natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ti jsou schopni rozumět technickým specifi‐ kacím a použít své odborné kvalifikace a zkušenosti k řádnému posouzení navrhovaných projektových specifika‐ cí. 
These are able to under‐ stand the technical specifications and apply their professional qualifications and experience to make sound judge‐ ments on the project specifications proposed.
Jestliže je účel a závěr kontrol jasný a provedená práce je dokumentována, může využití interních odborníků po‐ skytovat spolehlivé a nezávislé ujištění o tom, že navrhované náklady jsou přiměřené, a orgánům členských států umožňuje odhalit veškeré případy gold‐platingu. 
Provided that the purpose and conclusion of the checks is clear and the work done is documented, the use of in‐house expertise can give reliable, independent assurance that the costs proposed are reasonable and allows the Member State authorities to identify any cases of gold‐plating.
Důležitý je i odrazující účinek: zemědělec, který ví, že žádost o grant bude posuzovat například zemědělský inženýr, s menší pravděpo‐ dobností předloží žádost pro nadhod‐ nocenou specifikaci. 
The deterrent effect of this is also im‐ portant: a farmer that knows that the grant application will be evaluated by an agricultural engineer, for example, is less likely to apply for an excessive specification.
Připomínky 29 54 Pro orgány členských států však není vždy možné nebo nákladově efektivní zaměstnávat pracovníky s takovouto odborností, zejména pokud existuje příliš málo projektů určitého typu, které by takový postup odůvodni‐ ly. 
Observations 29 54 However, it is not always feasible or cost‐effective for Member State authorities to employ staff with such expertise, particularly when there are too few projects of a particular type to justify it.
Některé orgány členských států, například v Řecku a Litvě, si najímají znalce na zpracování posudků speci‐ fikací a nákladů vybraných projektů, zejména u projektů představujících zvláštní rizika v důsledku své velikosti či specifických rysů nebo u projektů, které nespadají do obvyklého rozmezí nákladů. 
Some Member State authorities, such as those in Greece and Lithuania, contract experts to give opinions on the specifications and costs of selected projects, particularly for projects that present specific risks because of their size or specificities, or because they differ from the normal ranges of costs.
55 Jiné orgány členských států, například v Rakousku a Maďarsku, požadují, aby žadatelé k projektovým specifikacím předložili osvědčení nebo prohlášení znalce, například rozpočtáře staveb. 
55 Other Member State authorities, such as those in Austria and Hungary, require applicants to provide a cer‐ tificate or statement by a recognised expert such as a quantity surveyor on the project specifications.
Spolehlivost takových prohlášení je však v praxi omezená. 
However, the reliance that can be placed on such statements is limited in practice.
Je nanejvýš zjevné, že znalci budou jednat v zájmu svých klientů, který může být v roz‐ poru se zájmy členských států a EU spočívajícími v dosahování cílů politik s nejnižšími možnými náklady. 
Most obviously, the experts will act in their clients’ interest, which may conflict with the Member States’ and the EU’s interests of achieving the policy objectives at the lowest possible cost.
Za druhé, účelem prohlášení znalce může být potvrzení toho, že specifikace vy‐ hovuje stavebním předpisům či jiným technickým požadavkům. To však pro určení potenciálně přemrštěné specifi‐ kace není relevantní ani užitečné. 
Secondly, the purpose of the expert’s statement may be to confirm that the specification complies with building regulations or other technical require‐ ments. This is not relevant or useful for identifying potential overspecification.
Část III – Získat nejlepší cenu: přístupy, jež mají zajistit přiměřenost cen schvalovaných položek 56 Podle zásady hospodárnosti (viz body 2 a 10) by mělo financování EU určené projektům vycházet z nejnižších cen dostupných pro požadovanou projek‐ tovou specifikaci. 
Part III — Getting the best price: approaches to ensure that the prices of the items approved are reasonable 56 Following the principle of economy (see paragraphs 2 and 10), EU project funding should be based on prices that are the lowest available for the required project specification.
