natgillin/translations-raw huggingface dataset:
První řecký ekonomický ozdravný program byl podepsán dne 3. května 2010. 
The first Greek Economic Adjustment Programme was signed on 3 May 2010.
Vzhledem k hloubce a rozsahu nerovnováh v řeckém hospodářství se jednalo o velmi úzký časový rámec, v němž bylo nutné navrhnout komplexní program, který by řešil všechny nedostatky. 
Given the depth and scope of imbalances in the Greek economy, this was a very narrow timeframe within which to design a comprehensive programme addressing all weaknesses.
Postupy a výsledky návrhu 24. 
The design procedures and outcomes 24.
Obecné postupy Komise pro řízení programů makrofinanční pomoci byly poprvé stanoveny v dubnu 2011, tj. jedenáct měsíců po zahájení řeckého programu a provedení tří přezkumů. 
The Commission’s general procedures for managing macro-assistance programmes were first established in April 2011, i.e. 11 months after the launch of the Greek programme and three completed reviews.
Dokument vymezoval interní mechanismy pro toky informací a schvalování v rámci Komise, s Radou a partnery programu. 
The document defined internal arrangements for information and approval flows inside the Commission, with the Council and the programme partners.
Například upřesňoval kroky pro schválení hlavních programových dokumentů (stručných nástinů politiky, zpráv o plnění podmínek, případně návrhů memorand o porozumění a návrhů doporučení pro rozhodnutí Rady). Komise rovněž vypracovala plány pro každý nástroj financování, které stanovily formální kroky na cestě k výplatě finančních prostředků. 
For example, it specified the steps for approving the main programme documents (policy briefs, compliance reports, draft MoUs and draft recommendations for Council decisions where relevant).The Commission also produced road maps for each financing facility, setting out the formal steps on the way to disbursement.
Tyto postupy se však nezabývaly obsahem podmínek programu. 
However, the procedures did not deal with the content of the programme’s conditions.
Neexistovaly žádné zvláštní interní pokyny Komise k tomu, jak koncipovat podmínky programu, pokud jde o rozsah působnosti, míru podrobností a hloubku analytické činnosti potřebné k odůvodnění podmínek26. 
There were no specific internal Commission guidelines on the design of the programme’s conditions in terms of scope, level of detail and the depth of the analytical work needed to justify them26.
Tyto dokumenty orientované na politiku byly vydávány pro každý přezkum a sloužily jako základ pro jednání o přezkumech programu (s určitou mírou pružnosti). 
These policy-oriented documents were issued for each review and served as a basis for negotiating the programme reviews (with some degree of flexibility).
V postupech Komise byl stanoven proces pro přezkum stručných nástinů politiky, nebyl však dokumentován. 27. 
The process for reviewing policy briefs was stipulated in the Commission’s procedures, but was not documented.
Při několika příležitostech pracovníci Komise připravili analytické dokumenty, které podporovaly stručné nástiny politiky a dokládaly návrh podmínek v určitých oblastech. 
27. On several occasions, Commission staff produced analytical documents supporting the policy briefs and corroborating the design of conditions in certain areas.
Nebylo to však prováděno systematicky pro všechny programy a všechny oblasti politiky (viz obrázek 3). 
However, this was not done systematically for all programmes and all policy areas (see Figure 3).
Obrázek 3 – Dokumentace návrhu programů – příklady 27 Důkladná analýza Analytické nedostatky Nedostatečné posouzení rizik u opatření týkajících se regulovaných povolání. 
Figure 3 - Documentation of the programmes’ design – examples Source: ECA.
Zjistili jsme určité problémy týkající se návrhu podmínek, a to v několika oblastech politiky: • Několik podmínek programu bylo popsáno obecně a neurčitě a nebylo možné je měřit, zejména v době vzniku programů. 
We found certain problems in the design of the conditions, across several policy fields: • Several programme conditions were described in general, vague terms and were not measurable, in particular at the inception of the programmes.
Například v oblasti podpory vývozu podmínky jako „přijetí opatření k usnadnění partnerství veřejného a soukromého sektoru“ nebo „opatření k posílení politiky podpory vývozu“ nespecifikovaly žádné jasné nebo konkrétní kroky. 
For example, in the field of export promotion, conditions such as “adoption of measures to facilitate public-private partnerships” or “measures to strengthen export promotion policy” did not specify any clear or concrete actions.
Pokud jde o finanční sektor, podmínkou ve druhém programu bylo vypracovat prováděcí plán, jehož cílem bude zlepšit inkaso úvěrů v selhání, a v tomto ohledu stanovit cíle pro banky v likvidaci do konce července 2013. 
