natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obsah 04 80–87 Výdaje v rámci společné zemědělské politiky nedoznaly výrazné změny, ačkoliv v oblasti rozvoje venkova existují osvědčené postupy 88–90 V rámci Evropského námořního a rybářského fondu se důraz na opatření v oblasti klimatu zvýšil pouze ve velice omezené míře 91–109 Závěry a doporučení Příloha – Tabulka koeficientů používaných Evropským účetním dvorem v oblasti politiky rozvoje venkova Odpovědi Komise 
Contents 04 80-87 No significant change in the common agricultural policy spending, although good practices exist in rural development 88-90 Very limited increased focus on climate action in the European Maritime and Fisheries Fund 91-109 Conclusions and recommendations Annex — Matrix of coefficients used by the ECA in the field of the rural development policy Reply of the Commission
Fond soudržnosti (FS): Cílem Fondu soudržnosti je posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie v zájmu prosazování udržitelného rozvoje. 
Cohesion Fund (CF): The Cohesion Fund aims to strengthen the economic, social and territorial cohesion of the Union in the interest of promoting sustainable development.
Fond soudržnosti se zaměřuje na investice do životního prostředí a dopravy, včetně oblastí souvisejících s udržitelným rozvojem a energetikou, které mají přínos pro životní prostředí. 
The CF focuses on investments in environment and transport, including areas related to sustainable development and energy which present environmental benefits.
Klimatické koeficienty EU: Váha přidělovaná finančním prostředkům EU vyčleněným na jednotlivé projekty, opatření nebo činnosti. 
EU climate coefficients: Weightings given to EU funds going to projects, measures or actions.
Tyto koeficienty vycházejí z metodiky OECD týkající se tzv. ukazatelů z Ria („Rio markers“). 
Coefficients are based on the OECD Rio markers methodology.
Klimatické koeficienty EU mají váhu 0 %, 40 % a 100 % v závislosti na míře přispění daného opatření ke zmírňování změny klimatu nebo přizpůsobení se této změně. 
EU climate coefficients bear the weightings of 0 %, 40 % and 100 % depending on the action’s contribution to climate change mitigation or adaptation.
Prioritní oblasti: Evropská unie určila šest priorit pro rozvoj venkova. 
Focus areas: The European Union has identified six priorities for Rural Development.
V jejich rámci se rozlišuje 18 „prioritních oblastí“ v zájmu přesnějšího stanovení cílů jednotlivých priorit a usnadnění programování. 
These are broken down into 18 ‘focus areas’ in order to better detail the aims of each priority and to facilitate programming.
Program LIFE: Program EU na podporu projektů týkajících se životního prostředí, ochrany přírody a opatření v oblasti klimatu v celé EU, v současné době stanovený na období 2014–2020. 
LIFE Programme: EU’s programme supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU, currently for 2014-2020.
Programové dokumenty: Programy, jejichž pomocí jsou na základě celkových strategických cílů stanovených v dohodách o partnerství mezi Evropskou komisí a jednotlivými členskými státy vymezeny investiční priority, specifické cíle a dále též konkrétní opatření. 
Programming documents: Programmes breaking down the overarching strategic objectives set in the partnership agreements between the European Commission and individual Member States into investment priorities, specific objectives and, further down, into concrete action.
V rámci politiky rozvoje venkova jsou nazývány „programy rozvoje venkova“. 
In rural development policy, they are called rural development programmes.
V případě ostatních evropských strukturálních a investičních fondů se označují jako „operační programy“. 
For the other European Structural and Investment Funds, they are called operational programmes.
Shrnutí 07 IZměna klimatu představuje jednu z největších výzev, kterým Evropská unie a vlády na celém světě čelí. 
Executive summary 07 IClimate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe.
V reakci na změnu klimatu a s ní spojenou potřebu značných investic se Evropská unie dohodla, že na opatření související s klimatem by mělo být vynaloženo alespoň 20 % jejího rozpočtu na období 2014–2020, tj. každé páté euro. 
In order to respond to climate change and the associated substantial investment needs, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action.
