natgillin/translations-raw huggingface dataset:
02 Kultura je široký pojem, který zahrnuje různé aktivity (např. řemesla, umění a audiovizuální tvorbu) spadající do různých hospodářských odvětví (např. výroba, služby a komunikace). 
02 Culture is a broad concept that includes various activities (e.g. crafts, arts and audiovisual) in different economic sectors (e.g. manufacturing, services and communications).
V této zvláštní zprávě je výrazem „kulturní lokality“ míněna hmotná infrastruktura, v níž se mohou Evropané setkávat s kulturou. 
In this special report, “cultural sites” means the physical infrastructure where Europeans can experience culture.
Rozlišujeme mezi památkami kulturního dědictví (staré historické lokality) a novou kulturní infrastrukturou (nové budovy využívané pro výstavy umění, hudbu či divadlo atd.). 
We distinguish between heritage sites (ancient historical sites), and new cultural infrastructure (new buildings used to foster art, music, theatre, etc.).
03 Pro politiku EU v oblasti kultury byl důležitým momentem rok 2017, kdy byli představitelé EU vyzváni k tomu, aby oblasti vzdělávání a kultury věnovali více pozornosti4. 
03 EU-level policymaking on culture gained momentum in 2017, with calls for EU leaders to do more in the areas of education and culture4.
Nedávno se Evropská rada ve své Nové strategické agendě na období 2019–2024 zavázala „investovat do kultury a našeho kulturního dědictví, které jsou základem naší evropské identity“5. 
More recently, in its New Strategic Agenda for 2019-24, the European Council committed to "invest[ing] in culture and our cultural heritage, which are at the heart of our European identity"5.
6 1 2 3 4 5 Cultural Heritage, zvláštní vydání Eurobarometru, č. 466, průzkum provedený na žádost Evropské komise, prosinec 2017. 
6 1 2 3 4 5 “Cultural Heritage”, Special Eurobarometer, n°466, survey requested by the European Commission, December 2017.
Sdělení Komise o evropském programu pro kulturu v globalizovaném světě, COM(2007) 242 final, 10.5.2007. 
Communication from the Commission on “A European agenda for culture in a globalizing world", COM(2007) 242 final, 10.5.2007.
Eurostat, Statistické údaje z oblasti kultury, čtvrté vydání, 2019, s. 64. 
Eurostat, “Culture statistics”, fourth edition, 2019, p. 64.
Zasedání Evropské rady, 14. prosince 2014, EUCO 19/1/17. 
European Council meeting, 14 December 2017, EUCO 19/1/17.
Nová strategická agenda, 2019–2024, Evropská rada. 
A new Strategic Agenda, 2019-2024, European Council.
Rámec politiky 04 Smlouvy stanoví, že EU „respektuje svou bohatou kulturní (...) rozmanitost a dbá na zachování a rozvoj evropského kulturního dědictví”6 a že EU musí podporovat kulturu v členských státech7. 
Policy framework 04 The Treaties stipulate that the EU should “respect its rich cultural diversity and (...) ensure that Europe's cultural heritage is safeguarded and enhanced”6, and that the EU must support culture in the Member States7.
Smlouvy rovněž vymezují činnosti EU v této oblasti (šíření kultury, kulturní dědictví, nekomerční kulturní výměny, umělecká a literární tvorba, vnější spolupráce). 
The Treaties also define the areas of EU policy action (cultural dissemination, cultural heritage, non-commercial cultural exchanges, artistic and literary creation, external cooperation).
Obsahují také obecný požadavek, aby činnosti v jiných oblastech politiky zohledňovaly kulturní aspekty, což je požadavek označovaný jako „začleňování“8. 
They also set a general requirement for actions in other policy areas to take cultural aspects into account, a requirement known as “mainstreaming”8.
05 EU nemá v oblasti kultury žádnou legislativní pravomoc. 
05 The EU has no legislative competence in the area of culture.
Odpovědnost za tvorbu politik mají v této oblasti členské státy. 