In the financial sector, there was a condition in the second programme to establish an implementation plan aiming to improve collection of NPLs and establish targets in this respect in banks under liquidation by end-July 2013.
Podmínka umožňovala volný výklad a přispěla ke značnému prodlení při provádění. • Podmínky se v rostoucí míře zpřesňovaly. 
The condition was open to interpretation and contributed to a significant delay in implementation. 28
Ve druhém programu se značně se zvýšil jejich počet a míra podrobnosti. 
In the second programme their number and level of detail significantly increased.
Zčásti to bylo důsledkem problémů a prodlení při provádění. 
This was partially a result of implementation problems and delays.
Na druhé straně vysoká míra podrobnosti znamenala výzvu pro správní kapacitu a vlastní odpovědnost orgánů, neboť podmínky nebyly ve fázi návrhu vždy dostatečně projednány a odsouhlaseny27. • Zvyšující se míra podrobnosti se kombinovala s tím, že předem nebyla dostatečně jasná relativní důležitost každé podmínky programu. 
On the other hand, the high level of detail challenged the authorities’ administrative capacity and ownership, as conditions were not always sufficiently discussed and agreed at the design stage27. • Increasing level of detail was combined with a lack of ex-ante clarity about the relative importance of each programme condition.
Určité podmínky byly uznány jako zvláště důležité až následně, když nebyly splněny včas, a pak byly během přezkumů programu označeny za opatření, která bylo zapotřebí provést předem. 
Certain conditions were recognised as particularly important only ex-post when they were not implemented on time and then designated as prior actions during the programme reviews.
Splnění těchto podmínek bylo výslovně požadováno před uvolněním úvěrové tranše28. 
Compliance with these conditions was explicitly required before a tranche of the loan was released28.
Ve třetím programu jsou nyní důležité podmínky označeny jako „klíčové výstupy“. 
In the third programme, important conditions are now flagged as ‘key deliverables’.
Celková strategie růstu 29. 
Overall growth strategy 29.
Programy měly jasné střednědobé cíle, přičemž prvořadým očekávaným výsledkem byla obnova přístupu Řecka k tržnímu financování, což vyžadovalo zaměření na fiskální konsolidaci. 
The programmes had clear medium-term objectives, the primary expected result being the restoration of Greece’s access to market financing which necessitated the focus on fiscal consolidation.
Přes snahy Komise však Řecko programy nepodpořilo celkovou strategií růstu, která by mohla překročit rozsah programů. 
However, despite the Commission’s efforts, the programmes were not supported by an overall Greek-led growth strategy that could have extended beyond the programmes.
Při koordinaci ozdravného procesu a návrhu opatření v různých dotčených oblastech politiky mohla být účinnější dlouhodobá strategie. 
A long-term strategy could have been more effective in coordinating the adjustment process and the design of measures in the various policy areas concerned.
Neexistence strategie byla zvláště významná v oblasti usnadnění vývozu. 
The lack of a strategy was particularly pertinent in the field of export facilitation.
Rozsah působnosti programových opatření v tomto ohledu (zaměřených na cenovou konkurenceschopnost a administrativní zátěž) nebyl dostatečný pro podporu přechodu k modelu růstu vycházejícího více z vývozu a neřešil všechny nedostatky, které zjistila analýza provedená před programem. 
The scope of the programmes’ measures in this respect – focusing on price competitiveness and the administrative burden – was not sufficient to favour a transition towards a more export-led growth model and did not address all the weaknesses identified by pre-programme 27 28 29 For example, there was a lack of consensus regarding the targeted level of autonomy for tax administration vis-à-vis the ministry of finance (in terms of work and resources planning and decision-making).
Konkrétně první program nenavrhoval komplexní strategii pro odvětví s konkurenční výhodou na základě zohlednění specifické struktury řeckého hospodářství. 
In particular, the first programme did not propose a comprehensive strategy for sectors with a competitive advantage by taking into consideration the specific structure of the Greek economy.
Druhý program však již podmínky týkající se konkrétních odvětví obsahoval. 
The sector-specific conditions were, however, included in the second programme.
Případy nejednotně navržených opatření a nedostatečné koordinace napříč politikami (viz rámeček 2) ukazují, že i celkový návrh řeckých programů postrádal výslovnou strategii. 
Cases of inconsistently designed measures and insufficient cross-policy coordination (see Box 2) show that the overall design of the Greek programmes also lacked an explicit strategy.
