natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Závěry a doporučení 57 Vyšší a lépe cílené financování opatření v oblasti klimatu v některých evropských strukturálních a investičních fondech, ale v ostatních většinou panuje dosavadní situace 104 Ve srovnání s obdobím 2007–2013 se výdaje související s klimatem v období 2014–2020 v rámci všech programů EFRR a FS, včetně rámce pro Evropskou územní spolupráci, se podle plánu mají zvýšit ze 32,4 miliardy EUR na 54,7 miliardy EUR. 
Conclusions and recommendations 57 More and better-focused climate action funding in some European Structural and Investment Funds, but largely business as usual in others 104 Compared with 2007-2013, climate-related expenditure in 2014-2020 across all ERDF and CF programmes, including the European Territorial Cooperation framework, is planned to increase from 32.4 billion euros to 54.7 billion euros.
Vedle navýšení finančních prostředků jsme zaznamenali i lepší zacílení na opatření v oblasti klimatu a osvědčené postupy v některých oblastech, například pokud jde o proces řízení programů nebo druh financovaných investic (body 69 a 70). 
In addition to the financial increase, we identified a better focus on climate action and good practices in certain areas, such as in the programmes’ management process or in the type of funded investments (paragraphs 69 and 70).
105 U programů, které byly předmětem auditu v Německu a Rumunsku, jsme však zjistili, že Komise během programových jednání nevyvinula důrazný tlak na to, aby se počet opatření v oblasti klimatu realizovaných v oblasti výzkumu a vývoje či v oblasti rozvoje podnikání výrazně zvýšil. To znamená, že nebyly plně využity všechny potenciální možnosti pro financování opatření souvisejících s klimatem (bod 75). 
105 However, in the audited programmes in Germany and Romania, we found that the Commission had not pushed strongly during programming negotiations significantly to increase the amount of climate action taken in the research and development or business development fields. This means that not all the potential opportunities for financing climate-related action were fully explored (paragraph 75).
106 Podobně by se ještě vzhledem k rostoucí poptávce po zelených pracovních místech v hospodářství mohl zvýšit přínos, který by k opatřením v oblasti klimatu mohl mít Evropský sociální fond. 
106 Similarly, the European Social Fund’s potential contribution to climate action could be increased in light of the increasing demand for green jobs in the economy.
Zjistili jsme, že v tomto směru byl na opatření v oblasti klimatu v rámci operačních programů ESF přidělen z celkové částky 83 miliard EUR velice nízký podíl prostředků ve výši 1,4 %. 
We found that the ESF operational programmes allocated a very low share of 1.4 % of 83 billion euros to climate action.
Komise systematicky nezkontrolovala, zda budou programy zaměřeny na poptávku po zelených pracovních místech ani zda budou podporovat přechod na nízkouhlíkové hospodářství (body 76–79). 
The Commission did not systematically check whether the programmes would target the demand for green jobs or support the transition to a low-carbon economy (paragraphs 76 to 79).
107 I přes to, že se nově objevují některé osvědčené postupy, nedošlo v rámci politik v oblasti zemědělství, rozvoje venkova či rybolovu k žádnému významnému posunu směrem k opatřením v oblasti klimatu. 
107 Despite some good practices emerging, there has been no significant shift towards climate action in agricultural, rural development or fisheries policies.
Závěry a doporučení 58 108 Zavedení platby na ekologizaci nezaručuje výraznou změnu příspěvku přímých plateb k řešení problematiky klimatu. 
Conclusions and recommendations 58 108 The introduction of a Green Payment does not guarantee a significant change of the contribution of direct payments to climate.
Tento nový systém má sice na opatření v oblasti klimatu určitý dopad, avšak v praxi do značné míry vychází z již existujících zemědělských postupů (body 81 a 83). 
This new scheme, while having a certain climate action impact, rests in practise largely on already existing agricultural practices (paragraphs 81 and 83).
V žádném ze tří programů rozvoje venkova, které byly předmětem auditu, jsme nezaznamenali žádnou reálnou vzestupnou ani sestupnou změnu v objemu investic. 
Across the three rural development programmes audited, we saw no real upward or downward shift in investments.
Pokud jde o lepší zacílení opatření v oblasti klimatu, v hlavních prvcích procesu řízení, jako jsou požadavky týkající se kritérií způsobilosti a výběrových kritérií, jsme nezjistili žádné výrazné změny. 
Regarding the better-targeting of climate action, we found no significant change in the key features of the management process, such as the requirements or eligibility and selection criteria.