Dotace však snižují motivaci žadatele hledat nejlepší ceny a žadatelé mohou upřednostnit dodavatele s vyššími náklady, což vede k riziku, že žádosti o grant mohou vy‐ cházet z nekonkurenceschopných cen. 
How‐ ever, subsidies reduce the incentive for the applicant to search for the best prices and applicants may prefer to favour a higher‐cost supplier, leading to the risk that grant applications may be based on uncompetitive prices.
Účetní dvůr posoudil přístupy uplatňo‐ vané orgány členských států za účelem řešení tohoto rizika. 
The Court assessed the approaches fol‐ lowed by Member State authorities to address this risk.
57 Do konce roku 2013 mělo všech pat‐ náct orgánů členských států zavedené formální systémy pro kontrolu přimě‐ řenosti cen. 
57 By the end of 2013, all 15 of the Mem‐ ber State authorities had formal sys‐ tems in place for checking that prices are reasonable.
K hlavním uplatňovaným přístupům (které popisuje rámeček 2) patřily: ο porovnání nákladů uvedených v žádosti s nezávislými cenovými informacemi (získanými prostřed‐ nictvím průzkumu trhu nebo z ceníků či databází), ο porovnání různých nabídek, které žadatel obdržel (i v rámci zadávání veřejných zakázek), ο konzultace znalců. 
The main approaches followed (which are described in Box 2) were: ο comparing the costs applied for with independent price informa‐ tion (obtained through market research or from price lists or databases); ο comparing different offers ob‐ tained by the applicant (includ‐ ing through public procurement procedures); ο consulting experts.
Alternativní přístup zmírňující uvedené riziko spočíval v použití zjednoduše‐ ných nebo maximálních nákladů ke stanovení či omezení projektových nákladů. 
An alternative approach followed that mitigated the risk was to use simplified or maximum costs to establish or limit project costs.
Připomínky 30 Je‐li to proveditelné, použi‐ tím možnosti zjednoduše‐ ných nákladů (nebo obdobně maximálních nákladů) se účinně omezuje riziko nad‐ hodnocených cen – pokud jsou stanoveny na správné úrovni 58 Jak je popsáno v bodech 38 až 42, granty mohou vycházet ze zjednodu‐ šených nákladů, které určí orgány člen‐ ského státu, což je přístup omezující ri‐ ziko přemrštěné specifikace. 
Observations 30 Where feasible, using simpli‐ fied cost options (or using maximum costs in a similar way) effectively limits the risks of excessive prices — as long as they are set at the right level 58 As described in paragraphs 38 to 42, grants can be based on simplified costs determined by the Member State authorities, an approach which limits the risk of overspecification.
Maximální náklady lze podobným způsobem stanovit pro výstupy, výsledky nebo kategorie výdajů. 
Maximum costs can be set for outputs, results or categories of expenditure in a similar way.
Jsou‐li tyto náklady stanoveny na úrovni nebo pod úrovní nejlepších dostupných tržních cen, vyplývá z toho, že náklady pro rozpo‐ čet EU budou přiměřené. 
Where these cost levels are set at or below the level of the best available market prices, it follows that the cost to the EU budget will be reasonable.
V bodech 41 a 42 Účetní dvůr konstatoval, že více než polovina orgánů členských států určitým způsobem používala zjedno‐ dušené náklady a že existuje prostor k širšímu využití těchto přístupů. 
In paragraphs 41 and 42, the Court found that over half the Member State au‐ thorities made some use of simplified costs and there was scope for more widespread use of these approaches.
59 Jsou‐li stanoveny maximální nákla‐ dy, je žadateli hrazena částka grantu uvedená v žádosti, částka skutečně za‐ placená nebo částka maximální, podle toho, která z částek je nejnižší. 
59 Where a maximum cost is set, the ap‐ plicant is reimbursed the lowest of the grant applied for, the amount actually paid or the maximum amount.
To potenciálně zajišťuje největší hospo‐ dárnost pro rozpočet EU a vnitrostátní rozpočty. 