Tento cíl je součástí opatření EU v oblasti klimatu. 
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action.
II Cíle vydat pětinu rozpočtu na opatření související s klimatem má být dosaženo zohledňováním (resp. zohledňo-váním) opatření v oblasti klimatu v rámci různých nástrojů financování EU. 
II The target to spend one euro in every five on climate-related action is to be achieved by incorporating or ‘mainstreaming’ climate action within different EU funding instruments.
To znamená, že místo aby se vytvořil zvláštní nástroj financování pro dosažení výše uvedeného cíle, má být problematika klimatu začleňována do politických oblastí a příslušných prostředků z rozpočtu EU. 
This means that, instead of creating one dedicated funding instrument, the objective is to be met through incorporating climate concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget.
III Naším záměrem bylo zjistit, zda je pravděpodobné, že cíl spočívající ve vynaložení přinejmenším 20 % rozpočtu EU na opatření související s klimatem bude splněn a že uplatňovaný přístup přinese přidanou hodnotu tím, že povede k vyššímu a lépe cílenému financování opatření v oblasti klimatu. 
III We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action was likely to be met and whether the approach employed was likely to add value, by leading to more and better-focused funding on climate action.
IV Došli jsme k závěru, že v tomto směru probíhají ambiciózní práce a že celkově bylo v plnění tohoto cíle dosaženo pokroku. 
IV We found that ambitious work was underway and that, overall, progress had been made towards reaching the target.
Existuje však vážné riziko, že cíl 20 % nebude splněn, nebude-li v boji proti změně klimatu vyvinuto větší úsilí. 
However, there is a serious risk that the 20 % target will not be met without more effort to tackle climate change.
Díky plnění cíle v oblasti klimatu je v rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti k dispozici vyšší objem prostředků lépe zacílených na opatření v oblasti klimatu. 
The implementation of the target has led to more, and better-focused, climate action funding in the European Regional Development Fund and the Cohesion Fund.
V Evropském sociálním fondu a v oblastech zemědělství, rozvoje venkova a rybolovu však nedošlo k výraznějšímu posunu směrem k opatřením v oblasti klimatu a všechny potenciální příležitosti k financování opatření souvisejících s klimatem nebyly plně využity. 
In the European Social Fund, and in the areas of agriculture, rural development and fisheries, however, there has been no significant shift towards climate action and not all potential opportunities for financing climate-related action have been fully explored.
VPodle údajů Komise dosahoval v letech 2014 až 2016 podíl financování určeného na opatření v oblasti klimatu v průměru 17,6 %. 
VAccording to Commission figures, the share of funding dedicated to climate action has averaged 17.6 % between 2014 and 2016.
Celkově Komise odhaduje, že na oblast klimatu by bylo vynaloženo 18,9 %, což je méně než cílových 20 %. 
Overall, the Commission estimates that 18.9 % would be spent on climate action, thereby falling short of the 20 % objective.
Shrnutí 08 VI Podle našich odhadů by pro dosažení celkového cíle 20 % do konce roku 2020 bylo ve zbývajících letech stávajícího programového období, tj. v letech 2017 až 2020, třeba zvýšit míru financování v oblasti klimatu v průměru na 22 %. 
Executive summary 08 VI We estimated that the rate of climate funding would need to be increased to an average of 22 % across the remaining years of the current programming period, i.e. for 2017 to 2020, to reach the overall target of 20 % by the end of 2020.
Dosažení této míry v hlavních oblastech, které k plnění cíle přispívají, tj. v oblasti zemědělství, rozvoje venkova a výzkumu, je vážně ohroženo. 
There are serious risks to achieving this in the main contributing areas of agriculture, rural development and research.
Pokud by se posuzovaný příspěvek ze strany zemědělství a rozvoje venkova vypočítával v souladu s mezinárodními metodikami pro posuzování míry financování opatření v oblasti klimatu, byl by přibližně až o 33 miliard EUR nižší. 
If calculated in accordance with internationally established methodologies for assessing levels of climate finance, the assessed contribution from agriculture and rural development would be reduced by up to approximately 33 billion euros.