Koncepce některých méně významných opatření však byla upravena tak, aby tato opatření s oblastí klimatu souvisela ve větší míře. 
The design of some less material measures had, however, been modified to make them more climate-related.
Zaznamenali jsme rovněž několik příkladů nově se objevujících osvědčených postupů, které přímo přispívají k boji proti změně klimatu (body 84–87). 
We also found several examples of emerging good practice contributing directly to tackling climate change (paragraphs 84 to 87).
109 V rámci námořního a rybářského fondu se zacílení na opatření v oblasti klimatu zvýšilo pouze ve velice omezené míře. 
109 There has been only a very limited increased focus on climate action in the maritime and fisheries fund.
Přímé a jasné odkazy na cíle v oblasti změny klimatu, a to jak pokud jde o její zmírňování, tak i přizpůsobování se této změně, se stále ještě vyskytují pouze vzácně. 
Direct and clear references to climate change objectives, both mitigation and adaption, are still rare.
V důsledku této skutečnosti se míra příspěvku námořního a rybářského fondu k opatřením v oblasti klimatu dosud nezvýšila (body 88–90). 
As a result, the maritime and fisheries fund has not widened the scope of its contribution to climate action (paragraphs 88 to 90).
Doporučení 7 – Prozkoumat všechny potenciální možnosti a zajistit skutečný posun směrem k opatřením v oblasti klimatu Komise by měla: a) identifikovat oblasti, jejichž potenciál pro opatření v oblasti klimatu je nedostatečně využit, jako je například Evropský sociální fond, a vypracovat akční plány, jak příspěvek těchto oblastí k uvedeným opatřením zvýšit; b) Komise a členské státy by měly opatření v oblasti klimatu více zohledňovat v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu, a to například vypracováním nových nebo změnou zacílení stávajících opatření pro boj proti změně klimatu. 
Recommendation 7 — Explore all potential opportunities and ensure a real shift towards climate action The Commission should: (a) identify those areas with underutilised potential for climate action, such as the European Social Fund, and develop action plans for increasing the climate action contribution of these areas; (b) The Commission and Member States should increase the mainstreaming of climate action in agriculture, rural development and fisheries, for example, by developing new, or retargeting existing, measures tackling climate change.
Závěry a doporučení 59 Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 26. října 2016. 
Conclusions and recommendations 59 This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 26 October 2016.
Příloha 60 Tabulka koeficientů používaných Evropským účetním dvorem v oblasti politiky rozvoje venkova Navrhovaná tabulka vycházející z auditních návštěv ve členských státech, která byla rovněž s určitými úpravami převzata z přípravné studie zadané Komisí, napravuje nedostatečné rozlišování výše klimatických koeficientů EU podle jednotlivých opatření. 
Annex 60 Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy The proposed matrix based on the audit visits in the Member States, and also adapted from the preparatory study commissioned by the Commission, remedies the lack of differentiation of EU climate coefficient by measure.
Na základě případových studií analyzovaných ve členských státech, přezkumu odborné literatury1, analýzy interních zpráv Komise a uplatnění mezinárodních standardů2 jsme jako první krok sestavili aktualizovanou tabulku klimatických koeficientů, která zohledňuje opatření a jejich politické cíle reprezentované prioritními oblastmi (viz níže). 
On the basis of the case studies examined in the Member States, a literature review1, an analysis of Commission internal notes and the application of international standards2, we established, as a first step, an updated matrix of climate coefficients which takes into account the measures and their policy objectives represented by the focus areas (see below).
Jako druhý krok jsme stanovili výši prostředků z EZFRV podle jednotlivých opatření a prioritních oblastí. 
In a second step, we determined the EAFRD amounts by measure and focus area.
Údaje, které stanovení těchto částek umožňují, jsou k dispozici od Komise. 
The data are available from the Commission to do so.
Jediný případ, kdy bylo nutno učinit předpoklad, byl u unijní priority č. 
The only case where an assumption had to be made was with union priority 43.
Jako poslední krok jsme klimatické koeficienty obsažené v níže uvedené tabulce uplatnili na odpovídající částky z EZFRV. 
Finally, we applied the climate coefficients in the matrix below to the corresponding EAFRD amounts.
1 Tabulka byla vypracována zejména na základě přípravné studie zadané Komisí Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget (Systém pro sledování výdajů v oblasti klimatu v rámci rozpočtu na období po roce 2013) – podrobné posouzení SZP, tabulka 5.4 (s. 25–30). 
