování pro konkrétní členské státy Komise neanalyzovala účinky výjimek na vyhlídky členského státu týkající se dosažení střednědobého rozpočtového cíle za přiměřenou dobu (viz rámeček 1), které je hlavním cílem nařízení. 
When defining the matrix, introducing all these allowances and approving them for specific Member States, the Commission did not analyse the effects of the allowances on a Member State’s prospects for reaching the MTO in a reasonable time (see Box 1), which is the main objective of the Regulation.
Komise uvedla, že se záměrně soustředila na roční změny strukturálního salda kvůli nejistotám při prognózování makroekonomického vývoje. 
The Commission stated that it had intentionally focused on annual changes in the SB because of uncertainties in forecasting macroeconomic developments.
Simulace poskytnuté Komisí a připojené jako příloha k Příručce nejsou realistické, neboť předpokládají konvergenci ve výši referenční hodnoty 0,5 % ročně, ale tato hodnota se ve skutečnosti mění podle matice a dále se snižuje o povolené rozpětí odchylky. 
Simulations provided by the Commission and annexed in the Vade Mecum, are not realistic as they assume convergence at the benchmark rate of 0.5 % annually when in reality this changes in accordance to the Matrix and is further reduced by the allowed deviation margin.
Tento krátkozraký přístup brání řádnému posouzení účinků výjimek na dosažení hlavního cíle nařízení. 
This short-sighted approach prevents proper assessment of the effects of allowances on achieving the main objective of the Regulation.
Matice, rozpětí významné odchylky, různé doložky flexibility a nejnovější prostor pro uvážení společně vedly k daleko slabšímu rámci. 
Altogether the matrix, the significant deviation margin, the various flexibility clauses and the latest margin of discretion have led to a much weaker framework.
Konkrétně konvergence ke střednědobým rozpočtovým cílům u členských států, které uplatňují všechny doložky flexibility, by se mohla protáhnout na mimořádně dlouhou dobu. 
Specifically, convergence towards the MTOs for Member States that apply all the flexibility clauses could be extended to an extremely long period.
To by v příští recesi uvedlo členské státy s vyšším zadlužením do nejisté situace a také by to znamenalo odklad snížení jejich míry zadlužení. 
This would put Member States with high debt in a precarious position in the next recession, and would also postpone reduction in their debt ratio.
Informační hodnota prognóz pro pozdější roky v programech stability a konvergenčních programech 71. 
Information value of outer year projections in SCPs 71.
Většina členských států podléhajících preventivní složce ve svých programech stability a konvergenčních programech uvádí, že do čtvrtého roku střednědobého rozpočtového cíle dosáhnou, nebo při jeho dosahování alespoň značně pokročí46. 
Most of the Member States under the preventive arm show in their SCPs that they would reach the MTO by the fourth year, or at least make considerable progress towards it46.
To je v souladu s očekáváními, která Komise vyjádřila ve svém dokumentu „Optimální využití flexibility...“47. 
This is in line with expectations expressed by the Commission in its document “The best use of 40 46 See, for example, Box 2.1 in “An Overview of the 2017 Stability and Convergence Programmes and an Assessment of the Euro Area Fiscal Stance for 2018”, Institutional paper 059, July 2017.
Větší část tohoto pokroku však má podle plánů nastat v posledních dvou letech programového období (viz graf 2)48. 
However, most progress is projected to be achieved in the last two years of the programme period (see Chart 2)48.
Zdroj : Programy stability a konvergenční programy 2017 Zdroj: Institutional Paper 059, červenec 2017, Evropská komise, programy stability a konvergenční programy 2017, s. 17. 
Chart 2 – Time profile of fiscal developments 2017-2020 as presented in the 2017 SCPs Source: Institutional Paper 059, July 2017, European Commission, referring to SCPs 2017, p. 17.
Prognózy strukturálního salda se revidují každý rok. 
SB projections are revised every year.
Například většina raných prognóz strukturálního salda v roce 2018 vypracovaných v letech 2014 a 2015 je daleko optimističtější než prognózy z pozdějších let, tj. z let 2016 a 2017 (viz tabulka 2). 
For example, most early projections for SB in 2018, made in 2014 and 2015, are far more optimistic than those made in later years, i.e. 2016 and 2017 (see Table 2).
Tyto revize směrem dolů nelze přičítat zhoršování makroekonomických vyhlídek, neboť ty se již ve skutečnosti zlepšily. 
Such downward revisions cannot be attributed to worsening macroeconomic prospects since these have actually improved.