This potentially gives the best economy for the EU and national budgets.
Pomocí metody zjednodušených nákladů však žadatel může teoreticky získat grant na více než na vzniklé náklady. 
With the simplified cost methods, however, the applicant can theoretically re‐ ceive a grant for more than the costs incurred.
Jelikož k tomu nedo‐ chází často a jde jen o malé částky, lze tyto dodatečné náklady ospravedlnit zisky z dalšího zjednodušení. 
Provided that this occurs infrequently and is only for small amounts the extra cost can be justi‐ fied by the gains from the additional simplification.
60 Pokud by byly „maximální nákla‐ dy“ stanoveny na úrovni přesahující dostupné tržní ceny, měly by jen malý účinek. 
60 If ‘maximum costs’ are set at a level that exceeds the available market prices they would have little effect.
Pokud by byly „zjednoduše‐ né náklady“ stanoveny příliš vysoko, vedlo by to k vynaložení neodůvodně‐ ných nákladů, jak je popsáno níže. 
If ‘simplified costs’ are set too high this would lead to unjustified costs being incurred as described below.
To dokresluje rámeček 6. 
This is illustrated in Box 6.
Připomínky 31 Rozdíl mezi maximálními jednotkovými náklady a standardními jednotkovými náklady V systému „maximálních jednotkových nákladů“ je částka 4 000 EUR na hektar stanovena jako strop. 
Observations 31 The difference between maximum unit costs and standard unit costs Simplified example: Based on a study, the average cost of replanting a forest is estimated by the Member State authorities to be over 4 000 euro per hectare.
Žadatel musí předložit podrobnosti o skutečných vzniklých nákladech a orgány členského státu je musí zkontrolovat. 
The applicant has to submit details of the actual costs incurred and the Member State authorities have to check these.
Základem platby jsou skutečné náklady na hektar do výše maxima. 
The payment made is based on the actual costs per hectare up to the maximum.
V systému „standardních jednotkových nákladů“ orgány členského státu vyplatí tutéž částku 4 000 EUR na hektar všem žadatelům bez ohledu na vzniklé náklady. 
With a system of ‘standard unit costs’ the Member State authorities pay the same amount of 4 000 euro per hectare to all applicants, regardless of the costs incurred.
Znamená to zjednodušení pro žadatele (který nemusí prokazovat, že jeho náklady jsou přiměřené, ani předkládat podrobnosti o skutečných nákladech), i pro orgá‐ ny členského státu. 
This is a simplification for the applicant — who does not have to prove that their costs are reasonable or submit details of the actual costs — as well as for the Member State authorities.
Jsou‐li maximální náklady stanoveny ve výši 6 000 EUR, nemá to žádný vliv. 
If the maximum cost is set at 6 000 euro it has no effect.
Jsou‐li standardní náklady stano‐ veny ve výši 6 000 EUR, vede to k nadhodnoceným platbám, jak dokládá následující tabulka: Skutečné vzniklé náklady na hektar 3 000 4 000 5 000 Grant vyplacený na základě maximálních nákladů ve výši 4 000/ha Grant vyplacený na základě standardních nákladů ve výši 4 000/ha 4 000 4 000 4 000 Grant vyplacený na základě maximálních nákladů ve výši 6 000/ha 3 000 4 000 5 000 (EUR) Grant vyplacený na základě standardních nákladů ve výši 6 000/ha 6 000 6 000 6 000 Jsou‐li zjednodušené náklady stanoveny příliš vysoko, mohou ovlivnit hospodárnost celkových výdajů – z toho důvodu by orgány členských států měly zajistit, aby tyto náklady měly řádný základ, Komise vydala pro orgány členských států pokyny, aby zajistila řádnost těchto kalkulací. Tyto orgány mohou získat další jistotu tak, že budou kalku‐ lace předloženy k auditu. a měly by je pravidelně přezkoumávat a upravovat 61 Zjednodušený příklad: Podle studie odhadují orgány členských států průměrné náklady na opětovné vysazení lesa na více než 4 000 EUR na jeden hektar. 
