natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Proces je dokončen, jakmile je areál vyklizen a uveden do stavu, v němž lze pozemek znovu využít nebo přebudovat, a to buď bez jakýchkoli omezení (stav „pozemek navrácený do přírodního stavu“), nebo s výhradou určitých omezení (stav „průmyslový pozemek pro další využití“) podle vnitrostátních právních předpisů. 
The process is complete once the site has been cleaned up to the point where the land can be reused or redeveloped, either without any restric‐ tions (‘greenfield’ status) or subject to certain restrictions (‘brownfield’ status), according to national legislation.
Všechny tři elektrárny v Litvě, Bulharsku a na Slovensku mají být vyřazeny z provozu a uvedeny do stavu „průmyslového pozemku pro další využití“. 
All three sites in Lithuania, Bulgaria and Slovakia are to be decommissioned to ‘brownfield’ status.
13 Všechny tři členské státy se rozhodly pro strategii vyřazování z provozu formou „okamžité demontáže“, a nikoli pro strategii „odložené demontáže“ nebo „dlouhodobého bezpečného zakrytí“. 
13 All three Member States opted for the ‘immediate dismantling’ decommission‐ ing strategy, rather than the ‘deferred dismantling’ or ‘long‐term safe enclosure’ strategy.
Při okamžité demontáži začíná vyřazování z provozu krátce po trvalém ukončení provozu. 
With immediate dismantling, decommissioning begins shortly after the permanent shutdown of operation.
Při alternativní strategii odložené demontáže je po odstranění jaderného paliva celé zařízení obsahující radioaktivní materiál nebo část takového zařízení buď zpracováno, nebo je bezpečně skladováno, dokud není následně dekontaminováno a/nebo demontováno12. 
With the alternative deferred dismantling strategy, once the nuclear fuel has been removed, all or part of a facility contain‐ ing radioactive material is either processed or maintained in a safe storage state until it is subsequently decontaminated and/or dismantled12.
14 Vyřazování z provozu zahrnuje jak konvenční průmyslové činnosti v rámci vyřazování, například demolici turbínové haly, tak vysoce specializované činnosti, které se zabývají radioaktivním materiálem v areálu. 
14 Decommissioning entails both conventional industrial decommissioning work, such as the demolition of the turbine hall, and highly specialised activities deal‐ ing with the radioactive material on site.
Plánování správného sledu činností a určení postupů a metodik, které je třeba dodržovat, má klíčový význam. 
Planning the correct sequence of activ‐ ities and identifying the procedures and methodologies to be followed is key.
Úvod 19 15 Obrázek 7 znázorňuje hlavní procesy spojené s vyřazováním jaderné elektrárny z provozu. 
Introduction 19 15 Figure 7 shows the main processes involved in decommissioning a nuclear power plant.
Hlavní procesy spojené s vyřazováním jaderné elektrárny z provozu Zdroj: EÚD. 
Main processes involved in decommissioning a nuclear power plant Source: ECA.
16 Postupy vyřazování jaderných zařízení z provozu Probíhající úkoly na místě: • provést a udržovat radiologickou inventuru a charakterizaci zařízení • zřídit, udržovat a upravovat omezující systémy • provést dekontaminaci propustit z institucionálního dozoru zanechat lokalitu jako průmyslový pozemek pro další využití nebo navrácenou do přírodního stavu, jak je stanoveno předem Nekontrolované pásmo (zejména vně budovy reaktoru): • dekontaminovat, demontovat a odstranit systémy, stavby a strojní zařízení • odstranit a izolovat kontaminovaný/aktivovaný materiál • odstranit/uložit nízko a středně aktivní odpad Extrahovat palivo a vyhořelé palivo z reaktoru Kontrolované pásmo (zejména uvnitř budovy reaktoru): • dekontaminovat, demontovat a odstranit systémy, stavby a strojní zařízení • odstranit a izolovat kontaminovaný/aktivovaný materiál • odstranit/uložit nízko, středně a vysoce aktivní odpad 13 Bezpečnostní normy MAAE, General Safety Requirements Part 6 (Všeobecné bezpečnostní požadavky, část 6), s. 15–16. 14 Čl. 2 odst. 