1 The matrix has been developed in particular on the basis of the preparatory study commissioned by the Commission, ‘Tracking system for climate expenditure in the post-2013 EU budget’ — Detailed CAP assessment, Table 5.4 (pp. 25-30).
2 Ukazatele z Ria používané OECD a zásady pro sledování financování vypracované mezinárodními rozvojovými bankami, jako je Světová banka. 
2 Rio markers of the OECD and tracking principles developed by the Multilateral Development Banks like the World Bank.
3 Priorita Unie č. 4 je v souladu s „pokyny ke strategickému plánování“ vypracovanými Komisí pojímána v rámci programů jako „blok“, tj. výdaje z EZFRV nejsou přidělovány na jednotlivé prioritní oblasti. 
3 Union priority 4 is programmed as a ‘block’ according to the Commission ‘guidelines for strategic programming’, i.e. there is no allocation of EAFRD expenditure to individual focus areas.
Plánované výdaje z EZFRV v rámci této priority jsme tudíž vydělili třemi a každé ze tří prioritních oblastí v rámci priority Unie č. 
Therefore, we divided the planned EAFRD expenditure under this priority by three and allocated an equal EAFRD amount to each of the three focus areas under union priority 4: focus areas 4A (restoring, preserving and enhancing biodiversity), 4B (improving water management, including fertiliser and pesticide management) and 4C (preventing soil erosion and improving soil management).
Odpovědi 62 Komise Shrnutí I Komise je plně odhodlána bojovat proti změnám klimatu. 
Reply of the 62 Commission Executive summary I The Commission is fully committed to fighting climate change.
Přístup EU k přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku, která se pružně se přizpůsobuje změnám klimatu, je vytvářen politickými opatřeními, která také usilují o posun investičních vzorů. 
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patterns.
Veřejné výdaje EU a státní rozpočty členských států tento přechod doplňují a usilují o jeho urychlení. 
Public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition.
Návrhem na zohledňování problematiky klimatu v rozpočtu EU1 a zvýšení souvisejících výdajů z rozpočtu na 20 % Komise usiluje o to, aby rozpočet EU hrál v podpoře zohledňování této problematiky roli průkopníka. 
With the proposal to mainstream climate across the EU budget1 and to increase climate spending to 20 % of the budget, the Commission aimed to make the EU budget a pioneer in fostering mainstreaming.
Evropská rada a Evropský parlament přístup zohledňování podpořily2 a potvrdily, že těchto 20 % představuje odpovídající úroveň podpory. 
The European Council and the European Parliament supported the mainstreaming approach2, and confirmed that the 20 % is an appropriate level of support.
II Evropská rada jednoznačně potvrdila přístup Komise mít zohledňování problematiky klimatu v rozpočtu za hlavní cíl, a to na základě politického cíle, kterým je zajistit, že alespoň 20 % výdajů EU v aktuálním víceletém finančním rámci (MFF) bude souviset s klimatem. 
II The European Council explicitly confirmed the Commission’s approach to mainstream climate across the budget as the main objective, supported by the political objective of making at least 20 % of EU spending in the current MFF climate relevant.
Kromě zohledňování tento víceletý finanční rámec (MFF) také předkládá zvláštní program určený k řešení opatření v oblasti klimatu. 
In addition to mainstreaming, the Multiannual Financial Framework (MFF) also set out a dedicated programme for addressing climate action.
IV Komise vítá skutečnost, že Účetní dvůr uznal dosavadní náročnou práci a potřebu pokračovat v úsilí o další zlepšování zohledňování. 
IV The Commission welcomes the Court’s recognition of the ambitious work undertaken and the need to continue the efforts to further improve mainstreaming.
Současně se Komise domnívá, že v zahrnování otázek udržení klimatu do vývoje programů i v rozvoji jedinečného kvantifikovaného přístupu zohledňování byl učiněn významný pokrok, což nyní poskytuje transparentní základnu. 
At the same time, the Commission considers that significant progress has been made both in including climate considerations in programme development and in developing the unique quantified mainstreaming approach, which now provides a transparent baseline.
Komise však poznamenává, že potenciální individuální příspěvek jednotlivých fondů se liší podle jejich základního poslání, a je proto tedy nevyhnutelné, že se systémy používané k plánování a sledování tohoto příspěvku budou fond od fondu lišit. Také reforma společné zemědělské politiky (SZP) v rámci EU vedla k významnému navýšení financování opatření v oblasti klimatu v porovnání s obdobím mezi lety 2007–2013. 