If the standard cost is set at 6 000 euro it results in overpayments, as illustrated in the following table: Box 6 Actual costs incurred per hectare 3 000 4 000 5 000 Grant paid on basis of 4 000/ha maximum cost Grant paid on basis of 4 000/ha standard cost 4 000 4 000 4 000 Grant paid on basis of 6 000/ha maximum cost 3 000 4 000 5 000 (euro) Grant paid on basis of 6 000/ha standard cost 6 000 6 000 6 000 If simplified cost levels are set too high, they could affect the economy of the whole expenditure — for this reason Member State authorities should ensure they are soundly based and periodically review and adjust them 61 Simplified costs have to be set in advance as they are needed for pre‐ paring applications and approving the grant amount.
Ke stanovení částek jsou zapo‐ třebí studie a prognózy, které budou zahrnovat řadu předpokladů. 
Studies and pro‐ jections are needed to establish the amounts, which will entail a number of assumptions.
3 000 4 000 4 000 
3 000 4 000 4 000
Připomínky 32 62 Výsledné částky budou platit pro stan‐ dardní situaci, přičemž mohou pod‐ hodnocovat ceny dostupné některým žadatelům a jiné ceny naopak nad‐ hodnocovat. 
Observations 32 62 The resulting amounts will apply for a standard situation and may under‐ state the prices available to some applicants and overstate others.
To by mohlo vést k příliš vysokým platbám, u nichž je grant vyšší než skutečné vzniklé náklady. 
This could lead to overpayments, where the grant exceeds the real costs incurred.
Příklad uvádí rámeček 7. 
An example is shown in Box 7.
Orgány člen‐ ských států by tudíž měly zajistit, aby byly nadhodnocené platby výjimkou. 
Con‐ sequently, Member State authorities should ensure that overpayments are exceptional.
Za tímto účelem by orgány členských států měly pravidelně testovat vzorek skutečných případů, aby získaly jistotu, že zjednodušené náklady jsou stanove‐ ny na úrovni nebo pod úrovní obecně dostupných tržních cen. 
To this end, Member State authorities should periodically test a sample of real cases to be sure that the simplified costs are set at or below the level of generally available market prices.
Některé orgány měly nicméně zavedeny metody, jak zajistit, aby byly přiměřené jejich maximální jednotkové náklady, a tyto metody bylo možné použít i na zjednodušené náklady. 
How‐ ever, some did have methods to ensure that their maximum unit costs were reasonable, which could also be ap‐ plied to simplified costs.
Například v Německu – Bra‐ niborsku a Berlíně orgány každoročně upravovaly maximální náklady na hektar u výsadby lesů na 85 % průměr‐ ných skutečných nákladů zjištěných v předešlém roce. 
For example, in Germany (Brandenburg and Berlin), the authorities adjusted each year the maximum cost per hectare for planting forests to 85 % of the average actual costs observed in the preceding year.
Standardní jednotkové náklady založené na teoretických kalkulacích mohou nad‐ hodnocovat dostupné tržní ceny, což vede k nadhodnoceným platbám Program rozvoje venkova na rok 2007 pro Anglii zahrnoval standardní náklady ve výši 228 GBP na jeden hektar na obhospodařování křovinaté krajiny v rámci opatření „neproduktivní investice“. 
Standard unit costs based on theoretical calculations can overstate the available market prices, resulting in overpayments The 2007 RDP for England included a standard cost of GBP 228 per hectare for management of scrub land un‐ der the measure for ‘non‐productive investments’.
Anglické orgány tuto částku odvozovaly od odhadů typických nákladů zemědělce, který takovou práci provádí. 
The English authorities based this amount on estimates of the typical costs of a farmer undertaking this work.
Audit, který Účetní dvůr provedl u náhodně zvolené platby z roku 2012, zjistil, že dotčený zemědělec si najal dodavatele, který tutéž práci provedl za cenu 95 GBP na jeden hektar. 
