natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Režim mléčných kvót se používá v Evropské unii od hospodářského roku pro mléko 1984/1985 a pokud se nezmění právní předpisy, zůstane zachován nejméně do hospodářského roku 2014/2015 (1). 
The milk quota scheme has applied in the European Union since the 1984-1985 milk year and will remain, if the regulations do not change, until the 2014-2015 marketing year (1).
Jeho hlavním účelem je „snížit nerovnováhu mezi nabídkou a poptávkou na trhu s mlékem a mléčnými výrobky a strukturální přebytky vyplývající z této nerovnováhy, a tím dosáhnout lepší vyváženosti trhu“ (2). 
The essential aim of the scheme is to ‘reduce the imbalance between supply and demand on the milk and milk products market and the resulting structural surpluses, thereby achieving better market equilibrium’ (2).
Dne 1. května 2004 vstoupily do Evropské unie Česká republika, Estonsko, Kypr, Lotyšsko, Litva, Maďarsko, Malta, Polsko, Slovinsko a Slovensko. 
On 1 May 2004, the Czech Republic, Estonia, Cyprus, Latvia, Lithuania, Hungary, Malta, Poland, Slovenia and Slovakia joined the European Union.
Předtím Evropská rada na zasedání v Kodani v prosinci 2002 stanovila vnitrostátní referenční množství pro produkci mléka deseti kandidátských zemí. 
Earlier, the Copenhagen European Council, in December 2002, had set the national reference quantities applicable to dairy production in the ten candidate countries.
Režim mléčných kvót tak vstoupil v platnost současně ve všech nových členských státech s výjimkou Polska a Slovinska, kterým byla na jejich žádost poskytnuta dodatečná lhůta pro jeho úplné zavedení (3). 
The milk quota scheme thus came into full effect in all the new Member States on the date of enlargement, except for Poland and Slovenia which, at their own request, were granted extra time to implement the scheme completely (3).
Podmínky přistoupení pro každý nový členský stát kromě Kypru a Malty rovněž stanovily zavedení zvláštní restrukturali-4 zační rezervy pro odvětví mléka a mléčných výrobků ( ). 
The accession arrangements for each new Member State, with the exception of Cyprus and Malta, included the creation of a special restructuring reserve for the dairy sector (4).
Tato rezerva mohla být uvolňována od 1. dubna 2006, aby doprovázela restrukturalizaci odvětví mléka a mléčných výrobků dané země a zejména „odklon od produkce pro potřeby vlastního hospodářství k produkci pro trh“ (5). 
This reserve was available for release from 1 April 2006 to support the restructuring of the national dairy sector and, in particular ‘the shift from production for on-farm consumption to production for the market’ (5).
Po rozšíření 1. května 2004 činila vnitrostátní referenční množství pro 25 členských států celkem 137,3 milionu tun. 
After the enlargement of 1 May 2004, the national reference quantities for the 25 Member States totalled 137,3 million tonnes.
Deset nových členských států společně disponovalo 18,3 milionu tun, tj. 13,3 % celkového množství pro EU (tabulka 1). 
Together, the ten new Member States had 18,3 million tonnes available to them, i.e. 13,3 % of the EU total (Table 1).
Členský stát Česká republika Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Slovinsko Slovensko Zdroje: Dodávky 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Přímé prodeje 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Celkem 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (v tunách) Zvláštní rezerva 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Tabulka 1 Počáteční mléčné kvóty v nových členských státech (k 1. květnu 2004) EU-10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EU-15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EU-25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EU-10: Příloha I nařízení (ES) č. 1788/2003. EU-15: Příloha nařízení Rady (ES) č. 
