natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toto překrytí lze vysvětlit absencí strategie EU v oblasti alkoholu v období před rokem 2006, která by pomohla stanovit priority v této oblasti, a také nedostatečným mapováním předešlých činností na tomto poli. 46 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
This overlap can be explained by the absence of an EU alcohol strategy to orientate priorities in the years before 2006 and the lack of a mapping exercise of previous activities in this field. 46 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
PŘÍLOHA II TABÁK 7. 
ANNEX II TOBACCO 7.
Podle údajů WHO je v současné době užívání tabáku nejčastější příčinou ovlivnitelného předčasného úmrtí. 
According to WHO, tobacco use is a leading cause of preventable premature death in the world today.
(Nákladově) nejúčelnější opatření na podporu zdraví v souvislosti s tabákem jsou právní předpisy (vyšší spotřební daň, omezení kouření na pracovišti, zákazy reklamy), jež by se měly kombinovat se vzděláváním spotřebitelů prostřednictvím zdravotních varování a kampaní. 
The most (cost-)effective health promotion measure in connection with tobacco is legislation (higher purchase tax, restrictions on smoking in the workplace, advertising bans), which should be combined with consumer education through health warnings and campaigns.
Společenství začalo s podporou protitabákových organizací již v roce 1987 programem Evropa proti rakovině. 
Community support for anti-tobacco organisations began as early as 1987 with the Europe Against Cancer programme.
EU také přijala legislativní opatření na kontrolu tabáku, vycházející z kompetence EU ve vnitřním trhu, jak je stanovena v článku 95 Smlouvy o ES. 
The EU has also adopted legislative measures on tobacco control. They are based on the EU’s competence in the internal market as laid down in Article 95 of the EC Treaty.
Zde je nutné se zmínit zejména o dvou důležitých směrnicích o tabákových výrobcích a tabákové reklamě přijatých v roce 2001 a 2003. 
In particular, two major directives were adopted in 2001 and 2003 on tobacco products and advertising respectively.
Nejnověji byla na začátku roku 2007 zveřejněna zelená kniha „K Evropě bez tabákového kouře: možnosti politiky na úrovni EU“. 
More recently, the Green Paper ‘Towards a Europe free from tobacco smoke: policy options at EU level’ was published at the beginning of 2007.
Tato legislativní opatření doprovázela podpora Společenství pro celoevropské akce zaměřené na prevenci a odvykání, na jejichž rozpočtu mají projekty z programu PVZ jen menší podíl. 
This legislative action has been accompanied by Community support for Europe-wide prevention and cessation actions, in which the PHP projects are a minor budgetary player.
Důležitějšími programy jsou veřejné kampaně proti kouření financované Tabákovým fondem Společenství, který čerpá své zdroje z odvodů ze subvencí, poskytovaných výrobcům tabáku v EU. 
More important programmes are public anti-smoking campaigns financed by the Community Tobacco Fund, which derives its resources from a levy on subsidies awarded to the EU’s tobacco producers.
Tabákový fond dosud realizoval dvě velké kampaně zaměřené na zvyšování povědomí veřejnosti. 
To date the Tobacco Fund has financed two large awareness-raising campaigns.
Nejnovější kampaň, nazvaná „HELP − za život bez tabáku“, byla spuštěna v roce 2005 a její rozpočet činí 72 milionů EUR na období čtyř let. 
The latest campaign, ‘HELP — For a life without tobacco’, was launched in 2005 with a budget of 72 million euro over four years.
Tato kampaň byla pro Komisi připravena konsorciem zdravotnických odborníků a expertů z oblasti public relations a její součástí je putovní show a také televizní spoty vysílané ve všech členských státech EU. 
It was devised for the Commission by a consortium of health experts and PR professionals, and includes a roadshow and TV spots broadcast in all EU Member States.
Tabákové projekty financované z PVZ byly založeny hlavně na dvou velkých sítích, které byly financované už od roku 1996 v rámci předcházejících akčních programů. 
The tobacco projects financed from the PHP consisted mainly of two large networks which had already been receiving funding since 1996 under the predecessor action programmes.
První síť se zabývala obecnou prevencí kouření, ale se silným zaměřením na prosazování kontroly tabáku a na lobbování v její prospěch; druhá síť byla pak zaměřena na mládež. 
One dealt with smoking prevention in general, but with a strong focus on tobacco-control advocacy and lobbying, and the other focused on young people.
Vzhledem k tomu, že tyto sítě nebyly oficiálně způsobilé pro financování, byly změněny na „rámcové projekty“ koordinující několik dílčích projektů. 