16 Nuclear decommissioning processes Ongoing tasks at the site: • set up and maintain radiological inventory and characterisation of the facility • set up, maintain and modify containment systems • decontamination Release from institutional surveillance Leave site in brownfield or greenfield state as pre-defined Non-controlled area (mainly outside the reactor building): • decontaminate, dismantle and remove systems, structures and machinery • remove and contain contaminated/activated material • remove/store low-level and intermediate-level waste Extract fuel and spent fuel from the reactor Controlled area (mainly inside the reactor building): • decontaminate, dismantle and remove systems, structures and machinery • remove and contain contaminated/activated material • remove and store low-, intermediate-and high-level waste 13 IAEA Safety Standards, General safety requirements part 6, pp. 15‐16.
Provozovatelé jaderných zařízení musí připravit a aktualizovat plán konečného vyřazení z provozu, který obsahuje plán financování a stanoví všechny nezbytné činnosti, jejich harmonogram a odhadované náklady13. 
Nuclear facility operators must prepare and update a final decommissioning plan that contains a financing plan and sets out all the necessary activities, as well as their scheduling and estimated costs13.
Podpora z EU musí být prováděna v souladu s těmito plány a při zachování nejvyššího stupně bezpečnosti14. 
The EU support has to be imple‐ mented in accordance with these plans, whilst, at all times, maintaining the high‐ est level of safety14.
17 Všechny činnosti prováděné během životního cyklu jaderné elektrárny včetně jejího vyřazování z provozu jsou regulované a vyžadují povolení od vnitrostátního orgánu. 
17 All activities performed over the life cycle of a nuclear power plant, including decommissioning, are regulated and require a licence from a national authority.
Úvod 20 Nakládání s radioaktivním odpadem 18 Všechny fáze cyklu jaderného paliva generují radioaktivní odpad. 
Introduction 20 Radioactive waste management 18 All stages of the nuclear fuel cycle generate radioactive waste.
Klasifikační schéma Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) definuje šest tříd radioaktivního odpadu podle úrovně radioaktivity, jak je uvedeno v tabulce 2. 
The International Atomic Energy Agency’s (IAEA) classification scheme defines six classes of radio‐ active waste, depending on the level of radioactivity, as shown in Table 2.
Třídy radioaktivního odpadu, nakládání s tímto odpadem a jeho ukládání Třída Popis Nakládání a ukládání (podzemní hloubky jsou jen orientační) Uvolnitelný odpad Odpad, který obsahuje tak nízké koncentrace radio-nuklidů, že nevyžaduje opatření radiační ochrany a lze jej vyjmout z regulační kontroly. povrchová vrstva volné uvolňování, skládka odpadu Velmi krátkodobý Odpad, který obsahuje pouze radionuklidy s velmi krátkým poločasem rozpadu s koncentracemi aktivity převyšujícími uvolňovací úrovně. povrchová vrstva vymírací sklad Velmi nízko aktivní Odpad, který nemusí nutně splňovat kritéria pro uvolnitelný odpad, avšak nevyžaduje vysoký stupeň kontejnmentu a izolace. povrchová vrstva skládka Nízko aktivní Odpad s omezeným množstvím dlouhodobých radionuklidů. 
Classes of radioactive waste and their management and disposal Class Description Management and disposal (underground depths indicative only) Exempt Waste that contains such small concentrations of radionuclides that it does not require provisions for radiation protection and can be cleared from regula‐ tory control. ground level free release, waste dump Very short‐lived Waste that contains only radionuclides of a very short half‐life with activity concentrations above clearance levels. ground level decay storage Very low‐level Waste that does not necessarily meet the criteria for exempt waste, but that does not need a high level of containment and isolation. ground level landfill Low‐level Waste with limited amounts of long‐lived radio‐ nuclides.