Member States Czech Republic Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sources: Deliveries 2 613 239 537 188 141 337 468 943 1 256 440 1 782 650 48 698 8 500 000 467 063 990 810 Direct sales 68 904 87 365 3 863 226 452 390 499 164 630 0 464 017 93 361 22 506 Total 2 682 143 624 483 145 200 695 395 1 646 939 1 947 280 48 698 8 964 017 560 424 1 013 316 (tonnes) Special reserve 55 788 21 885 0 33 253 57 900 42 780 0 416 126 16 214 27 472 Table 1 Initial milk quotas for the new Member States (1 May 2004) EU-10 16 806 368 1 521 597 18 327 895 671 418 EU-15 117 771 708 1 241 943 119 013 651 EU-25 134 578 076 2 763 450 137 341 616 EU-10: Annex I to Regulation (EC) No 1788/2003.
3950/92 ve znění nařízení Komise (ES) č. 739/2004. 
EU-15: Annex to Council Regulation (EC) No 3950/92, as amended by Commission Regulation (EC) No 739/2004.
(1) Hospodářský rok pro mléko neboli kvótový rok je období 12 měsíců od 1. dubna do 31. března. 
(1) The milk year, or quota year, is the 12-month period beginning on 1 April and ending on 31 March.
1788/2003 ze dne 29. září 2003, kterým se stanoví dávka v odvětví mléka a mléčných výrobků, 3. bod odůvodnění (Úř. věst. L 270, 21.10.2003, s. 123). 
(2) Council Regulation (EC) No 1788/2003 of 29 September 2003 establishing a levy in the milk and milk products sector, third recital (OJ L 270, 21.10.2003, p. 123).
(3) V případě těchto dvou členských států vstoupila vnitrostátní referenční množství v platnost 1. května 2004, avšak povinnost stanovit individuální referenční množství platila až od 1. dubna 2005. 
(3) For these two Member States, the national reference quantities were applicable from 1 May 2004, but the obligation to set individual reference quantities did not take effect until 1 April 2005.
(4) Příloha I písm. g) nařízení (ES) č. 1788/2003. 
(4) Annex I(g) of Regulation (EC) No 1788/2003.
(5) Čl. 
(5) Article 1(4) of Regulation (EC) No 1788/2003.
C 185/6 CS Úřední věstník Evropské unie 22.7.2008 Rámeček 1 – Systém mléčných kvót Každému členskému státu se přiděluje vnitrostátní referenční množství, tj. vnitrostátní produkční kvóta, která se dále dělí na vnitrostátní kvótu pro dodávky, která se vztahuje na mléko dodávané odběratelům (většinou jde o mlékárny), a vnitrostátní kvótu pro přímé prodeje, která se vztahuje na mléko, jež producenti přímo prodávají nebo převádějí spotřebitelům, a na ostatní mléčné výrobky, které producenti prodávají nebo převádějí. 
C 185/6 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Box 1 — The milk quota system Each Member State is allocated a ‘national reference quantity’, i.e. a national production quota, which is subdivided into a national ‘deliveries’ quota for milk delivered to purchasers (the majority of them dairies) and a national ‘direct sales’ quota for milk sold or delivered directly by producers to consumers and for other dairy products sold or delivered by producers.
Producenti obdrží v rámci vnitrostátních stropů individuální referenční množství pro dodávky a/nebo přímé prodeje. 
Producers receive individual reference quantities for their deliveries and/or direct sales within national limits.
Pokud dojde k překročení jedné či druhé vnitrostátní kvóty, odpovídá členský stát Společenství za úhradu doplňkové dávky stanovené ve výši, která se považuje za odrazující (33,27 EUR za 100 kilogramů mléka pro období 2004/2005) a která se stanoví samostatně pro dodávky a pro přímé prodeje. 
If a Member State exceeds one of its national quotas, the Member State becomes liable to the EU for an ‘additional’ levy set at a level deemed to be dissuasive (33,27 euro per 100 kilos of milk for the 2004-2005 period), and separately determined for deliveries and direct sales.
Každý rok do 1. září sdělují členské státy Komisi údaje potřebné pro výpočet dávky. 
Each year before 1 September, the Member States provide the Commission with the information needed to calculate the levy.