As these networks were not officially eligible for financing, they were turned into ‘framework projects’ coordinating several sub-projects.
V roce 2005 se od této struktury upustilo a některé z těchto dílčích projektů pak pokračovaly samostatně. 
In 2005 this structure was abandoned, and some sub-projects continued as stand-alones.
Ačkoli efekty „projektů“ PVZ nejsou měřitelné, financování z prostředků Společenství nepřímo umožnilo obecné síti a jejím členským organizacím úspěšně prosazovat kontrolu tabáku a lobbovat v této oblasti, a to jak na úrovni EU, tak i jednotlivých zemí. 
While the effect of the PHP projects is not measurable, the Community funding indirectly enabled the general network and its member organisations to conduct successful tobacco-control advocacy and lobbying activities at both EU and national level.
Jedním z příkladů mohou být nejnovější právní předpisy zakazující kouření na veřejných místech, které byly přijaty v několika členských státech. 47 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
One example is recent legislation in several Member States banning smoking in public places. 47 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
PŘÍLOHA II VÝŽIVA A TĚLESNÁ AKTIVITA 12. 
ANNEX II NUTRITION AND PHYSICAL ACTIVITY 12.
Stále větší obavy veřejnosti týkající se rostoucího podílu obézních osob v populaci – zejména mezi dětmi – se odrazily v řadě opatření Komise přijatých během posledních let. 
Rising public concern about the increasing obesity rate, especially among children, has been reflected in several Commission actions in recent years.
V roce 2006 Komise zveřejnila bílou knihu „Strategie pro Evropu týkající se zdravotních problémů souvisejících s výživou, nadváhou a obezitou”. 
In 2006 the Commission published the White Paper ‘A strategy for Europe on nutrition, overweight and obesity-related health issues’.
Klíčovým nástrojem při realizaci této strategie je platforma EU pro stravu, fyzickou aktivitu a zdraví, která byla ustavena v roce 2005 jako fórum pro zainteresované subjekty z občanské společnosti a průmyslu, které jsou ochotné se zavázat ke krokům, které mohou vést ke snížení výskytu obezity. 
A key tool for implementing this strategy is the EU Platform on Diet, Physical Activity and Health, which was established in 2005 as a forum for stakeholders from civil society and industry who are willing to commit themselves to taking steps that can reduce obesity.
Orgány jednotlivých členských států jsou pak spojené prostřednictvím Evropské sítě pro výživu a tělesnou aktivitu. 
Member State authorities are linked in the European Network on Nutrition and Physical Activity.
V roce 2007 Komise rovněž založila skupinu na vysoké úrovni zaměřenou na výživu a zdravotní otázky spojené s tělesnou aktivitou, aby podpořila výměnu strategických nápadů a postupů mezi členskými státy. 
To further the exchange of policy ideas and practices between Member States, in 2007 the Commission also set up a high-level group focused on nutrition and physical activity-related health issues.
Kromě těchto platforem klade strategie důraz na činnosti EU v souvisejících oblastech politiky, jako je například politika ochrany spotřebitele (označování na obalech), zemědělství (distribuce ovoce do škol) a městská doprava (podpora tělesné aktivity). 
Apart from these platforms, the strategy emphasises EU activities in related policy areas such as consumer policy (labelling), agriculture (distribution of fruit in schools) and urban transport (stimulating physical activity).
PVZ hraje v této strategii jen velmi omezenou roli1. 
The PHP plays only a very limited role in the strategy1.
Projekty PVZ v oblasti výživy a tělesné aktivity nejsou příliš početné a jejich cíle a činnosti jsou velmi různorodé, což dává neucelený obraz. 
There are not many PHP projects in the area of nutrition and physical activity, and they have very diverse objectives and activities, which gives a fragmented picture.
U několika jednotlivých auditovaných projektů buď nebylo možno doložit dosažení výsledků nebo projekty přinesly nízkou EPH. 
Several individual projects audited either were unable to demonstrate achievement of results or delivered low EAV.
Například jeden z projektů obdržel financování za účelem nalezení partnerů pro následný projekt, jehož návrh však už nebyl nikdy předložen. 
For example, one project was funded with the purpose of finding partners for a follow-up project, a proposal for which was never submitted.
U dalšího projektu, studie dopadů marketingu potravin na děti, auditoři zjistili, že částečně opakuje podobnou studii Světové zdravotnické organizace. 
Another project, a study on the impact of food marketing to children, was found by the auditors to partly duplicate a similar WHO study.