Takový odpad vyžaduje důkladnou izolaci a kontejnment na dobu až několika set let. podzemní vrstva podpovrchová (< 30 metrů) Středně aktivní Odpad, který kvůli svému obsahu zejména dlouhodobých radionuklidů vyžaduje vyšší stupeň kon-tejnmentu, ale žádná (nebo jen omezená) opatření týkající se vývinu tepla. podzemní vrstva střední hloubka (30–100 metrů) Vysoce aktivní Odpad s úrovněmi koncentrace aktivity dostatečně vysokými na to, aby generovaly významné množství tepla, nebo s vysokým podílem dlouhodobých radionuklidů. 
Such waste requires robust isolation and containment for periods of up to a few hundred years. underground near surface (< 30 metres) Intermediate‐level Waste that, because of its content, particularly of long‐lived radionuclides, requires a greater degree of containment but no, or only limited, provision for heat dissipation. underground intermediate depth (30‐100 metres) High‐level Waste with levels of activity concentration high enough to generate significant quantities of heat or with large amounts of long‐lived radionuclides.
Do této kategorie spadá vyhořelé jaderné palivo. podzemní vrstva geologické úložiště (> 400 metrů) Zdroj: EÚD, podle bezpečnostních norem MAAE, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (Obecné pokyny k bezpečnosti GSG-1, Klasifikace radioaktivního odpadu), 2009. 
Spent nuclear fuel falls under this category. underground geological disposal (> 400 metres) Source: ECA, based on IAEA Safety Standards, Classification of radioactive waste — General safety guide No. GSG-1, 2009.
Úvod 21 19 Každá třída vyžaduje jiné technologie a metody pro bezpečný kontejnment a nakládání s odpadem. 
Introduction 21 19 Each class requires different technologies and methods for its safe containment and management.
Na nejnižším stupni lze uvolnitelný odpad likvidovat jednoduše spolu s komunálním odpadem. 
At the lowest end of the spectrum, exempt waste can simply be disposed of along with domestic refuse.
Na opačném konci stupnice je vysoce aktivní odpad, například vyhořelé jaderné palivo, natolik vysoce radioaktivní, že zajištění dlouhodobé bezpečnosti a ochrany vyžaduje nejvyšší stupeň kontejnmentu a izolace. 
At the other extreme, high‐level waste, such as spent nuclear fuel, is so highly radioactive that it requires the greatest degree of containment and isolation to ensure long‐term security and safety.
Za upřednostňovanou možnost konečného uložení vysoce aktivního odpadu se obecně považuje uložení v hlubinném geologickém úložišti vyhloubeném několik stovek metrů pod povrchem15. 
Disposal in a deep geological repository, excavated several hundred metres below ground, is generally recognised as the preferred option for the final disposal of high‐level waste15.
Podle bezpečnostních norem MAAE není nakládání s odpadem dokončeno v okamžiku, kdy je dovršen proces vyřazování jaderného zařízení z provozu, neboť vysoce aktivní odpad dosud nebyl zlikvidován v konečném úložišti16. „Znečišťovatel platí“ jako zásada EU i mezinárodní zásada 20 Nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem v Evropské unii upravuje „směrnice o radioaktivním odpadu“17. 
According to the IAEA Safety Standards, waste management is still not complete when the nuclear decommissioning process ends, since the high‐level waste has not yet been disposed of in a final disposal facility16. ‘Polluter pays’ as an EU and international principle 20 The management of spent fuel and radioactive waste in the European Union is governed by the radioactive waste directive17.
Její požadavky vycházejí z úmluvy MAAE z roku 1997, kterou Litva, Bulharsko a Slovensko podepsaly18. 