The Court’s audit of a randomly selected 2012 payment found that the farmer concerned had employed a contractor to do the work at a cost of GBP 95 per hectare.
Anglické orgány neměly zaveden postup pro pravidelné porovnávání standardních jednotkových nákladů se skutečnými vzniklými náklady u vzorku projektů, který by mohl odhalit, že standardní náklady neodpovídají reálným nákladům. Rámeček 7 
The English authorities did not have a process in place to periodically compare the standard unit costs with the actual costs incurred for a sample of projects, which could have detected that the standard costs were out of line with real costs.
Připomínky 33 Porovnání cen položek v žádosti s nezávislými údaji o cenách může poskyt‐ nout jistotu, že ceny jsou přiměřené, tento přístup však může být obtížně uskutečnitelný Referenční odkaz na databáze nebo ceníky může být účinný, musí však existovat postup umožňující vypořádat se Průzkum trhu lze využít k získání nezávislých údajů o komparativních cenách u jednotlivých projektů 64 V jedenácti z patnácti programů roz‐ voje venkova, které byly předmětem dokumentárního přezkumu (viz příloha IV), orgány členských států někdy prováděly průzkum trhu nebo porov‐ nání s podobnými projekty, aby ověřily přiměřenost cen uváděných v žádosti (tato metoda je pro zvýšení jistoty často kombinována s „porovnáním nabídek“, které popisuje rámeček 2). 
Observations 33 Comparing the prices of the items applied for to inde‐ pendent price data can pro‐ vide assurance that prices are reasonable but this approach can be difficult to implement Market research can be used to get independent comparative price information for individual projects 64 In 11 of the 15 RDPs subject to desk review (see Annex IV), the Member State authorities sometimes undertake market research or compare with other similar projects to verify that the prices given in the application are reasonable (this method is often combined with the ‘comparison of offers’ described in Box 2 for added assurance).
Například v Polsku pracovníci vyhle‐ dávají ceny na internetu, potvrzují si je u dodavatelů nebo žádají o proti‐ nabídky. 
For example, in Poland, staff make Internet searches for prices, confirm prices with suppliers or ask for counter‐offers.
Protože tyto informace jsou nezávislé (tzn. neposkytuje je žadatel), lze zajistit kvalitní doklady o dostup‐ ných cenách. 
As this information is independent — i.e. it is not provided by the applicant — it can provide good‐quality evidence of the available prices.
65 V některých členských státech se úspěšně používá průzkum trhu, zejmé‐ na pokud existují náznaky rizika, tento postup je však časově náročný a může být obtížně prokazatelné, že byly všechny žádosti vyhodnoceny jednot‐ ně. 
65 Market research is used successfully in some Member States, in particular where there is an indication of risk, but it is time‐consuming and it can be difficult to demonstrate that all applications have been evaluated consistently.
To vede orgány jiných členských států ke zřizování systémů referenč‐ ních cen (viz níže). 
This leads other Member State authorities to set up systems of reference prices instead (see below).
66 Většina orgánů členských států (76 z 88) zřídila databáze cen alespoň pro některé druhy výdajů (nejčastěji pro zemědělské stroje) nebo využívá komerční cenové databáze či ceníky, například pro jednotkové ceny staveb‐ ních materiálů nebo stavební náklady. 
Reference to price databases or listings can be efficient but an approach is needed that can cope with the huge variety of eligible items 66 Most Member State authorities — 76 of the 88 — have established price databases for at least some types of expenditure (most commonly for agricultural machinery) or refer to commercial price databases or listings, such as for unit prices for construction materials or building costs.
V rámci celé EU se náklady u přibliž‐ ně čtvrtiny žádostí o grant v oblasti rozvoje venkova hodnotí podle těchto referenčních cen. 
EU‐wide, the costs of around a quarter of the rural development grant applications are evaluated against such reference prices.
Uplatňují se dva rozdílné přístupy. 
Two different approaches are followed.
Většina (63 orgánů členských států) považuje referenční ceny za strop a omezuje grant cenami jednotlivých položek uvedených v da‐ tabázi. 