30 Rámeček 2 – Nedostatky koordinace napříč politikami Reformy trhu zboží a služeb versus reformy trhu práce a daní. 
30 Box 2 - Weaknesses of cross-policy coordination Product market reforms versus labour and tax reforms.
I přes zásadní reformy trhu práce a prudké snížení nákladů práce ceny do roku 2013 dostatečně neklesly. 
Despite major labour market reforms and a sharp reduction in labour costs, prices did not fall sufficiently by 2013.
To naznačuje, že reformám trhu zboží se nepodařilo v rané fázi programu vyřešit problém nepružnosti trhu. 
This indicates that product market reforms failed to address market rigidities in the early stages of the programme.
Kromě toho omezené korekce cen zčásti odrážely vyšší nepřímé daně a poplatky spojené s fiskální konsolidací, a tím snižovaly účinnost strukturálních reforem z hlediska jejich dopadu na ceny a růst. Daňové reformy v ozdravných programech vedly ke kompromisům a v první fázi byla vzhledem ke schodku řeckých veřejných financí krátkodobou prioritou fiskální konsolidace. 
Furthermore, limited price adjustments partly reflected higher indirect taxes and charges associated with fiscal consolidation, thereby making structural reforms less effective in terms of their impact on prices and growth. The tax reforms in the adjustment programmes led to trade-offs and that in the first stages, the short term priority was fiscal consolidation, given Greece’s sizeable public deficit.
Finanční zdraví bank versus fiskální opatření. 
Banks’ financial health versus fiscal measures.
Poté, co se v roce 2012 prokázalo podfinancování bank a rating Řecka byl plně diskontován, nebylo provedeno žádné posouzení toho, jak fiskální opatření dodatečně ovlivní solventnost dlužníků bank, a tudíž tržní hodnotu bankovních úvěrů. 
After banks proved to be underfinanced in 2012 and Greece’s sovereign rating had been fully discounted, there was no assessment of how fiscal measures would additionally affect banking debtors’ solvency and thus the market value of banks’ loans.
Například nebyla provedena žádná analýza toho, jak vyšší periodické daně z nemovitostí zasáhnou ceny nemovitostí a úvěrů na bydlení. 
For example, there was no analysis how higher recurrent taxes on property would hit the real estate prices and the housing loans.
Reformy podnikatelského prostředí versus daňové reformy. 
Business environment reforms versus tax reforms.
Nebyl stanoven žádný strategický plán ke stimulaci potenciálních hybných sil růstu v Řecku, což se odrazilo v neexistenci prorůstové strategie fiskální konsolidace. 
There was no strategic roadmap to stimulate potential growth drivers in Greece, and this was reflected in the lack of a pro-growth fiscal consolidation strategy.
Nebylo provedeno posouzení rizik z hlediska toho, jaký dopad budou mít potenciální/alternativní fiskální opatření (např. škrty ve výdajích versus navýšení daní) a jejich posloupnost v čase na růst HDP, vývoz a nezaměstnanost. 
There was no risk assessment of how potential/alternative fiscal measures (e.g. spending cuts versus tax hikes) and their sequencing in time would impact GDP growth, exports and unemployment.
Politická nestabilita během programového období 31. 
Political instability during the programme period 31.
Dalším problémem, který ovlivnil řízení programů, byl přístup k reformám typu „stop-start“, který do jisté míry vyplýval z politické nestability v zemi. 
Another challenge that impacted the management of the programmes was a stop-start approach to the reforms, resulting to some extent from political instability in the country.
Od října 2009 do ledna 2015 se v Řecku uskutečnily šestery volby a v listopadu 2011 došlo ke změně vlády bez voleb (viz příloha I). 
From October 2009 until January 2015, Greece went through six elections and a change of government without elections in November 2011 (see Annex I).
Při každé takové příležitosti novému vedení určitou dobu trvalo znovu potvrdit svůj závazek a přístup k reformám, jakož i nově definovat pracovní mechanismy s institucemi. 
On each occasion, it took some time for the new leadership to reconfirm its commitment and approach to the reforms, as well as to redefine the working arrangement with the institutions.
Referendum o balíčku opatření, které se uskutečnilo v červenci 2015, také přispělo k nejistotě ohledně budoucnosti programu a k hospodářské nestabilitě29. 
The referendum held in July 2015 on the package of measures also contributed to the uncertainty of the programme’s future and to economic instability29.
politická jednání a nejistota ohledně pokračování programu bránily bezproblémovému řízení programů a provádění reforem. 