Členský stát, který odpovídá za úhradu dávky, musí po přerozdělení nečerpaných množství dávku rozdělit mezi producenty, kteří se na překročení vnitrostátního referenčního množství podíleli. 
The Member State liable for the levy is required to divide it up between the producers that have contributed to the overrun of the national reference quantity, after unused reference quantities have been reallocated.
Režim mléčných kvót ukládá členským státům obecný rámec a stanoví závazné pokyny pro výpočet dávky. 
The milk quota scheme imposes a general framework on Member States and guidelines to be respected when calculating the levy.
Je však na uvážení členských států, zejména při stanovení pravidel pro převody kvót mezi producenty, jak budou svá vnitrostátní referenční množství řídit v závislosti na svých hospodářských a sociálních cílech, například pokud jde o model zemědělského podniku, který považují za žádoucí, nebo územní rozložení zemědělských podniků. 
The Member States nevertheless have latitude, in particular when defining the arrangements for transferring quotas between producers, to administer their national reference quantities in accordance with their own economic and social objectives, e.g. regarding the type of holding they consider desirable or even the territorial distribution of holdings.
Kompenzace mezi kvótami členských států, které mají výrobní přebytky, a těmi, které mají schodek, není možná. 
No compensation is possible between the quotas of Member States with surplus production and those with a shortfall.
Cíl a koncepce auditu 5. 
Audit objectives and approach 5.
Cílem auditu bylo zkoumat provádění a fungování systému mléčných kvót v nových členských státech po skončení prvního hospodářského roku používání systému (1. května 2004 až 31. března 2005) (6). 
The aim of the audit was to check the introduction and operation of the milk quota system in the new Member States at the end of the first marketing year in which it applied (1 May 2004 to 31 March 2005) (6).
Audit obsahoval tyto hlavní otázky: — Vyjednala Komise přidělení vnitrostátních referenčních množství novým členským státům správně? 
The principal audit questions were as follows: — Did the Commission negotiate the allocation of national reference quantities to the new Member States correctly?
Jak připravila rozšíření režimu na tyto nové členské státy a jak na toto rozšíření dohlížela? — Vytvořily členské státy odpovídající struktury pro správu mléčných kvót? 
How did it support and supervise the extension of the scheme to these new Member States? — Have the Member States created adequate structures to administer the milk quotas?
Jsou činnosti producentů a odběratelů řízeny a kontrolovány v souladu s předpisy Společenství? 
Do their systems for managing and checking the activities of producers and purchasers comply with EU legislation?
Zahrnuje režim mléčných kvót veškeré mléko uváděné na trh v nových členských státech? 
Does the milk quota scheme cover all the milk marketed in the new Member States?
Jak ovlivnilo zavedení kvót odvětví mléka (6) Od 1. dubna 2005 do 31. března 2006 v případě Polska a Slovinska. a mléčných výrobků v jednotlivých členských státech? 
How has the introduction of quotas influenced national dairy sectors? How has enlargement affected the milk CMO? (6) 1 April 2005 to 31 March 2006 in the case of Poland and Slovenia.
Při hledání odpovědí na tyto otázky se Účetní dvůr zabýval každou z etap provádění režimu. Jeho zjištění se týkají těchto oblastí v daném pořadí: — specifických výrobních struktur nových členských států, které přímo ovlivnily provádění systému mléčných kvót (body 8–14); — stanovení vnitrostátních kvót (body 15–26); — přidělení individuálních kvót (body 27–34); — provádění a řízení režimu (body 35–52); — organizace a provádění kontrol (body 53–61); — bilance prvních hospodářských let (body 62–71). 
In response to these questions, the Court’s observations dealt with each stage in the implementation of the scheme, i.e.: — the specific production structures in the new Member States which directly influenced the implementation of the milk quota system (paragraphs 8-14); — the setting of national quotas (paragraphs 15-26); — the allocation of individual quotas (paragraphs 27-34); — the implementation and administration of the scheme (paragraphs 35-52); — the organisation and implementation of controls (paragraphs 53-61); — an assessment of the initial quota years (paragraphs 62-71).