Pokud jde o výzkum, program Horizont 2020 s aktuálním příspěvkem ve výši 24 % nesplnil svůj cíl vyčlenit na opatření v oblasti klimatu 35 % prostředků. 
As regards research, the Horizon 2020 programme has fallen behind its target to allocate 35 % to climate action, with its contribution currently standing at 24 %.
Komise nemá žádný podrobný akční plán na to, jak tento rozdíl dorovnat. 
The Commission has no detailed action plan setting out how it intends to catch up.
VII Přístup Komise k posuzování míry financování opatření v oblasti klimatu se zaměřuje na zjištění plánovaných výdajů. 
VII The Commission’s approach to assessing levels of climate action funding focuses on identifying planned expenditure.
Plány však nemusí vždy odpovídat výdajům skutečným a tento přístup neposkytne žádné ucelené informace o dosažených výsledcích. 
However, plans will not necessarily translate into actual spending, and this approach will not provide any comprehensive information on the results achieved.
Kromě toho metoda pro sledování financování plně neodráží dopady výdajů EU na klimatická opatření prostřednictvím finančních nástrojů, ani nerozlišuje mezi financováním opatření pro přizpůsobování se změně klimatu a pro její zmírňování. 
In addition, the tracking method does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action through financial instruments, nor does it distinguish between funding for mitigation and adaptation measures.
VIII Naše hlavní doporučení se týkají toho, že by měl být nastaven důkladný víceletý proces konsolidace a vytvořen komplexní rámec pro podávání zpráv a že by se mělo provádět posouzení potřeb z hlediska změny klimatu. 
VIII Our main recommendations are for a robust multi-annual consolidation exercise and a comprehensive reporting framework to be set up, and for there to be an assessment of climate change needs.
Rovněž doporučujeme, aby byly opraveny nadhodnocené odhady, vypracovány akční plány pro oblasti, které zaostávají, a monitorovány skutečné výdaje a výsledky. 
We also recommend that overestimates be corrected, that action plans be drawn up for areas that have fallen behind, and that actual spending and results be monitored.
Doporučujeme rovněž prozkoumat všechny potenciální možnosti k zajištění dalšího, skutečného pokroku v provádění opatření v oblasti klimatu. 
Finally, we recommend the exploration of all potential opportunities to ensure a further, real shift towards climate action.
Úvod 09 01 Změna klimatu představuje jednu z největších výzev, kterým Evropská unie a vlády na celém světě čelí. 
Introduction 09 01 Climate change is one of the greatest challenges facing the European Union (EU) and governments across the globe.
Klima Země se mění v důsledku vyšší koncentrace určitých plynů, známých jako skleníkové plyny, v atmosféře. 
The Earth’s climate is changing due to a higher concentration of certain gases, known as greenhouse gases, in the atmosphere.
Tyto plyny tvoří určitý plášť, pod nímž se drží teplo, jež zahřívá povrch Země prostřednictvím tzv. „skleníkového efektu“1. 
These gases act as a blanket, trapping heat and so warming the Earth’s surface in what is known as the ‘greenhouse effect’1.
Přibližně 9 % celosvětových emisí skleníkových plynů v roce 2012 pocházelo z EU. 
Around 9 % of the greenhouse gases emitted worldwide in 2012 came from the EU.
Dvě strany opatření v oblasti klimatu: zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně 02 Existují dvě doplňující se politické reakce na změnu klimatu: zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. 
Two sides of climate action: mitigation and adaptation to climate change 02 There are two complementary policy responses to climate change: mitigation and adaptation.
Cílem prvního přístupu – zmírňování – je vyřešit příčiny změny klimatu omezením nebo snížením emisí skleníkových plynů, a to zejména pomocí snížení spotřeby energie, zlepšení energetické účinnosti, zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů. 
The first approach, mitigation, seeks to address the causes of climate change by reducing or limiting the emission of greenhouse gases, primarily through reducing energy consumption, improving energy efficiency, increasing the share of renewable energy.