Responsibility for policy-making in this area remains with the Member States.
V roce 2017 vyčlenily členské státy 1 % svých státních výdajů na kulturní služby; jinak řečeno, na podporu kulturních aktivit bylo v přepočtu na jednoho občana EU vynaloženo 132 EUR. 
In 2017, Member States dedicated 1 %of their government spending to cultural services; in other words, €132 per EU citizen was spent on supporting cultural activities.
Z této částky bylo zhruba 15 % vynaloženo na kulturní investice (tj. pořízení, výstavbu nebo obnovu kulturních statků, včetně fyzické práce na kulturních lokalitách). 
Of that amount, roughly 15 % was spent on cultural investments (i.e. the acquisition, construction or restoration of cultural assets, including physical work on cultural sites).
Příloha I obsahuje podrobnější informace o státních výdajích na kulturní služby a o kulturních investicích v celé EU. 
Annex I provides more details on government spending on cultural services and cultural investments across the EU.
3 odst. 
Article 3(3) TEU.
167 odst. 
Article 167(1) TFEU.
167 odst. 4 SFEU, „Unie ve své činnosti podle ostatních ustanovení Smluv přihlíží ke kulturním hlediskům, zejména s cílem uznávat a podporovat rozmanitost svých kultur“. 
Article 167(4) TFEU, “The Union shall take cultural aspects into account in its action under other provisions of the Treaties, in particular in order to respect and to promote the diversity of its cultures”.
Tato nová agenda má tři strategické cíle: — společenský rozměr – využívat potenciálu kultury a kulturní rozmanitosti pro sociální soudržnost a životní pohodu tím, že bude podporována účast na kulturním životě, mobilita umělců a ochrana kulturního dědictví, — hospodářský rozměr – přispívat k tvorbě pracovních míst a růstu v kulturních a kreativních odvětvích podporou umění a kultury ve vzdělávání, prosazováním příslušných dovedností a podněcováním inovací v kultuře, — vnější rozměr – posilovat mezinárodní kulturní vztahy maximálním využíváním potenciálu kultury přispívat k udržitelnému rozvoji a míru. 
7 — Economic dimension – support jobs and growth in the cultural and creative sectors, by promoting arts and culture in education, fostering relevant skills and encouraging innovation in culture. — External dimension – strengthening international cultural relations by making the most of the potential of culture to foster sustainable development and peace.
07 Tato nová agenda stanoví opatření, která má Komise přijmout, a vyzývá členské státy k řešení konkrétních otázek. 
07 The New Agenda establishes actions to be taken by the Commission and invites Member States to address specific points.
Členské státy mají určit své priority spolupráce na úrovni EU v oblasti kultury a pracovní metody a vypracovat za tímto účelem pracovní plány pro kulturu, které přijme Rada ministrů. 
Member States define their priorities for EU-level cooperation on culture and working methods through Work Plans for Culture adopted by the Council of Ministers.
Poslední pracovní plán se vztahuje na období 2019–202211. 
The latest Work Plan covers the period from 2019 to 202211.
Udržitelnost a kultura 08 EU a její členské státy jsou rovněž činné v rámci různých mnohostranných fór a organizací, které se zabývají politikami v oblasti kultury a kulturního dědictví, jako je Rada Evropy a UNESCO. 
Sustainability and culture 08 The EU and its Member States are also active in multilateral forums and organisations that address culture and cultural heritage policies, such as the Council of Europe and UNESCO.
Zcela nedávno se členské státy EU zavázaly k plnění cílů udržitelného rozvoje, které vypracovala organizace UNESCO12, aby napomohly plnění cíle udržitelného rozvoje stanoveného ve Smlouvách13. 
Most recently, EU Member States committed to pursuing the sustainable development goals developed by UNESCO12, strengthening the objective of sustainable development set out in the Treaties13.
Rada rovněž označila udržitelnost kulturního dědictví za prioritu současného pracovního plánu pro kulturu na období 2019–2022. 