Třetí projekt financoval činnosti, jež byly realizovány samostatně příslušnými projektovými partnery v řadě škol a týkaly se tématu výživy a tělesné aktivity. 
A third project financed activities which were implemented individually by the project partners, in a number of schools, around the themes of nutrition and physical activity.
Tyto místní činnosti zde byly navrhovány samotnými dětmi s cílem, aby se zvýšila jejich angažovanost; činnosti tak mohly zahrnovat cokoli, od organizování sportovní slavnosti v parku po výzdobu zdí ve škole obrázky s ovocem. 
These local activities were devised by the children themselves to increase their commitment and could be anything from organising a sports festival in the park to decorating the school walls with pictures of fruit.
Jakkoli to mohlo mít určitý zdravotní dopad na účastnící se školy, je EPH tohoto projektu, jakož i potřeba, aby EU financovala takovéto lokální aktivity, sporná. 
While this might have some health impact in the participating schools, the EAV and the need for EU funding for these local activities are questionable.
1 Je zmíněn jen jednou: „Komise bude dále podporovat monitorovací funkci prostřednictvím svých projektů v rámci programu v oblasti veřejného zdraví, které podporují opatření ke zřizování sítí a výměnu informací v oblasti osvědčených postupů s ohledem na výživu a fyzickou aktivitu a prevenci obezity.“ (Bílá kniha, s. 9). 
1 It is mentioned only once: ‘The Commission will continue to support the monitoring function through its projects under the Public Health Programme, which support networking actions and sharing of information in the area of good practice in nutrition and physical activity, and obesity prevention.’ (White Paper, p. 9).
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? PŘÍLOHA II POHLAVNÍ A REPRODUKČNÍ ZDRAVÍ 15. 
48 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? ANNEX II SEXUAL AND REPRODUCTIVE HEALTH 15.
PVZ znamenal odklon od přístupu Komise, do té doby zaměřeného na konkrétní nemoci (tento přístup byl charakteristický pro její program pro AIDS / přenosné nemoci na období 1996–2002). 
The PHP marked a break from the Commission’s ‘disease-specific’ approach (which had characterised its 1996–2002 AIDS/communica-ble diseases programme).
Oblast politiky pohlavního a reprodukčního zdraví se tak rozšířila. 
The sexual and reproductive health policy area has become broader.
Přesto zůstává v centru pozornosti většiny projektů v této oblasti HIV/AIDS2. 
However, HIV/AIDS is still the focus of most projects in this area2.
V roce 2005 přijala Komise sdělení o boji proti HIV/AIDS v EU a v sousedních zemích na období 2006–2009. 
In 2005 the Commission adopted its Communication on combating HIV/ AIDS within the EU and in the neighbouring countries, 2006–09.
Součástí tohoto sdělení byl i akční plán jako zásadní dokument, který identifikoval stávající potřeby a stanovil nezbytná opatření. 
This provided an action plan, an essential document which identified existing needs and necessary actions.
Komise rovněž zahájila řadu iniciativ s cílem konzultovat zainteresované subjekty v této oblasti. 
The Commission has also launched several initiatives to consult relevant stakeholders in the field.
Sem patří expertní poradní skupina pro HIV/AIDS, která je fórem, na němž si Komise, členské státy a kandidátské země a země EHP mohou vyměňovat informace. 
The Think Tank on HIV/AIDS is a forum in which the Commission, the Member States and candidate and EEA countries can exchange information.
Další iniciativou je Fórum občanské společnosti pro HIV/AIDS, neformální poradenský orgán, který byl založen v roce 2005 a jehož cílem je usnadnit zapojení nevládních organizací a sítí. 
The HIV/AIDS Civil Society Forum (CSF) is an informal advisory body that was established in 2005 to facilitate the participation of NGOs and networks.
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) bylo zřízeno v roce 2005 jako agentura Společenství pro monitorování přenosných nemocí. 
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) was set up in 2005 as a Community agency for monitoring communicable diseases.
Jeho agenda se zaměřuje na HIV a středisko provádí program týkající se HIV, sexuálně přenosných infekcí a virů přenosných krví. 
Its action extends to HIV, and it runs a programme on HIV, sexually transmitted infections (STIs) and blood-borne viruses.
Projekty PVZ v oblasti pohlavního a reprodukčního zdraví představovaly v auditovaném vzorku nejpočetnější skupinu. 
PHP projects in the area of sexual and reproductive health were the largest group in the audit sample.
Většina z těchto projektů byly sítě se společným cílem posílit kapacitu zúčastněných nevládních organizací. 