Účetní dvůr navštívil osm členských států: v roce 2005 Českou republiku, Estonsko, Lotyšsko, Litvu, Maďarsko, Slovensko a v roce 2006 Polsko, Slovinsko. 
The Court visited eight Member States in 2005 (the Czech Republic, Estonia, Latvia, Lithuania, Hungary and Slovakia) and Poland and Slovenia in 2006.
Kontroly na místě se tedy uskutečnily v členských státech střední a východní Evropy, které prodělaly postkomunistický přechod k tržnímu hospodářství a společně držely 99 % veškerých referenčních množství přidělených deseti novým členským státům. SPECIFICKÉ VÝROBNÍ STRUKTURY Velké množství drobných zemědělských podniků po přechodu na tržní hospodářství 8. 
The Member States audited on the spot were thus central and eastern European countries (CEECs) which had made the post-Communism transition to a market economy and which together held approximately 99 % of the total reference quantities allocated to the 10 new Member States.
Zemědělské hospodářství kandidátských zemí střední a východní Evropy prošlo v 90. letech po zhroucení komunistických režimů zásadní restrukturalizací. 
The agricultural economies of the central and eastern European candidate countries underwent profound restructuring in the 1990s following the collapse of the Communist regimes.
V okamžiku rozšíření přetrvávaly po této restrukturalizaci mezi kandidátskými zeměmi a EU o patnácti členských státech ještě značné rozdíly v produktivitě. 
At the time of enlargement, and in spite of restructuring, marked differences in productivity still remained between the candidate countries and the EU-15.
Handicap, který muselo zemědělství překonat a jehož rozsah se v jednotlivých zemích lišil, vyplýval především z nedostatečných investic, nízké produktivity výrobních činitelů a zpožděného vývoje zemědělsko-potravinářského odvětví (7). 
The handicap that the agricultural sector had to overcome, which varied in scale from one country to another, was mainly a result of under-investment, the low productivity of production inputs and delayed development in the agri-food sector (7).
Relativní neúčelné fungování zemědělského odvětví spojené s vysokou úrovní strukturální nezaměstnanosti způsobilo, že se zachoval či vznikl velký počet malých individuálních soběstačných či částečně soběstačných zemědělských podniků. 
A corollary of the relative inefficiency of the agricultural sector, combined with high levels of structural unemployment, was the preservation or creation of a very large number of small-scale individual subsistence or semi-subsistence holdings.
(7) Viz zejména studii, kterou na žádost Evropské komise vypracoval A. Pouliquen, Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO (Konkurenceschopnost a příjmy v zemědělství v zemědělsko-potravinářských odvětvích zemí střední a východní Evropy), INRA, říjen 2001. 
(7) See, in particular, the study carried out at the request of the European Commission by A. Pouliquen ‘Compétitivité et revenus agricoles dans les secteurs agro-alimentaires des PECO’, INRA, October 2001.
22.7.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 185/7 Rozšířením se ztrojnásobil počet producentů mléka v EU, ale produkce se zvýšila o méně než 20 % 10. 
22.7.2008 EN Official Journal of the European Union C 185/7 Enlargement tripled the number of EU milk producers but brought an increase in production of less than 20 % 10.
Kvůli vysokému počtu malých struktur znamenalo přistoupení deseti nových členských států, že k 500 000 producentům mléka činným v EU o patnácti členských státech přibylo o něco více než milion dalších producentů. 
Due to the small number of farms in the ten new Member States, the enlargement meant that slightly more than a million milk producers were added to the 500 000 producers already operating in EU-15.
Milion nových producentů v rámci Společenství však v roce 2004 vyrábělo jen 21,7 milionu tun mléka, zatímco producenti EU o patnácti členských státech vyráběli 121,3 milionů (tabulka 2). 