The Council also identified sustainability in cultural heritage as a priority for the current Work Plan for Culture 2019-2022.
Systém správy a řízení v rámci Komise 09 V současné době odpovídá za vypracování a provádění politik v oblasti kultury Generální ředitelství pro vzdělávání, mládež, sport a kulturu (GŘ EAC). 
Governance arrangements at the Commission 09 Currently, responsibility for developing and implementing culture-related policies lies with the Directorate-General for Education, Youth, Sport and Culture (DG EAC).
Za účelem podpory tvorby politiky EU v oblasti kultury řídí Komise program Kreativní Evropa, který je jediným fondem zaměřeným výhradně na kulturní a tvůrčí odvětví EU14. 
To support EU policy-making on culture, the Commission manages the Creative Europe Programme, which is the sole fund exclusively targeting the EU’s cultural and creative sectors14.
10 EU financuje investice do infrastruktury související s kulturou pouze z evropských strukturálních a investičních fondů (ESI fondy). 
10 Culture related infrastructural investments can only be EU-funded under the European Structural and Investment Funds (ESI Funds).
Z ESI fondů je hlavním zdrojem financování investic EU do kulturních lokalit Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR)15. 
Among the ESI funds, ERDF15 is the main source of EU funding for investments in cultural sites.
Využívání EFRR zajišťuje Komise a členské státy v rámci sdíleného řízení. 
The ERDF is implemented by the Commission and Member States in share management.
To znamená, že dohody o partnerství a operační programy EFRR připravují členské státy a musí být schváleny Komisí. 
That means that the Partnership Agreements (PAs) and the ERDF operational programmes (OPs) are prepared by the Member States and have to be approved by the Commission.
11 V souladu se zásadou začleňování mohou být k financování projektů související s kulturou v EU i mimo ni využívány i různé další fondy EU. 
11 Following the mainstreaming principle, various other EU funds are also available for culture-related projects both within and outside the EU.
To znamená, že do provádění kulturního strategického rámce je ve skutečnosti prostřednictvím různých jiných politik a nástrojů financování EU zapojeno několik generálních ředitelství (viz příloha II). 
This means that several Directorates-General are also involved in the actual implementation of a cultural strategic framework through other EU policies and funding instruments (see Annex II).
1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289–302). 
9 15 Regulation No 1301/2013 of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal (OJ L 347, 20.12.2013, pp. 289–302).
Rozsah a koncepce auditu 12 Vzhledem ke zvýšené pozornosti věnované kultuře na úrovni EU jsme se rozhodli provést audit účinnosti a udržitelnosti investic EU do kulturních památek, tj. do pořizování, obnovy a výstavby nové kulturní infrastruktury a památek kulturního dědictví. 
Audit scope and approach 12 Considering the increased attention given to culture at EU level, we decided to carry out an audit on the effectiveness and sustainability of EU investments in cultural sites, i.e. the acquisition, rehabilitation and construction of new cultural infrastructure and heritage sites.
Za tímto účelem jsme provedli audit hlavního fondu EU, který je pro tyto investice k dispozici (EFRR), přičemž jsme posuzovali následující aspekty: Část 1: Vhodnost kulturního rámce EU a koordinace s možnostmi financování investic do kulturních lokalit — Vhodnost strategického a legislativního rámce zavedeného na úrovni EU pro investice do kulturních lokalit financované z prostředků EU. — Koordinace iniciativ Komise při využívání různých finančních a politických nástrojů, zejména v souvislosti s programem Kreativní Evropa a EZFRV. — koordinace financování z prostředků EFRR s ostatními fondy EU. 
To do so, we audited the main EU fund available for those investments (ERDF) and assessed the following aspects. Part 1: Suitability of the EU cultural framework and coordination with funding arrangements for investments in cultural sites — The suitability of the strategic and legislative framework in place at EU level for EU-funded investments in cultural sites. — The coordination of Commission initiatives between financial and policy instruments, in particular with the Creative Europe and EAFRD. — The coordination of ERDF funding with other EU funds.