The Commission notes, however, that the potential individual contribution of each of the funds varies according to its primary missions, and therefore, it is inevitable that the systems used to programme and to monitor the contribution differ from one fund to another. Also, the reform of the common agricultural policy (CAP) has led to a significant increase in the financing of climate action as compared to the 2007-2013 period.
Komise se domnívá, že je zde patrný významný posun směrem k většímu množství opatření v oblasti klimatu. 
The Commission considers that there is a significant shift towards more climate action.
V Komise vyhodnotila pokrok směrem k cíli 20 % v přezkumu v polovině období víceletého finančního rámce zveřejněném dne 14. září 2016. 
V The Commission assessed progress towards the 20 % target in the MFF Mid Term Review (MTR), published on 14 September 2016.
Nejnovější údaje uvedené v pracovním dokumentu útvarů Komise (2016) 299 doprovázejícím přezkum v polovině období víceletého finančního rámce (COM(2016) 603) ukazují, že v období 2014–2020 bude dosaženo výdajů souvisejících s klimatem ve výši celkem o něco více než 200 miliard EUR. 
The latest data, presented in the Staff Working Document (2016) 299 accompanying the Mid-term Review of the Multiannual Financial Framework (COM(2016) 603) show that over the 2014-2020 period, a total of slightly above EUR 200 billion of climate-related spending will be reached.
Viz také odpověď Komise k bodu 28. 
See also Commission reply to paragraph 28.
1 Viz COM(2011) 500 final, část I, oddíl 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf 2 Viz Závěry Evropské rady ze dne 7. února 2013 a usnesení Evropského parlamentu ze dne 13. března 2013 o novém víceletém finančním rámci (VFR) (P7_TA(2013)0078). 
1 See COM(2011) 500 final, Part I, section 6.1.4 http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/fin_fwk1420/MFF_COM-2011-500_Part_I_en.pdf 2 See 2013-02-07 European Council Conclusions and the 2013-03-13 European Parliament resolution on the new MFF (P7_TA(2013)0078).
Odpovědi Komise 63 VI Komise bere na vědomí simulace Účetního dvora. 
Reply of the Commission 63 VI The Commission takes note of the Court’s simulations.
Komise však ustanovila inovační a podrobnou metodu sledování postavenou na ukazatelích z Ria Organizace pro ekonomickou spolupráci a rozvoj (OECD). 
However, the Commission has established an innovative and detailed tracking methodology built on the OECD’s Rio markers.
Komise nicméně uznává potřebu trvalého úsilí o zvyšování významu klimatu napříč programy EU včetně programů zmíněných Účetním dvorem. 
Nevertheless, the Commission recognises the need to continue efforts to increase climate relevance across EU programmes, including those mentioned by the Court.
Metoda používaná Komisí byla připravena transparentním a koordinovaným způsobem. 
The method used by the Commission has been prepared in a transparent and coordinated manner.
Přístup EU k hodnocení úrovní financování v oblasti ochrany klimatu v zemědělství a rozvoji venkova je důkladný. 
The EU approach to assessing levels of climate finance in agriculture and rural development is sound.
Ani u přímých plateb, které nejsou určeny na ekologizaci, není 8% dopad těchto plateb na klima nadhodnocený, pokud se podíváme na výhody podmíněnosti a přímých plateb pro klima. 
Also, for non-greening direct payments, the climate impact of 8 % of non-greening direct payments is not overestimated if we look at the benefits for the climate of cross compliance and direct payments.
VII Komise uznává, že inovační přístup ke sledování financování v oblasti klimatu a jeho provádění v rozpočtu EU by se mohlo dále zdokonalit včetně zvyšování granularity s ohledem na opatření na zmírňování a přizpůsobování. 
VII The Commission recognises that the innovative approach to tracking climate spending and its implementation in the EU budget could be further improved, including in respect of increasing granularity with regard to mitigation and adaptation.
Ve světle nejasného administrativního dopadu a komplikovanosti zabránění dvojího počítání, které bere v úvahu často spojené společné výhody, Komise zároveň ve svém systému sledování v současné době nepředvídá další desagregaci. 
At the same time, in light of the unclear administrative impact and the complexity of avoiding double counting while reflecting the frequent associated co-benefits, the Commission does not currently foresee further disaggregation in its tracking system.
VIII Komise poznamenává, že některá z doporučení Účetního dvora již byla nebo budou řešena (zejména doporučení 1, 6b) a 6c)), některá jsou částečně přijatelná (doporučení 2a), 3, 4, 5 a 7a)), a některá nejsou vhodná nebo proveditelná (doporučení 2c), 6a) a 7b)). 