Most of these projects were networks with the shared objective of strengthening the capacity of the participating NGOs.
Sítě si našly svou „mezeru na trhu“ tím, že se zaměřily na různé přímé a nepřímé adresáty: nevládní organizace ve středoevropských zemích či nevládní organizace pracující s migranty, migrujícími osobami poskytujícími sexuální služby, místními osobami poskytujícími sexuální služby, uživateli drog aplikovaných injekčně či lidmi žijícími s HIV/AIDS. 
They found their niche by focusing on different direct and indirect addressees: NGOs in central European countries, or NGOs working with migrants, migrant sex workers, local sex workers, injection-drug users or people living with HIV/AIDS.
Některé z těchto sítí shromažďovaly data a monitorovaly výskyt a další aspekty HIV/AIDS ve svých cílových skupinách. 
Some of the networks collected data and monitored prevalence or other aspects of HIV/AIDS among their target groups.
V budoucnu by tyto činnosti mohlo převzít ECDC. 
In future, these activities could be taken over by the ECDC.
2 Od prvního výskytu HIV/AIDS v osmdesátých letech dvacátého století tato choroba zapříčinila již více než 25 milionů úmrtí. 
2 Since its emergence in the 1980s, HIV/AIDS has caused more than 25 million deaths worldwide.
V devadesátých letech se její šíření v Evropě podařilo dočasně zastavit. 
In the 1990s its spread was temporarily halted in Europe.
Situace se však změnila s příchodem nového století, kdy WHO oznámila, že se HIV rychle šíří ve východní Evropě a že jeho výskyt v západní Evropě je opět na vzestupu. 49 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
The situation changed in the new century, when WHO reported that HIV was spreading rapidly in eastern Europe and was on the rise again in western Europe. 49 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
PŘÍLOHA II DUŠEVNÍ ZDRAVÍ 20. 
ANNEX II MENTAL HEALTH 20.
V posledních letech je duševní zdraví stále více chápáno jako otázka veřejného zdraví. 
Mental health has been increasingly recognised as a public health issue in recent years.
Lisabonská smlouva, na rozdíl od současného znění Smlouvy o ES, duševní zdraví výslovně uvádí jako oblast pro činnost EU3. 
Unlike the current EC Treaty, the Treaty of Lisbon explicitly mentions mental health as an area for EU action3.
V minulosti však už několik programů zaměřených na veřejné zdraví postupně spolufinancovalo projekty v oblasti podpory duševního zdraví a prevence duševních poruch. 
However, successive past public health programmes have already co-funded projects in the fields of mental health promotion and prevention of mental disorders.
V září 2005, po evropské ministerské konferencí WHO o otázkách duševního zdraví, zveřejnila Komise zelenou knihu o duševním zdraví („Zlep-šení duševního zdraví obyvatelstva. Na cestě ke strategii duševního zdraví pro Evropskou unii“). 
In September 2005, following the WHO European Ministerial Conference on Mental Health, the Commission published a Green Paper on mental health (‘Promoting the mental health of the population: Towards a strategy on mental health for the EU’) which launched a consultation on possible actions to be included in a planned mental health strategy.
Členské státy se však na této strategii nebyly schopny shodnout a muselo se od ní upustit. 
However, the Member States were unable to agree on the strategy and it had to be abandoned.
Z tohoto důvodu také nedošlo k realizaci plánované platformy EU pro podporu duševního zdraví. 
For this reason, the planned EU platform on mental health also failed to take shape.
Po několika pokusech pokročit v této otázce uspořádala Komise v červnu 2008 konferenci na vysoké úrovni, na níž byl dohodnut „Evropský pakt za duševní zdraví a pohodu”. 
After several attempts to take the issue further, in June 2008 the Commission organised a high-level conference which agreed on a European Pact on Mental Health and Well-being.
Vzhledem k absenci strategie pro oblast duševního zdraví, jíž by se řídila činnost EU, a vzhledem k příliš široké povaze priorit pro duševní zdraví stanovených v ročních pracovních plánech a také vzhledem k chybějícímu přehledu o stávajících aktivitách došlo u tří ze čtyř projektů ve vzorku z oblasti duševního zdraví k výraznému překrývání. 
In the absence of a mental health strategy to orientate EU action, and given the broad nature of the mental health priorities set in the AWPs and the lack of an overview of existing activities, three of the four sampled projects in the mental health area overlapped significantly.