Část 2: Provádění financování z prostředků EFRR — Podpora a pokyny, které Komise členským státům poskytuje při schvalování dohod o partnerství (PA) a operačních programů (OP) s cílem zajistit, aby financování kulturních památek přineslo účinné a udržitelné výsledky, — účinnost a udržitelnost výsledků projektů EFRR zaměřených na kulturní lokality. 
Part 2: Implementation of ERDF funding — The support and guidance given by the Commission to the Member States when adopting partnership agreements (PAs) and operational programmes (OPs) to ensure that the funding of cultural sites brings effective and sustainable results. — The effectiveness and sustainability of results of ERDF projects on cultural sites.
13 Audit se soustředil na hospodářské, sociální a kulturní dopady investic EFRR do kulturních lokalit a na finanční a fyzickou udržitelnost těchto lokalit. Zahrnoval programová období 2007–2013 a 2014–2020 v rámci cíle investice do zaměstnanosti a růstu a návrh koncepce vztahující se na programové období po roce 2020. 
13 The audit focused on the economic, social and cultural effects of ERDF investments in cultural sites and on the financial and physical sustainability of those sites, and covered the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods under the investment for jobs and growth goal, as well as the draft design of the post-2020 programme period.
14 Na úrovni EU jsme zkoumali práci generálního ředitelství odpovědného za kulturu (GŘ EAC) a generálního ředitelství odpovědného za EFRR (GŘ REGIO). 
14 At EU level, we examined the work of the Directorate-General responsible for culture (DG EAC) and the Directorate-General responsible for the ERDF (DG REGIO).
Na úrovni členských států: o jsme navštívili tři členské státy (Itálie, Polsko a Portugalsko) a v případě dalších čtyř členských států (Francie, Chorvatsko, Německo a Rumunsko) jsme provedli dokumentární přezkumy omezeného rozsahu. 
At Member State level: o we visited three Member States (Italy, Poland and Portugal) and performed desk reviews, with a more reduced scope, for four additional Member States (Croatia, France, Germany and Romania).
Tyto členské státy jsme vybrali proto, že patří mezi hlavní příjemce podpory z EFRR určené pro investice do kulturních lokalit. o hodnotili jsme 14 operačních programů (seznam operačních programů, které byly předmětem auditu, je uveden v příloze III). 10 
We chose these Member States because they are amongst the major recipients of ERDF support to investments in cultural sites; o we assessed 14 OPs (see Annex III for the list of OPs covered by the audit); 10
11 o provedli jsme audit 27 projektů, z toho 15 na místě a 12 formou dokumentárního přezkumu (viz tabulka 1 a příloha IV). 
o we audited 27 projects, 15 of them on the spot and 12 by desk review (see Table 1 and Annex IV).
Projekty byly vybrány na základě široké škály kritérií: vynaložené nebo přislíbené částky, druh lokality (památka kulturního dědictví nebo nové kulturní infrastruktury), existence či neexistence označení a účast na iniciativách EU. 
The projects were selected based on a wide range of criteria: amounts spent or committed, type of site (heritage sites or new cultural infrastructures), existence or not of labels and participation in EU initiatives.
Provedli jsme rovněž průzkum, jehož respondenty byli příjemci všech těchto projektů. 
We also carried out a survey to the beneficiaries of all these projects.
Zkontrolovali jsme také 21 výběrových řízení (viz příloha V). 
We also audited 21 selection procedures (see Annex V).
Tabulka 1 – Počet a druhy kontrolovaných projektů 2007–2013 2014–2020 Celkem Památky kulturního dědictví Nová kulturní infrastruktura Památky kulturního dědictví Počet projektů 10 11 6 27 z toho navštíveno na místě: - Itálie 3 0 2 5 - Polsko 1 2 2 5 - Portugalsko 1 2 2 5 z toho zkontrolováno formou dokumentárního překumu: - Německo 1 2 – 3 - Francie 0 3 – 3 - Chorvatsko 1 2 – 3 - Rumunsko 3 0 – 3 Zdroj: EÚD. 