VIII The Commission notes that some of the Court’s recommendations have already been or will be addressed (notably Recommendation 1, 6(b) and 6(c)), some are partially acceptable (Recommendations 2(a), 3, 4, 5 and 7(a)), some are not appropriate or feasible (Recommendations 2(c), 6(a) and 7(b)).
Komise se celkově domnívá, že přístup zohledňování zvýšil příspěvek rozpočtu EU k ochraně klimatu. 
Overall, the Commission considers that the mainstreaming approach has increased the climate contribution of the EU budget.
Úvod 01 Komise je plně oddána boji proti změnám klimatu. 
Introduction 01 The Commission is fully committed to fighting climate change.
Přístup EU k přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku a ekonomiku, která se pružně přizpůsobuje změnám klimatu, je vytvářen politickými opatřeními, která také usilují o posun investičních vzorů, jak znovu potvrzuje nedávný balíček opatření Komise3. 
The EU approach to transitioning to low carbon and climate resilient economy is driven through policy measures, which seek to also shift investment patters, as shown for again by the Commission’s recent package of measures3.
Veřejné výdaje z EU a státní rozpočty členských států tento přechod doplňují a usilují o jeho urychlení. 
The public spending from the EU and Member States’ national budgets complements and seeks to speed up this transition.
02 Komise považuje přizpůsobení se nevyhnutelným změnám klimatu a zmírnění jejich dopadu za komplementární politické reakce a snaží se využívat obojí současně tam, kde je to vhodné. 
02 The Commission considers the adaptation to unavoidable climate change and mitigation as complementary policy responses and seeks to address both simultaneously, where relevant.
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_cs.htm 
3 http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-2545_en.htm
Odpovědi Komise 64 05 Přizpůsobovací opatření se snaží omezit rizika spojená se změnou klimatu na přijatelnou úroveň na základě prognóz změn klimatu. 
Reply of the Commission 64 05 The adaptation measures seek to reduce the climate-related risks to an acceptable level, based on projections of climate change.
07 Existuje mnoho hybatelů snižování úrovní emisí skleníkových plynů (GHG); zejména se jedná o nižší energetickou náročnost (méně energie spotřebované na jednotku HDP) a využití obnovitelných zdrojů. 
07 There are many drivers of the reduction in greenhouse gas (GHG) emission levels; chiefly, reduced energy intensity (less energy consumed per unit of GDP) and deployment of renewables.
Ekonomický růst (HDP na hlavu) byl pozitivním hybatelem emisí (tj. nepřispíval k jejich zmírnění) v období mezi lety 2005–2013, i když jeho působení bylo od roku 2007/08 slabší4. 
Economic growth (GDP per capita) was a positive driver of emissions (i.e. not a contributor to mitigation) throughout the period 2005-2013, though this effect has been weaker since 2007/084.
V tomto kontextu není zaručeno jasné určení dopadu ekonomické krize na emise. 
In this context, it is not warranted to single out the impact of the economic crisis on emissions.
08 Komise zdůrazňuje, že cíl 20 % byl oznámen jako jeden z více prvků přístupu zohledňování v rozpočtu EU, který je také jedním z více prvků v přístupu EU k reakci na investiční potřeby spojené se změnou klimatu. 
08 The Commission highlights that the 20 % objective was announced as one element of the mainstreaming approach in the EU budget, which itself is one element in the EU approach to responding to the investment needs associated with climate change.
Přístup zohledňování v rozpočtu EU demonstruje závazek EU a její pozici v čele opatření v oblasti klimatu, stejně jako všech opatření EU pro boj proti změnám klimatu. 
The mainstreaming approach in the EU budget demonstrates the EU commitment to and leadership in climate action, like all EU actions to fight climate change.
09 Komise si je vědoma, že těchto 20 % bylo oznámeno jako politický a aspirační cíl sloužící ke zvýšení významu otázek klimatu napříč operacemi financovanými rozpočtem EU. 
09 The Commission considers that 20 % was announced as a political and aspirational target to support achieving greater climate relevance across operations financed by the EU budget.
Tento přístup byl schválen Evropskou radou a Evropským parlamentem a podpořil následující prováděcí kroky. 
The approach was endorsed by the European Council and the European Parliament, and has underpinned subsequent implementation steps.
Komise zdůrazňuje, že Komise i rozpočtový orgán se v duchu výše uvedeného rozhodly neučinit z tohoto cíle součást právního textu. 
The Commission underlines that, in spirit of the above, both the Commission and the budgetary authority decided not to make this target part of a legal text.