Tento přístup zahrnuje rovněž snahy o ochranu a posílení prostředků ukládání skleníkových plynů2, jakož i zlepšení lesnických a zemědělských postupů uchovávání a ukládání uhlíku v půdě a lesích. 
This approach also includes efforts to protect and enhance means of greenhouse gas sequestration2, as well as to improve forestry and agricultural practices for preserving and sequestering carbon in soils and forests.
03 Význam opatření ke zmírňování změny klimatu je zjevný z níže uvedeného obrázku 1, který zobrazuje předpokládané změny povrchové teploty ve 21. století oproti průměrným teplotám ke konci 20. století v případě nezměněné dosavadní úrovně emisí uhlíku3. 
03 The importance of mitigation action is shown in Figure 1 below. It shows projected surface temperature changes for the 21st century relative to the average temperatures during the late 20th century for the scenario of business as usual carbon emissions3.
04 Cílem druhého přístupu k řešení změny klimatu – přizpůsobení se – je předvídat negativní a případně i pozitivní dopady změny klimatu, k nimž dojde, a přijmout vhodná opatření za účelem předcházení nebo minimalizace potenciální škody. 
04 The second approach for addressing climate change, adaptation, aims at anticipating the adverse and, where existing, positive effects of the climate change that will happen and taking appropriate action to prevent or minimise the potential damage.
Navzdory provádění opatření ke zmírnění změny klimatu se bude teplota na Zemi přinejmenším až do roku 2040 nadále zvyšovat, a to i bez ohledu na zvažovaný scénář emisí skleníkových plynů4. 
Despite the implementation of mitigation action, the Earth’s temperature will continue to increase until at least 2040, irrespective of the greenhouse gas emission scenario considered4.
To znamená, že opatření k přizpůsobení se změně klimatu budou potřebná i v případě nejoptimističtějšího vývoje. 
This means that adaptation measures will be necessary even in the best-case scenario.
1 Viz Mezivládní panel pro změnu klimatu (IPCC), (kol. autorů, Pachauri, R.K. a Meyer, L.A. (eds.)), Climate Change 2014: Synthesis Report. 
1 See IPCC, [Core Writing Team, R.K. Pachauri and L.A. Meyer (eds.)], ‘Climate Change 2014: Synthesis Report.
Příspěvek pracovních skupin I, II a III k páté hodnotící zprávě Mezivládního panelu pro změnu klimatu), Ženeva, Švýcarsko, 2014, s. 151 a další. 
Contribution of Working Groups I, II and III to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change’, Geneva, Switzerland, 2014, p. 151.
2 Ukládání je proces zachycování a dlouhodobého skladování skleníkových plynů. 
2 Sequestration is the process of capturing and storing greenhouse gases on a long-term.
3 V případě „nezměněné dosavadní úrovně emisí“ se předpokládá, že budoucí vývojové tendence budou podobné jako v minulosti a nedojde k žádné změně politik. 
3 ‘Business-as-usual’ baseline case assumes that future development trends follow those of the past and no changes in policies will take place.
Viz http://www.ipcc. ch/ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Sedmý akční program pro životní prostředí (rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1386/2013/EU ze dne 20. listopadu 2013) a IPCC 2013. 
See http://www.ipcc.ch/ ipccreports/tar/wg3/index. php?idp=286 4 Seventh Environmental Action Programme (Decision No 1386/2013/EU of the European Parliament and of the Council of 20 November 2013) and IPCC 2013.
Úvod 10 Předpokládané změny povrchové teploty v EU v letech 2071–2100 Obrázek 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3–3,5 3,5–4 4–4,5 4,5–5 5–5,5 5,5–6 >6 Na obrázku jsou zobrazeny předpokládané změny roční průměrné teploty v období 2071–2100 v porovnání s léty 1971–2000 (při nezměněné dosavadní úrovni emisí uhlíku). 
Introduction 10 Projected surface temperature changes in the EU for 2071-2100 Figure 1 0° 10° 20° 30° 60o 50° 40° 40° °C <3 3 to 3.5 3.5 to 4 4 to 4.5 4.5 to 5 5 to 5.5 5.5 to 6 >6 The figure shows projected changes in the annual mean temperature for 2071-2100, compared with 1971-2000 (business as usual carbon emissions).