Table 1 – Number and types of projects covered by the audit 11 2007-2013 2014-2020 Total Heritage sites New cultural infrastructure Heritage sites Number of projects 10 11 6 27 Of which visited on the spot in: - Italy 3 0 2 5 - Poland 1 2 2 5 - Portugal 1 2 2 5 Of which reviewed for: - Germany 1 2 N/A 3 - France 0 3 N/A 3 - Croatia 1 2 N/A 3 - Romania 3 0 N/A 3 Source: ECA.
15 Nakonec jsme uskutečnili rozhovory s úředníky z mezinárodních organizací (Centrum světového dědictví UNESCO, Kulturní stezka Rady Evropy, ICOMOS) a s nevládní organizací Europa Nostra a s 11 vnitrostátními odborníky ve třech navštívených členských státech, abychom získali lepší přehled o potřebách a výzvách, s nimiž se kulturní lokality potýkají, a abychom zjistili, jaké jsou osvědčené postupy. 
15 Lastly, we interviewed officials of international organisations (UNESCO’s World Heritage Centre, Cultural Routes of the CoE, ICOMOS) and the NGO Europa Nostra, as well as 11 national experts in the three visited Member States to get a better overview of the needs and challenges faced by cultural sites, and to identify good practices.
16 Věříme, že audit umožní získat jasnou představu o významu a účinnosti zásahů EU v oblasti péče o kulturní lokality. 
16 We hope that the audit will provide insight into the relevance and effectiveness of the EU’s interventions on cultural sites.
Naší obecnější snahou je přispět k probíhající debatě o tom, jaké místo zaujímá kultura v EU. 
More generally, we intend for it to contribute to the ongoing debate on the place of culture in the EU.
Připomínky Stávající rámec pro investice EU do kulturních lokalit postrádá zacílení a není dostatečně koordinován Strategický rámec pro činnost EU v oblasti kultury je složitý a ve financování EU se odráží pouze částečně 17 Vyhovující rámec pro investice EU do kulturních památek má zásadní význam pro to, aby umožňoval maximalizovat dopad investic na dosažení cílů, které rámec stanovil. 
Observations The existing framework for EU investments in cultural sites lacks focus and coordination is limited The strategic framework for EU action in culture is complex and only partially reflected in EU funding 17 An appropriate framework for EU investments in cultural sites is key to maximising the effects of investments on achieving the objectives defined in the framework.
To vyžaduje jasný strategický rámec pro činnost EU v oblasti kultury s dobře fungující koordinací regulačních rámců (tj. právní úpravou fondů EU) a neregulačních rámců (tj. strategiemi). 
A prerequisite is a clear strategic framework for EU action in the area of culture, with strong coordination between the regulatory (i.e. EU funds legislation) and non-regulatory frameworks (i.e. strategies).
Na základě zjištěných potřeb by měly být jasně stanoveny cíle a navržena odpovídající opatření. 
Objectives should be clearly set based on identified needs and correspondingly measures should be designed.
Cíle by měly být realistické a k jejich uskutečňování by měly být zvoleny vhodné politické nástroje a způsoby financování. 
Objectives should be realistic and addressed by appropriate policy instruments and funding.
Požadavky na zúčastněné strany by měly být stanoveny v souladu s jejich pravomocemi. 
The requirements on stakeholders should be set in line with their competences.
Sledování tohoto rámce je pro hodnocení pokroku při plnění cílů zásadní. 
Monitoring the framework is essential for assessing progress in achieving objectives.
Souběžně existuje více strategických rámců EU, což může mít dopad na opatření EU v oblasti kultury v budoucnu 18 Strategické směřování EU bylo formulováno v desetiletých plánech (Lisabonská strategie a strategie Evropa 2020). 