48 Graf 2.1 v tomtéž dokumentu. 
Graph 2.1 in the same document.
Tabulka 2 – Cílové strukturální saldo pro rok 2018 v programech stability a konvergenčních programech 2014–2017 u vzorku členských států, v procentech HDP Zdroj: PSKP 2014–2017 pro AT, BE, FI, IT, HU, NL, ES, FR, PT. 
Table 2 - Targeted SB for 2018 in the 2014-2017 SCPs for a sample of Member States, in percentage of GDP Source:SCPs2014-2017 forAT,BE,FI,IT,HU,NL,ES,FR,PT.
Ve svém sdělení o flexibilitě z roku 2015 Komise uvedla, že „členský stát musí dočasné odchýlení vykompenzovat a musí dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle ve čtyřletém horizontu svého současného programu stability nebo konvergenčního programu“49. 
In its 2015 communication on flexibility, the Commission stated that “the Member State must compensate for any temporary deviations and the MTO must be reached within the four-year horizon of its current Stability or Convergence Programme”49.
Tato věta je uvedena v oddíle, který se zabývá účinky doložek flexibility, patrně však naznačuje, že všechny členské státy musí dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle do konce programového období PSKP. 
This sentence appears in the section dealing with the effects of the flexibility clauses, but seems to suggest that all Member States have to reach the MTO by the end of the SCP programme period.
Podobná věta se v témže kontextu objevuje v čl. 5 odst. 1, který uvádí, „že se během programového období předpokládá návrat stavu rozpočtu na úroveň střednědobého rozpočtového cíle“. 
A similar sentence appears in the same context in Article 5(1), which says that “the budgetary position is expected to return to the medium-term budgetary objective within the programme period”.
Komise však nestanoví odpovědnost členských států za takové revize, ani se nepokouší vymáhat původní cíl. 
However, the Commission does not hold Member States accountable for such revisions, nor does it try to enforce the original target.
Rovněž navrhla matici tak, že všechny členské státy bez ohledu na to, v jaké situaci se vůči střednědobému rozpočtovému cíli nacházejí, by tohoto cíle dosáhly ve čtvrtém roce programového období. 
It has also not designed the matrix in such a way that all Member States, regardless of where they are relative to the MTO, would reach it in the fourth year of the programme period.
Přetrvávající nadhodnocené odhady strukturálních sald na dva až tři roky dopředu ukazují, že prognózy v programech stability a konvergenčních programech týkající se pozdějších let mají omezenou informační hodnotu (viz tabulka 2). 
The persistent overestimates of the structural balances 2-3 years ahead show that the outer year projections in the SCPs have limited information value (see Table 2).
To následně schválila Rada ECOFIN v dokumentu s názvem „Společný postoj k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu“, ECOFIN 14345/15. 
It was later approved by the ECOFIN under the title “Commonly agreed position on Flexibility in the Stability and Growth Pact”, ECOFIN 14345/15.
Část III – Pokrok při dosahování střednědobých rozpočtových cílů se zastavil, jakmile polevil tlak trhu, a několik zadlužených zemí nesměřuje k dosažení střednědobého rozpočtového cíle za přiměřenou dobu V posledních letech nedošlo v průměru k žádnému pokroku při dosahování střednědobých rozpočtových cílů 76. 
Part III — progress towards the MTOs came to a halt as soon as market pressure subsided and several indebted countries are not on the path to achieve the MTO in a reasonable time No progress towards the MTOs on average in recent years 76.
V letech 2011 až 2014 byl hnací silou fiskální konsolidace v členských státech tlak trhu. 
Between 2011 and 2014 fiscal consolidation in Member States was driven by market pressures.
Jakmile tento tlak polevil a růst HDP se v roce 2014 obnovil, nebyl rámec střednědobého rozpočtového cíle oslabený prováděcími akty schopen zajistit další zlepšování strukturálních sald, zejména u členských států ve špatné fiskální situaci. 
Once these pressures subsided and GDP growth returned in 2014, the SGP framework weakened by implementation acts was not capable of ensuring further improvement in the structural balances, particularly among Member States in weak fiscal position.
V eurozóně se strukturální saldo po roce 2014 v podstatě nezměnilo, zatímco strukturální primární saldo se v průměru zhoršilo o přibližně 1 procentní bod HDP. 
In the Eurozone, after 2014 structural balance remained basically unchanged, while the structural primary balance on average worsened by about 1pp of GDP.
Členské státy utratily veškeré úspory získané z nižších úrokových sazeb (viz graf 3). 