Its requirements are based on a 1997 IAEA convention to which Lithuania, Bulgaria and Slovakia are signato‐ ries18.
Tato úmluva zavazuje své smluvní strany, aby uplatňovaly zásadu „znečišťovatel platí“, což znamená, že subjekty, které produkují odpad, by měly nést náklady na nakládání s tímto odpadem, aby se předešlo poškození lidského zdraví a životního prostředí19. 
This convention obliges its contracting parties to apply the ‘polluter pays’ principle, meaning that the producers of waste should bear the costs of man‐ aging it to prevent damage to human health and the environment19.
Další zásada, o niž se úmluva opírá, stanoví, že břemeno nakládání s jaderným odpadem nemá být zbytečně přenášeno na budoucí generace. 
A further principle underpinning the convention is that the burden of nuclear waste man‐ agement not be unduly imposed on future generations.
To se odráží ve směrnici o radioaktivním odpadu, která uvádí, že „každý členský stát by měl mít morální povinnost zabránit nepřiměřenému zatížení budoucích generací spojenému s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem, včetně radioaktivního odpadu, který vznikne po vyřazení stávajících jaderných zařízení z provozu“20. 
This is reflected in the radioactive waste directive, which states that ‘it should be an ethical obligation of each Member State to avoid any undue burden on future generations in respect of spent fuel and radioactive waste including any radioactive waste expected from decommissioning of existing nuclear installations’20.
Úlohy a odpovědnost aktérů v rámci programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu 21 Jak je povoleno podle ustanovení příslušných právních předpisů, rozhodla se Evropská komise řídit programy pomoci vyřazování jaderných zařízení z provozu metodou nepřímého řízení21. 
The roles and responsibilities of actors under the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes 21 As permitted under the relevant legal provisions, the European Commission has opted to manage the nuclear decommissioning assistance programmes via indir‐ ect management21.
Při tomto režimu řízení Komise svěřuje úkoly týkající se plnění rozpočtu prováděcím subjektům (viz příloha IV), ponechává si však celkovou odpovědnost za plnění rozpočtu EU. 
In this management mode, the Commission entrusts budget implementation tasks to implementing bodies (see Annex IV), but retains overall responsibility and accountability for EU budget implementation.
Komise proto musí zajistit, aby prováděcí subjekty měly zavedeny náležité struktury pro kontrolu a monitorování. 
The Commis‐ sion therefore has to ensure that the implementing bodies have adequate control and monitoring structures in place.
Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD) vystupuje jako prováděcí subjekt pro všechny uvedené programy. 
The European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) acts as an implementing body for all three of these programmes.
15 Bezpečnostní normy MAAE, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (Obecné pokyny k bezpečnosti GSG-1, Klasifikace radioaktivního odpadu), 2009, s. 6. 
15 IAEA Safety Standards, General safety guide No. GSG-1 — Classification of radioactive waste, 2009, p.
16 Bezpečnostní normy MAAE, General Safety Guide No GSG-1, Classification of Radioactive Waste (Obecné pokyny k bezpečnosti GSG-1, Klasifikace radioaktivního odpadu), 2009, s. 3. 
16 IAEA Safety Standards, General safety guide No. GSG-1 — Classification of radioactive waste, 2009, p.
17 Směrnice Rady 2011/70/Euratom ze dne 19. července 2011, kterou se stanoví rámec Společenství pro odpovědné a bezpečné nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem (Úř. věst. L 199, 2.8.2011, s. 48). 
3. 17 Council Directive 2011/70/ Euratom of 19 July 2011 establishing a Community framework for the responsible and safe management of spent fuel and radioactive waste (OJ L 199, 2.8.2011, p.
18 MAAE, „Společná úmluva o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivním odpadem“. 
18 IAEA, Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Management and on the Safety of Radioactive Waste Management.