However, the million new EU producers produced only 21,7 million tonnes of milk in 2004, whereas the EU-15 producers produced 121,3 million tonnes (Table 2).
Tento údaj již při prvním pohledu dostatečně dokládá rozdíl v průměrné produktivitě, který existoval v okamžiku přistoupení mezi „starými“ a „novými“ producenty mléka. 
On initial examination, these figures provide an adequate illustration of the difference in average productivity at the time of accession between ‘old’ and ‘new’ milk producers.
Dále je třeba si povšimnout, že v roce 2004 zajišťovaly 84 % produkce mléka 10 nových členských států čtyři členské státy: Polsko (54 %), Česká republika (12 %), Litva (9 %) a Maďarsko (9 %). 
It should also be noted that four Member States accounted in 2004 for 84 % of dairy production in the ten new Member States: Poland (54 %), the Czech Republic (12 %), Lithuania (9 %) and Hungary (9 %).
To je definice v právním předpisu Společenství, který stanovil přechodná opatření na podporu rozvoje venkova v nových členských státech (8). 
This is the definition used in the EU legislation that provides for transitional support measures for rural development in the new Member States (8).
V částečně soběstačném zemědělském podniku čerpá zemědělec peněžité příjmy ze zemědělské výroby, avšak větší část jeho peněžitých příjmů je ve skutečnosti často tvořena sociálními dávkami, jako starobní důchod, nebo mzdou a příjmy plynoucími z nezemědělských ekonomických činností. 
On a semi-subsistence holding, the farmer derives income from his agricultural production, although most of his income is actually made up of social benefits such as retirement pensions, or salaries and income from non-agricultural economic activities.
Nepe-něžité příjmy mají podobu vlastní spotřeby potravin a krátkodobých a dlouhodobých vstupů, které si zemědělec poskytuje sám (9). 
Income in kind takes the form of on-farm consumption of food, and the self-supply of current and fixed inputs (9).
Restrukturalizace produkce mléka, jak ji chápe Evropská unie, předpokládá rozvoj hospodářsky životaschopných jednotek. 
The restructuring of dairy production, as the European Union understands it, entails the development of commercially viable units.
Studie nicméně ukazují, že tradiční zemědělské podniky založené na částečné soběstačnosti v některých členských státech střední a východní Evropy významně přispívají ke zmírňování strukturální nezaměstnanosti, a že by se proto mohly trvale udržet. 
Studies show, however, that traditional agricultural holdings based on semi-subsistence contribute significantly in some central and eastern European Member States to cushioning the effects of structural unemployment and they may thus continue to exist in the long term.
Tabulka 2 Produkce mléka v zemích střední a východní Evropy (1991–2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (v tis. tun) UE-10 UE-15 UE-25 29 014 21 807 22 032 122 797 121 197 121 398 151 811 143 005 143 430 21 921 122 188 144 108 21 869 122 625 144 494 21 745 121 307 143 052 21 950 121 515 143 464 1991 4 248 2000 2 708 2001 2 702 1 093 630 687 1 771 823 1 725 848 1 730 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 (8) Nařízení Rady (ES) č. 
Table 2 Milk production in the CEECs (1991-2005) CZ EE LV LT HU PL SI SK (1 000 tonnes) EU-10 EU-15 EU-25 29 014 122 797 151 811 21 807 121 197 143 005 22 032 121 398 143 430 21 921 21 869 21 745 21 950 122 188 122 625 121 307 121 515 144 108 144 494 143 052 143 464 1991 4248 1 093 2000 2 708 630 2001 2 702 687 1 771 823 848 2 916 1 725 1 730 1 771 1 796 1 850 1 900 2 620 2 080 2 080 2 068 1 977 1 939 1 839 14 022 643 11 900 649 12 030 653 11 776 728 11 892 755 11 810 815 11 905 810 1 573 1 099 1 114 1 163 1 109 1 047 1 068 2002 2 801 612 2003 2 717 647 2004 2 673 640 2005 2 770 670 Source: ZMP-Marktbilanz Milch 2006.