Multiple EU strategic frameworks coexist which impact on EU action in culture 18 The EU’s strategic direction has been formulated in ten-year plans (the Lisbon and the Europe 2020 strategies).
Tyto plány se nezabývají kulturou a nejsou časově sladěny s pětiletým funkčním obdobím Komise ani se sedmiletým cyklem financování EU. 
These plans do not address culture and are also not synchronised with the Commission’s five-year terms of office, or with the EU’s seven-year cycle of funding periods.
19 Pro tvorbu vlastní kulturní politiky má EU zaveden rámec, který zahrnuje několik úrovní odpovědnosti (viz body 04–07). 
19 Regarding cultural policy making at EU level, the EU has a framework in place that includes several layers of responsibility (see paragraphs 04 to 07).
Na nejvyšší úrovni vymezují tento rámec Smlouvy a mezinárodní závazky EU (např. 
At its highest level, the Treaties and the EU’s international commitments (e.g. 2005 UNESCO Convention on diversity and cultural expressions) define the framework.
Podrobněji je rozpracována v programech Komise a ve čtyřletých pracovních plánech pro kulturu, které sestavuje Rada. Společně tyto dokumenty vytvářejí základní rámec kulturní politiky EU. 
It is developed in greater detail in the Commission’s Agendas and the Council’s four-year Work Plans for Culture; together, these form the EU’s core cultural framework.
Tento rámec je ještě doplněn několika dokumenty strategické povahy (viz příloha VI). 
Several documents of strategic relevance complement the framework (see Annex VI).
Již v jedné z předchozích zpráv jsme uvedli, že souběžná existence několika strategických rámců, jejichž časová období a cíle se překrývají, vytváří složitou situaci, která může být matoucí (viz grafické znázornění 1)16. 
In a previous publication, we already reported that the coexistence of multiple strategic frameworks, with overlapping periods and objectives, is complex and can be confusing (see Picture 1)16.
16 Body 16 až 18 Informačního dokumentu EÚD o zajišťování výkonnosti v politice soudržnosti, červen 2019. 12 
16 Paragraphs 16 to 18 of ECA Briefing Paper on Delivering performance in Cohesion, June 2019. 12
Barrosova Komise 20 Situaci ještě více komplikuje souběžná činnost různých aktérů (Komise, Rada a členské státy), kteří současně rozvíjejí a provádějí činnosti v oblasti kultury, aniž by přitom systematicky zohledňovali programy Komise. 
Picture 1 – Timeline of events 13 Source: ECA. 20 The complexity is exacerbated by the coexistence of different players (Commission, Council and Member States) that simultaneously develop and implement cultural action without systematically referring to the Commission’s Agendas.
Na úrovni Komise jsou kulturní aspekty obecně zohledňovány („začleňovány“) v různých politikách příslušnými odpovědnými útvary. 
Within the Commission, cultural aspects are taken into account (“mainstreamed”) in various different policies, with different responsible departments.
Sledování cílů v agendě Komise pro kulturu není dostatečně propracováno 21 Hlavní společné strategické cíle, kterými se činnost EU v oblasti kultury řídí, jsou stanoveny v programech Komise (viz bod 06). 
The monitoring of the objectives in the Commission’s Agenda for Culture is insufficiently developed 21 The main common strategic objectives guiding EU action in the area of culture are set out in the Commission’s Agendas (see paragraph 06).
Tyto cíle nejsou převáděny do podoby jasných operačních cílů. 
Those are not translated into clear operational objectives.
Ačkoli v rámci každého cíle existuje řada příkladů opatření EU, není jasné, čeho se EU prostřednictvím těchto opatření snaží dosáhnout. 
Although there are extensive examples of EU measures under each objective, it is unclear what the EU seeks to achieve through these measures.
Nová agenda neobsahuje žádná ustanovení týkající se sledování plnění stanovených cílů ani ukazatelů pro měření pokroku. 
The New Agenda does not have any provisions concerning the monitoring of achievement of the objectives set, or any indicators to measure progress.