19 Článek 21 společné úmluvy MAAE o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivním odpadem zní: „Každá smluvní strana zajistí, aby prvotní odpovědnost za nakládání s vyhořelým palivem nebo radioaktivním odpadem nesl držitel příslušného povolení, a učiní příslušné kroky k zajištění toho, aby držitel tuto odpovědnost plnil“. 
19 Article 21 of the IAEA Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Management and on the Safety of Radioactive Waste Management reads: ‘Each Contracting Party shall ensure that prime responsibility for the safety of spent fuel or radioactive waste management rests with the holder of the relevant licence and shall take the appropriate steps to ensure that each such licence holder meets its responsibility.’
20 Ustanovení 24. bodu odůvodnění směrnice Rady 2011/70/Euratom. 
20 Recital 24 of Council Directive 2011/70/Euratom.
58 písm. c) nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU, Euratom) č. 966/2012 ze dne 25. října 2012, kterým se stanoví finanční pravidla o souhrnném rozpočtu Unie a o zrušení nařízení Rady (ES, Euratom) č. 
21 Article 58(c) of Regulation (EU, Euratom) No 966/2012 of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on the financial rules applicable to the general budget of the Union and repealing Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 298, 26.10.2012, p.
1605/2002 (Úř. věst. L 298, 26.10.2012, s. 1), naposledy pozměněné nařízením (EU, Euratom) č. 2015/1929 ze dne 28. října 2015. 
1), last amended by Regulation (EU, Euratom) No 2015/1929 of 28 October 2015.
Úvod 22 22 Kromě toho v Litvě jedná jako druhý prováděcí subjekt Centrální agentura pro řízení projektů, vnitrostátní subjekt veřejného sektoru, který u projektů převedených do jeho správy plní stejné úkoly jako EBRD22. 
Introduction 22 22 In addition, in Lithuania the Central Project Management Agency, a national public‐sector body, acts as a second implementing body, and performs the same functions as the EBRD for the projects placed under its management22.
V době auditu byly prostřednictvím Centrální agentury pro řízení projektů realizovány všechny nové projekty. 
At the time of the audit, all new projects were channelled through the Central Project Management Agency.
EBRD bude nadále odpovídat za projekty, které byly do její pravomoci svěřeny dříve. 
The EBRD will remain in charge of the projects that were previously placed under its responsibility.
23 Uvedené tři členské státy jsou povinny zřídit vhodné vnitrostátní struktury k provádění programu a přijmout veškerá nezbytná opatření k odstranění jakýchkoli právních nebo správních překážek řádného fungování jejich příslušných programů vyřazování jaderných zařízení z provozu23. 
23 The three Member States are obliged to establish appropriate national struc‐ tures for programme implementation and to take all the necessary steps to remove any legal or administrative obstacles to the proper functioning of their respective decommissioning programmes23.
Členské státy jmenují koordinátora programu z ministerstva odpovědného za energetickou politiku, který na vnitrostátní úrovni převezme celkovou odpovědnost za plánování, koordinaci a monitorování příslušných programů vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
The Member States designate a programme coordinator, from the ministry responsible for energy policy, who assumes overall responsibility for the planning, coordination and monitoring of the respective decommissioning programmes at national level.
24 Litva rovněž pověřila ministerstvo financí, aby jednalo jako finanční koordinátor odpovědný za finanční dohled nad Centrální agenturou pro řízení projektů. 
24 Lithuania has also appointed the Ministry of Finance to act as the financial coord‐ inator responsible for the financial oversight of the Central Project Management Agency.
25 Hlavními příjemci programů jsou provozovatelé jaderných elektráren a/nebo držitelé povolení k vyřazení z provozu, což jsou státní podniky. 
25 The programmes’ main beneficiaries are the nuclear power plant operators and/ or the decommissioning licence holders, which are state enterprises.
26 Členské státy každoročně navrhují roční pracovní program, který vymezuje předpokládané využití financování. 
26 Each year the Member States propose an annual work programme outlining the envisaged use of funding.
Komise pak schvaluje rozhodnutí o financování po konzultaci s výborem pro program pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu, který se skládá ze zástupců 28 členských států. 