U dvou projektů, financovaných na základě po sobě následujících výzev k podávání návrhů, se prováděly identické činnosti, které byly zaměřené na rozvoj politiky a sběr dat. Došlo také k částečnému zdvojení práce s jinými subjekty. 
Two projects funded under consecutive calls for proposals conducted identical activities, with a focus on policy development and data collection. There was also partial duplication of work with other actors.
Souběžně bylo vytvořeno několik databází pro programy zaměřené na duševní zdraví (například Evropská agentura pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci v Bilbau má databázi zaměřenou na stres), ale tyto databáze nejsou dobře propojené. 
Several databases of mental health programmes have been created in parallel (e.g. the EU Agency for Health and Safety at Work in Bilbao has a database on stress), but they are not well interlinked.
Další projekt, který byl financován s cílem podpořit Komisi při vytváření strategie v oblasti duševního zdraví, se nikdy v praxi nerealizoval. 
Another project, funded to support the Commission in the development of the mental health strategy, never materialised.
U tohoto projektu byla proto změněna orientace a byl mu přidělen úkol koordinovat další projekty v oblasti duševního zdraví a pomáhat šířit jejich výstupy – v této roli se překrývá s jiným projektem, financovaným v rámci VTR. 
The project was then reorientated and given the task of coordinating the other mental health projects and helping to disseminate their outputs — in this role it overlaps with another, RTD-funded project.
3 Článek 152 Smlouvy o ES: „Činnost Společenství doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování zdraví obyvatelstva, předcházení nemocem a odstraňování příčin ohrožení lidského zdraví.“ Článek 168 Lisabonské smlouvy: „Činnost Unie doplňuje politiku členských států a je zaměřena na zlepšování veřejného zdraví, předcházení lidským nemocem a odstraňování příčin ohrožení tělesného a duševního zdraví.“ 50 Zvláštní zpráva č. 
3 Article 152 of the EC Treaty: ‘Community action, which shall complement national policies, shall be directed towards improving public health, preventing human illness and diseases, and obviating sources of danger to human health’.
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? PŘÍLOHA III PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – POUŽITÍ KRITÉRIÍ SMART NA CÍLE PROJEKTŮ UVEDENÉ V GRANTOVÝCH DOHODÁCH K 36 KONTROLOVANÝM PROJEKTŮM 51 Kritéria SMART4 Analýza cílů projektů Konkrétní (Vymezují cílovou skupinu a činitele, které se mají změnit?) 
50 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? ANNEX III PHP (‘HEALTH DETERMINANTS’ STRAND) — APPLICATION OF THE SMART CRITERIA TO THE PROJECT OBJECTIVES STATED IN THE GRANT AGREEMENTS OF THE 36 AUDITED PROJECTS 51 SMART criteria4 Analysis of project objectives Specific (Do they specify the target group and the factors that need to change?)
Jen málo grantových dohod jasně uvádělo cílovou skupinu vymezenou přímými a nepřímými adresáty a změny, které má projekt přinést. Často se stávalo, že i když se cílová skupina v cílech nezmiňovala, bylo ji možno odvodit z projektových činností (implicitní cílová skupina). 
Few grant agreements clearly specified the target group in terms of direct and indirect addressees and the changes which the project intended to bring. Often, while the objectives did not mention the target group, it could be inferred from the project activities (implicit target group).
Měřitelné (Jsou napsány tak, aby byly měřitelné, tj. uvádějí rozsah účinků, množství, kterých se má dosáhnout?) 
Measurable (Are they written in a measurable format, e.g. magnitude of effects, numbers to be reached?)
V žádném z projektů nebyly uvedeny měřitelné cíle. 
None of the projects gave measurable objectives.
Pokud byly ukazatele výkonnosti vymezeny vyčíslitelným způsobem, týkaly se výstupů, které mají vzniknout, a nikoli cílů (typicky uváděly „vytiskne se x kopií zprávy“, a nikdy například „podíl žáků, kteří uvedli, že v posledních sedmi dnech vyvinuli nějakou tělesnou aktivitu, se zvýší na x %“). 
Where performance indicators were defined in quantitative terms, they related to outputs to be produced, not objectives (typically, they referred to ‘X copies of a report to be printed’, never e.g. ‘share of school children reporting they have performed some physical activity over the last 7 days to be raised to X %’).
Dosažitelné (Jsou proveditelné při uvážení dostupného času, peněz, počtu pracovníků?) 
Achievable (Are they feasible given the available time, money, staffing?)
U většiny projektů bylo nejasné, zda bylo cílů dosaženo. 
For most projects it was unclear whether the objectives had been achieved.