The lengthy political negotiations and uncertainty about the programme’s continuation hindered the smooth management of the programmes and implementation of the reforms.
Skutečný harmonogram přezkumů programu se značně odchýlil od původně čtvrtletního plánu, což odráželo prodlení při provádění a obtíže při dosahování dohody na nových opatřeních (viz tabulka 2). 
The actual timing of the programme reviews largely departed from the initial quarterly schedule, reflecting implementation delays and difficulties in achieving an agreement on new measures (see Table 2).
Nejsložitější situací v tomto ohledu byl přechod mezi druhým a třetím programem, kde existovala šestnáctiměsíční mezera mezi posledním uzavřeným přezkumem a schválením nového programu. 
The most difficult situation in this respect was the transition between the second and the third programmes, with a gap of 16 months between the last concluded review and the approval of the new programme.
Druhý program nikdy nebyl uzavřen30, a přechod tak zahrnoval dvojí prodloužení druhého programu a překlenovací úvěr z EFSM. 
While the second programme was never concluded30, the transition involved a double extension of the second programme and a bridge loan from the EFSM.
30 I přes vleklá jednání nebylo s řeckými orgány dosaženo dohody na reformách potřebných k dokončení posledních přezkumů druhého programu. 
Despite protracted negotiations, no agreement was reached with the Greek authorities on the reforms needed to complete the last reviews of the second programme.
Postupy sledování 33. 
Monitoring procedures 33.
Proces sledování souladu s podmínkami programu se odrazil v obecných postupech Komise pro řízení programů makrofinanční pomoci, pouze však pokud jde o procesní aspekty (tj. rozdělení odpovědností a proces schvalování zprávy o plnění podmínek). 
The process of monitoring compliance with programme conditions was reflected in the Commission’s general procedures for managing macro-assistance programmes, but only with regard to procedural aspects (i.e. the division of responsibilities and the process for approving the compliance report).
Neexistoval však žádný postup Komise, který by vymezoval klíčové požadavky na rozsah, povahu a dokumentaci sledování. 
However, there was no Commission procedure defining the key requirements on the scope, nature and documentation of monitoring.
Primárním nástrojem pro sledování toho, jak Řecko plní podmínky programu, které společně prováděly instituce, byla „tabulka plnění podmínek“. 
The primary tool for monitoring Greece’s compliance with programme conditions, which was carried out jointly by the Institutions, was the “Compliance Table”.
U prvního a druhého programu byl tento dokument nedílnou součástí souboru dokumentace zveřejněného po každém přezkumu. 
For the first and second programmes, the document was an integral part of the set of documents published after each review.
Tabulku plnění podmínek vyplnili a přezkoumali úředníci Komise a následně byla tabulka spolu s ostatními programovými dokumenty předložena pracovní skupině pro euro. 
The compliance table was completed and reviewed by Commission staff and subsequently presented to the Euro working group together with other programme documents.
Přezkumné procesy však nebyly zdokumentovány. 
However, the review processes were not documented.
Kromě toho Komise oficiálně oznámila Radě, jak sledovala podmínky zvlášť uvedené v rozhodnutích Rady. 
In addition, the Commission officially notified the Council how it had monitored the conditions specifically referred to in the Council’s decisions.
Tabulky obvykle upřesňovaly stav plnění každé podmínky a vyžadovaly zvláštní přezkum a stručné odůvodnění (odkazy na právní základ, stav provádění a důvody případných prodlení). 
The tables usually specified the compliance status for each programme condition requiring a specific review and brief justification (references to the legal basis, the state of play and reasons for any delays).
Ne všechny podmínky však byly tímto způsobem a včas systematicky sledovány. 
However, not all conditions were systematically monitored in this way or on time.
Jelikož druhý program nebyl dokončen, podmínky doplněné v posledním (čtvrtém) přezkumu nebyly formálně posouzeny. 
As the second programme has not been completed, there was no formal assessment of the conditions added in the last (fourth) review.
Mezi druhým a třetím programem sledovala Komise vývoj v Řecku mimo jiné prostřednictvím stručných nástinů politiky. 
The Commission followed-up developments in Greece, including through policy briefs, between the second and the third programme.
První zpráva o plnění podmínek pro třetí program (zveřejněná v červnu 2016) neobsahovala tabulku plnění podmínek, ačkoli do června 2016 mělo být splněno několik podmínek. 
The first compliance report for the third programme (published in June 2016) did not contain the compliance table, even though several conditions were due to be met by June 2016.