The majority — 63 of the Member State authorities — consider the reference prices as ceilings and limit the grant to the prices of the individual items listed in the database.
Ve druhém přístupu jsou refe‐ renční ceny považovány za orientační údaje, orgány tedy mohou schvalovat žádosti o grant s cenami, jež překračují referenční cenu, jestliže považují vyšší ceny za přiměřené. s nesmírnou různorodostí způsobilých položek 
In the second approach, the reference prices are considered as indications, so the authorities may approve grant ap‐ plications with prices that exceed the reference if they consider the higher prices to be reasonable.
Připomínky 34 67 Při velké různorodosti možných výdajů na rozsáhlou škálu potenciálních pro‐ jektů v oblasti rozvoje venkova (které mohou sahat od základních vstupů, jako je beton či mzdy, až po složitá počítačem ovládaná zařízení) mohou být zřízení a správa obsažných data‐ bází cen nákladné a může být složité zajistit, aby byly údaje spolehlivé, jed‐ notné a aktuální. 
Observations 34 67 With the great diversity of possible expenditure on the wide range of po‐ tential rural development projects — which can range from basic inputs like concrete or labour to sophisticated computer‐controlled equipment — comprehensive price databases can become costly to set up and manage and it can be difficult to ensure that the data is reliable, consistent and up to date.
Například v Maďarsku databáze cen týkající se pouze strojů obsahuje 230 000 položek různého provedení, modelů, variant a kvality a je třeba ji aktualizovat dvakrát ročně (náklady týkající se staveb jsou uvede‐ ny v jiné databázi). 
In Hungary, for example, the price database for machinery alone contains 230 000 items of different makes, models, options and qualities and has to be updated twice a year (construction‐related costs are in an‐ other database).
68 Nicméně u větších programů rozvoje venkova, které někdy zahrnují zpraco‐ vání tisíců podobných projektových žádostí, může být využití takovýchto databází účinným způsobem kontroly cen, s výše uvedenými výhradami. 
68 Nevertheless, for the larger RDPs with sometimes thousands of similar project applications to process, the use of such databases can be an efficient way of checking prices, subject to the points made above.
Pokud jsou však ceny uváděny u sou‐ částí nebo vstupů (jakou jsou stavební materiály), může být kontrola cen vel‐ mi pracná (viz rámeček 8). 
However, where the prices are listed for component items or inputs — such as construc‐ tion materials — the work involved to check the prices can be consider‐ able (see Box 8).
To může or‐ gány členských států vést k tomu, aby se zaměřily na ceny některých snadno kontrolovatelných položek, například nákladů na beton, ale nezabývaly se například specializovanějšími dokon‐ čovacími materiály, u nichž mohou být rizika nadhodnocených cen větší. 
This can also lead the Member State authority staff to focus on the prices of some easy‐to‐check items like the costs of concrete but to ignore more specialised finishings, for example, where the risks of exces‐ sive prices may be greater.
Členské státy, například Bulharsko, Francie a Řecko, se těmto problémům vyhýbají tak, že referenční ceny stano‐ ví na základě výstupů, jako je velikost nebo kapacita stavby jako celku (ty pak mohou být používány jako „maximální náklady“ – viz bod 41). 
Member States such as Bulgaria, France and Greece avoid these problems by establishing reference prices based on outputs such as the size or capacity of the construction as a whole (these may be implemented as ‘maximum costs’ — see paragraph 41).
Srovnání přístupů používaných ke kontrole nákladů stavebních projektů pro opat‐ ření týkající se modernizace zemědělských hospodářství: kontrola nákladů na součásti (Litva) a kontrola nákladů na výstupy (Francie) Orgány v Litvě odebírají komerční ceníky stavebních nákladů. 
Comparison of approaches used to check the costs of construction projects for the farm modernisation measure: checking costs of component items (Lithuania) and checking costs of outputs (France) In Lithuania, the authorities subscribe to commercial listings of construction costs.