1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1). 
814 786 786 800 (8) Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 support for rural development by the European Rural Development (EAFRD), (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1).
V rámci plánu rozvoje venkova musí každý členský stát uvést vlastní definici částečně soběstačného zemědělského podniku s přihlédnutím k různým kritériím: minimální a/nebo maximální velikosti zemědělského podniku, části produkce uváděné na trh a/nebo výši příjmů způsobilých zemědělských podniků. 
As part of its rural development plan, each new Member State has to provide its own definition of a semi-subsistence agricultural holding, based on various criteria: the minimum and/or maximum size of the holding, the proportion of production marketed and/or the level of income of eligible holdings.
(9) Podle A. 
(9) See A. Pouliquen, op. cit., p.
C 185/8 CS Úřední věstník Evropské unie 22.7.2008 Výrobní jednotky se zvětšují, avšak jejich struktura zůstává nesourodá 12. 
C 185/8 EN Official Journal of the European Union 22.7.2008 Production units have increased in size but remained diverse in structure 12.
Kromě zvláštností každého z nových členských států vykazoval vývoj v odvětví mléka a mléčných výrobků v letech 2000 až 2005 tyto tendence: pokles stavů dojnic vyrovnaný zvýšenou dojivostí a zvýšení průměrné velkosti zemědělských podniků spojené se stálým úbytkem jejich počtu (ilustrace 1). 
Apart from the individual characteristics of each new Member State, the fundamental trends in the dairy sector between 2000 and 2005 were as follows: a drop in the number of dairy cows offset by an increase in milk yields, and an increase in the average size of holdings, linked to steadily falling numbers (Illustration 1).
Země střední a východní Evropy lze rozdělit do dvou dosti odlišných kategorií: dokonce průměr EU o patnácti členských státech značně pře-vyšují. 
The countries of central and eastern Europe can be placed in two quite distinct categories: of agricultural holdings is comparable to the stock in some EU-15 regions; in the Czech Republic, it is even much higher than the EU-15 average.
Ta část produkce, která se dodává mlékárnám, se považuje za celkový ukazatel stupně industrializace v odvětví mléka a mléčných výrobků, neboť dodávané mléko podléhá přísným hygienickým normám (10). 
The proportion of production delivered to dairies is regarded as an overall indicator of the level of industrialisation in the dairy sector since milk deliveries are subject to strict health standards (10).
Země, v nichž velké a střední struktury zaujímají významné místo, vykazují míru dodávek, která se velmi výrazně (Česká republika, Maďarsko, Slovensko) nebo výrazně (Estonsko) blíží průměru EU o patnácti členských státech. V těchto členských státech také nacházíme největší průměrné kvóty pro dodávky a nejvyšší produktivitu. — Naopak v Polsku, kde bylo zemědělství kolektivizováno jen málo, a také v Lotyšsku a Litvě, kde byla velká státní hospodářství rozparcelována, nepřesahuje průměrné stádo čtyři krávy. 
The countries where large and medium-sized structures occupy an important position are those with a delivery rate very close (in the case of the Czech Republic, Hungary and Slovakia) or fairly close (Estonia) to the EU-15 average. These Member States also have the largest average delivery quotas and the highest productivity; in Poland, by contrast, where there was little collectivisation of agriculture, and in Latvia and Lithuania, where the big State farms were dismantled, the average stock is no more than four cows.
Slovinsko se nachází mezi těmito dvěma polohami. — V České republice, Estonsku, Maďarsku a na Slovensku zajišťují značnou část produkce mléka velké zemědělské podniky (50 a více krav), obvykle nástupci bývalých zemědělských družstev. 
The position of Slovenia is somewhere in between. — in the Czech Republic, Estonia, Hungary, and Slovakia, the large holdings (50 cows or more), that generally emerged from the old collective farms, account for a large share of milk production.