Member States spent all the savings coming from lower interest rates (see Chart 3).
V několika velkých zemích eurozóny (Španělsko, Itálie a Francie), které jsou velmi vzdáleny od svých střednědobých rozpočtových cílů, se strukturální saldo a ještě větší měrou strukturální primární saldo podstatně zhoršilo (viz graf 4). 
In several large euro zone countries (Spain, Italy and France), which are far from their MTOs, the structural balance and even more the structural primary balance worsened substantially (see Chart 4).
Graf 4 – Fiskální vývoj ve vybraných členských státech EU (průměr, v procentech potenciálního HDP, 2011–2018) 46 2 1 0 -1 -2 -3 -4 -5 -6 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Strukturální saldo pro Španělsko, Francii a Itálii (v % potenciálního HDP) Primární strukturální saldo pro Španělsko, Francii a Itálii (v % potenciálního HDP) SRC pro Španělsko, Francii a Itálii Poznámka: Strukturální saldo pro Španělsko, Itálii a Francii vychází z váženého průměru jejich příslušných nominálních HDP; střednědobé rozpočtové cíle vycházejí z programů stability 2017. 
Chart 4 – Fiscal developments in selected EU Member States (average, percentage of potential GDP for 2011 – 2018) 44 2 1 0 ‐1 ‐2 ‐3 ‐4 ‐5 ‐6 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Structural balance for Spain, France and Italy (% of potential GDP) Primary structural balance for Spain, France and Italy (% of potential GDP) MTO for Spain, France and Italy Note: The structural balance for Spain, Italy and France is based on a weighted average of their respective nominal GDP; MTOs based on 2017 Stability Programmes.
Zdroj: AMECO, březen 2018. 
Source: AMECO, March 2018.
Počet členských států, které dosáhly svého střednědobého rozpočtového cíle, se pod tlakem trhu zvýšil ze tří v roce 2011 na dvanáct v roce 2014, přestože v té době panovaly nepříznivé hospodářské podmínky. 
The number of Member States that have achieved their MTO, increased from 3 in 2011 to 12 in 2014 under market pressures despite the adverse economic conditions at that time.
Poté se pokrok v tomto ohledu téměř zastavil, jakkoli došlo k obnovení růstu (viz graf 5). 
After that, progress in that respect also came to a halt, despite the fact that growth returned (see Chart 5).
Svého střednědobého rozpočtového cíle nyní dosahuje jen přibližně polovina členských států. % potenciálního HDP 
Only about half of Member States are currently at their MTO. % of potential GDP
Obrázek 5 uvádí stupeň pokroku v oblasti strukturálního salda pro členské státy, které nedosahují svého střednědobého rozpočtového cíle, na základě údajů z podzimní prognózy 2017. 
Figure 5 presents the rate of progress in structural balance for Members States not at their MTO based on the Autumn forecast data 2017.
V průměru těchto třináct zemí nevykazuje za čtyři roky od roku 2014 do poslední prognózy pro rok 2018 žádný pokrok. 
On average, these 13 countries do not show progress over the four years between 2014 and their latest forecast for 2018.
Sedm z nich dokonce vykázalo zhoršení svého strukturálního salda a pouze šest členských států zaznamenalo zlepšení. 
Seven in fact reported a deterioration in their structural balance and only six member states registered improvement.
Průměrné zhoršení bylo mírně vyšší než průměrné zlepšení. 
The average worsening was somewhat higher than the average improvement.
Kromě toho v roce 2016 stanoviska Komise k orientaci fiskální politiky eurozóny začala doporučovat fiskální expanzi50, přestože mezera výstupu se po roce 2013 začala rychle zmenšovat a v roce 2018 přejde do kladných hodnot (viz graf 6)51. 
Moreover, in 2016 the Commission’s position papers on the euro area fiscal stance began recommending fiscal expansion50, despite the fact that the output gap started to close rapidly after 2013 and will turn positive in 2018 (see Chart 6)51.
Taková doporučení mohla oslabit důvody pro fiskální konsolidaci v členských státech, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle. 
Such recommendations could have weakened the case for fiscal consolidation in Member States not at MTO.
50 51 Sdělení Komise „Směrem k pozitivní orientaci fiskální politiky pro eurozónu“, s. 7, COM(2016) 727 final, 16.11.2016, Brusel. 
50 51 Commission communication “Towards a positive fiscal stance for the euro area”, p. 7, COM(2016) 727 final, 16.11.2016, Brussels.