The Commission then approves the financing deci‐ sions, after consulting the Nuclear Decommissioning Assistance Programme Committee, composed of representatives from the 28 EU Member States.
Schvaluje také dokumentaci jednotlivých projektů, které mají být financovány s využitím pomoci EU, na základě výběru prováděcího subjektu. 
It also approves the documentation on the individual projects to be financed using EU assistance, as selected by the implementing body.
V návaznosti na koordinaci na vnitrostátní úrovni předkládá koordinátor programu návrhy nových projektů ke schválení EBRD a v Litvě Centrální agentuře pro řízení projektů. 
Following coordination at national level, new project proposals are submitted by the programme coordina‐ tor for approval to the EBRD and, in Lithuania, to the Central Project Management Agency.
Po ověření předkládají prováděcí subjekty projektové návrhy Komisi. 
After verification, the project proposals are submitted by the implement‐ ing bodies to the Commission.
22 Slovensko formálně navrhlo zřídit druhý, vnitrostátní způsob provádění, kdy by vedle EBRD působila Slovenská inovační a energetická agentura. 
22 Slovakia has formally proposed setting up a second, national implementation channel, with the Slovak Innovation and Energy Agency operating alongside the EBRD.
23 Článek 4 prováděcího rozhodnutí Komise ze dne 7. srpna 2014 o prováděcích pravidlech pro programy pomoci pro vyřazování jaderných zařízení v Bulharsku, Litvě a na Slovensku z provozu na období 2014–2020, C(2014) 5449 final. 
23 Article 4 of the Commission Implementing Decision of 7.8.2014 on the rules of application for the nuclear decommissioning assistance programmes for Bulgaria, Lithuania and Slovakia for the period 2014‐2020, C(2014) 5449 final.
Úvod 23 27 Komise pak v souladu se smluvními ujednáními převádí příslušné finanční prostředky ve prospěch EBRD a v případě Litvy Centrální agentury pro řízení projektů. 
Introduction 23 27 The Commission then transfers the relevant funds to the EBRD, as well as, for Lithuania, to the Central Project Management Agency, according to contractual arrangements.
Předcházející zpráva EÚD o vyřazování jaderných elektráren z provozu 28 Ve zvláštní zprávě z roku 2011 Evropský účetní dvůr již dříve zkoumal finanční pomoc pro vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku24. 
Previous ECA special report on nuclear decommissioning 28 In a 2011 special report, the European Court of Auditors previously examined the EU’s financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia24.
24 Zvláštní zpráva č. 16/2011 „Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy“ (http://eca. europa.eu). 
24 Special Report No 16/2011, E‘U financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: achievements and future challenges’ (http:// eca.europa.eu).
Rozsah a koncepce auditu 24 29 Cílem tohoto auditu bylo určit, zda bylo dosaženo pokroku při provádění programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu pro Litvu, Bulharsko a Slovensko od roku 2011, kdy jsme zveřejnili svou předchozí zprávu25. 
Audit scope and approach 24 29 This audit sought to determine whether progress has been made in the imple‐ mentation of the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes for Lithu‐ ania, Bulgaria and Slovakia since 2011, when we published our previous report25.
30 Konkrétně jsme zkoumali, zda programy dosáhly pokroku z hlediska: — demontáže zařízení, získávání potřebných povolení a budování infrastruktury pro nakládání s vyhořelým palivem a odpadem, — zajištění spolehlivého posouzení nákladů a zajištění finančních prostředků potřebných k tomu, aby bylo dokončeno vyřazování zařízení z provozu. 
30 In particular, we examined whether the programmes had made progress in terms of: — dismantling the plants, obtaining the necessary licences and putting in place spent fuel and waste management infrastructure; — establishing a reliable assessment of costs and securing the necessary funds to complete decommissioning.