Postupy sledování 36. 
Monitoring practices 36.
U většiny analyzovaných podmínek byla Komise schopna prokázat, že posoudila plnění podmínek programů a měla k tomu k dispozici řádný základ. 
For most of the conditions analysed, the Commission was able to demonstrate that it had assessed compliance with the programmes’ conditions and had a sound basis for doing so.
V několika oblastech politiky Komise provedla hloubkové přezkumy právních aktů, kterých se podmínky týkaly, a návazně sledovala potřebné změny. 
In several policy fields, the Commission carried out in-depth reviews of the legal acts that were subject to the conditions and followed up on the necessary amendments.
V některých případech Komise využila externích odborných služeb (např. v oblasti regulovaných povolání), aby zajistila komplexní posouzení a řádně pozměnila příslušné podmínky v následných přezkumech programů. 
In some cases, the Commission used external expertise (e.g. in the field of regulated professions) to ensure a comprehensive assessment and duly amended the respective conditions in subsequent programme reviews.
Přestože Komise pravidelně sledovala formální plnění podmínek programů a podávala o něm zprávy, nalezli jsme příležitostně nedostatky, jako například chybějící nebo nepřesná posouzení (viz příloha III). 
Although the Commission regularly monitored and reported on formal compliance programme conditions, we occasionally found weaknesses such as missing or inaccurate assessments (see Annex III). Furthermore, the Commission’s compliance reports sometimes lacked clarity regarding the assessment of conditions.
To, že pro informace o neplnění podmínek programu se používalo mnoho různých výrazů31, přinášelo určitou nejednoznačnost z hlediska celkového významu posouzení. 
The fact that many different terms31 were used to report non-compliance with programme conditions introduced ambiguity as regards the overall meaning of the assessment.
V některých případech však formální plnění podmínky (např. přijetí konkrétního právního předpisu) nezajistilo účinné provádění dané podmínky, tzn. nevedlo k zamýšleným výsledkům. Jedním z příkladů bylo provádění agendy zlepšování právní úpravy. 
In some cases, however, formal compliance with a condition (e.g. adoption of a specific piece of legislation) did not ensure effective implementation of that condition, i.e. it did not lead to the intended results.
Po přijetí příslušného zákona v roce 2012 skutečné nedostatky stále přetrvávaly, jak uvedla OECD ve svém Výhledu regulační politiky 201532. 
After the respective law had been passed in 2012, the actual weaknesses still persisted, as the OECD noted in its Regulatory Policy Outlook 201532.
Celkově vzato, ačkoli Komise sledovala dosahování množstevních cílů programů (tj. snížení počtu zaměstnanců veřejných institucí, mzdových nákladů a vedoucích pracovních míst), měla k dispozici omezené nástroje pro kontrolu toho, zda jsou strukturální reformy prováděny řádně. 
On the whole, although the Commission monitored the achievement of the programmes’ quantitative targets (i.e. a reduction in public employment, payroll costs and management posts), it had limited instruments in place to check that structural reforms were properly carried out.
K tomuto problému přispěly obtíže při přístupu ke komplexním údajům. Mezery v údajích jsme zjistili zejména v oblasti daňového systému (viz příloha IV, část A) a regulovaných povolání (neúplné údaje o omezeních u klíčových povolání, jako jsou právníci, notáři, inženýři a architekti). 
Difficulties with access to comprehensive data contributed to this problem. We identified particular data gaps in the area of taxation (see Annex IV, Part A) and regulated professions (incomplete data on the restrictions for key professions such as lawyers, notaries, engineers and architects).
Programy se nezabývaly chybějícími údaji komplexně, přestože v pozdějších přezkumech došlo k určitému zlepšení. 
The programmes did not address the data gaps comprehensively, although there was some improvement in later reviews.
U většiny strukturálních podmínek byla Komise schopna monitorovat, jak jsou přijímány změny právních předpisů, ale chyběly jí vhodné ukazatele výkonnosti a cíle, aby mohla provádění reforem posuzovat. 
For most of the structural conditions, the Commission was able to monitor the adoption of legal changes, but lacked adequate performance indicators and targets to assess the implementation of reforms.
Nedostatek vhodných ukazatelů výkonnosti Komisi například bránil v ověřování toho, jak byly dosaženy cíle týkající se efektivnosti v rámci reorganizace centrální správy. 
The lack of adequate performance indicators hindered the Commission, for example, from verifying the achievement of efficiency objectives in the context of the reorganisation of the central administration.