Klasická kritika diskreční fiskální politiky uvádí, že její účinky přicházejí vždy příliš pozdě a pak působí procyklicky. 
A classical critique of discretionary fiscal policy is that its effects always come too late and then act pro-cyclically.
Graf 6 – Mezera výstupu v eurozóně (2011–2019) 49 1 0,5 0 -0,5 -1 -1,5 -2 -2,5 -3 -3,5 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Zdroj: AMECO, březen 2018. 
Chart 6 - Output gap (OG) in the euro area (2011-2019) 47 1 0.5 0 -0.5 -1 -1.5 -2 -2.5 -3 -3.5 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Source: AMECO, March 2018.
Nedostatečné korekční úsilí členských států podléhajících preventivní složce, které dosud nedosáhly střednědobého rozpočtového cíle, je patrné i z porovnání požadavků na korekci strukturálního salda stanovených v matici se skutečnou korekcí. 
The poor adjustment effort made by Member States under the preventive arm and not yet at MTO can also be seen by comparing the requirements for the adjustment in SB set in the matrix with the actual adjustment.
Graf 7 uvádí stupeň pokroku v oblasti strukturálního salda pro členské státy, které nedosahují svého střednědobého rozpočtového cíle. 
Chart 7 shows the rate of progress in the structural balance for those Member States which are not at their MTO.
Požadavky matice splňuje jen velmi málo zemí, většina zemí požadavky neplní. 
Very few countries meet the requirements from the matrix, and the majority does not.
Podle předběžných údajů v roce 2017 byly v souladu s maticí zřejmě jen dva členské státy, ale při zohlednění nejnovějších aktualizací ukazatelů strukturálního salda z prognóz z jara 2018 se zdá, že vzhledem k růstu zaznamenanému v řadě členských států v roce 2017 splní své střednědobé rozpočtové cíle ex post více než polovina těchto členských států. % potenciálního HDP 
On the basis of preliminary data, in 2017 only two Member States seem to have been compliant with the matrix, whereas after taking into consideration the most recent updates of structural balance indicators from the Spring 2018 forecast, it seems that in view of the growth registered in a number of Member States during 2017, more than half of the same Member States will be compliant to their MTO ex post. % of potential GDP
Graf 7 – Počet členských států podléhajících preventivní složce a nedosahujících střednědobého rozpočtového cíle, které provádějí nebo neprovádějí korekce podle požadavků matice Paktu o stabilitě a růstu 50 14 12 10 8 6 4 2 - 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2017* Není v souladu s maticí ani po výjimce - - 3 4 3 1 Není v souladu s maticí a bez výjimky 1 1 3 3 2 7 3 Není v souladu s maticí, po výjimce je v souladu - 1 1 - - - Soulad s požadavkem matice 1 2 1 2 4 2 8 Poznámka: na základě aktualizací prognózy z jara 2018 týkajících se strukturálního salda stejného členského státu. 
Chart 7 – Number of Member States under the preventive arm and below the MTO which are or are not making adjustments in accordance with the SGP matrix requirements 48 14 12 10 8 6 4 2 - 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2017* Not compliant with matrix even after allowance - - 3 4 3 1 Not compliant with matrix and with no allowance 1 1 3 3 2 7 3 Not compliant with matrix but compliant after allowance - 1 1 - - Compliance with requirement from Matrix 1 2 1 2 - 4 2 8 *Note: Based on Spring forecast 2018 updates of structural balance for the same Member State.
Zdroj: Pracovní dokumenty útvarů Komise za období 2011–2012; jarní prognóza 2017 pro období 2013–2017; jarní prognóza 2016 pro období 2013–2015, pokud jde o vzdálenost od střednědobého rozpočtového cíle. 
Source: Commission SWDs for 2011-2012; Spring Forecast 2017 for years 2013-2017; Spring Forecast 2016 for years 2013-2015 for distance to MTO.
Účinnost preventivní složky dále narušil i vývoj v rámci nápravné složky od roku 2014. 
The effectiveness of the preventive arm has also been undermined by developments in the corrective arm since 2014.
Španělsko v rámci nápravné složky po roce 2014 zaznamenalo velké zhoršení svého strukturálního salda, zatímco Francie a Portugalsko dosáhly jen velmi pomalého pokroku (viz tabulka 3)52. 
Spain under the corrective arm experienced a large deterioration in its structural balance in period after 2014, while France and Portugal achieved only very slow progress (see Table 3)52.
52 Postup při nadměrném schodku pro Portugalsko byl zrušen v červnu 2017. 
52 The EDP for Portugal was abrogated in June 2017.