Prognóza změn vychází ze zprůměrovaného souboru více modelů za použití scénáře předpokládajícího vysokou úroveň emisí stanoveného Mezivládním panelem pro změnu klimatu. 
Projected changes are based on the average of a multi-model ensemble using a high emissions scenario established by the Intergovernmental Panel on Climate Change.
Zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean) 
Source: European Environmental Agency. (http://www.eea.europa.eu/data-and-maps/figures/projected-change-in-annual-mean)
Úvod 11 05 Opatření k přizpůsobení se změně klimatu závisí na dopadech změny klimatu. 
Introduction 11 05 Adaptation measures are dependent on the impacts of climate change.
Tyto dopady se výrazně liší v závislosti na geografické poloze. 
Such impacts vary significantly according to geography.
Patří mezi ně například povodně, stoupající hladina moře, sucho a desertifikace či ztráta biologické rozmanitosti (viz obrázek 2). 
They include, for example, floods, rising sea levels, drought and desertification, and a loss of biodiversity (see Figure 2).
Úvod 12 06 Mezinárodní dohoda o změně klimatu přijatá v Paříži na konci roku 2015 je první závaznou globální dohodou pro boj proti změně klimatu5. 
Introduction 12 06 The International Climate Change Agreement, adopted in Paris at the end of 2015, is the first binding universal agreement to fight against climate change5.
Stanoví rámec pro transparentnost pro účely sledování pokroku zemí při plnění jejich individuálních cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů6. 
It establishes a transparency framework for tracking the progress of countries towards achieving their individual greenhouse gas reduction targets6.
07 Ještě před přijetím Pařížské dohody se EU zavázala, že sníží své emise v porovnání s úrovní roku 1990 o nejméně 20 % do roku 2020 a o 40 % do roku 2030. 
07 Even before the Paris Agreement was adopted, the EU had already committed itself to cutting its emissions by at least 20 % compared with 1990 levels by 2020 and by 40 % by 2030.
Stanovila rovněž dlouhodobý cíl pro rok 2050 (viz rámeček 1). 
It has also set a long-term goal for 2050 (see Box 1).
Podle nejnovějších odhadů7 byly celkové emise skleníkových plynů EU v roce 2014 přibližně o 24 % nižší než v roce 1990, ačkoliv toto snížení bylo částečně způsobeno dopadem hospodářské krize. 
According to the latest estimates7, the total EU greenhouse gas emissions in 2014 were around 24 % below 1990 levels, although this was partly owing to the impact of the economic crisis.
Závazek EU vynaložit 20 % svého rozpočtu na opatření v oblasti klimatu 08 V reakci na potřebu značných investic spojených se změnou klimatu EU souhlasila, že by na opatření související s klimatem mělo být vynaloženo alespoň 20 % jejího rozpočtu na období 2014–20208. 
The EU’s commitment to spend 20 % of its budget on climate action 08 In order to respond to the substantial investment needs associated with climate change, the EU has agreed that at least 20 % of its budget for 2014-2020 — one euro in every five — should be spent on climate-related action8.
Tento cíl je součástí vedoucí úlohy EU, pokud jde o opatření EU v oblasti klimatu, který Komise považuje za nezbytnou podmínku úspěchu Mezinárodní dohody o změně klimatu z roku 20159. 
This objective forms part of the EU’s leadership in climate action, which the Commission regards as indispensable for the 2015 International Climate Change Agreement to suc-ceed9.
Podle našich odhadů tento cíl odpovídá příslibu ve výši přibližně 212 miliard EUR10. 
According to our estimates, the target corresponds to a pledge of approximately 212 billion euros10.
Podle Komise by se na základě tohoto závazku odhadovaný orientační podíl výdajů souvisejících s klimatem ve výši 6 až 7 % v rozpočtu EU na období 2007–2013 ztrojnásobil11. 
According to the Commission, this commitment would triple the estimated indicative share of 6 % to 7 % of climate-related expenditure in the EU 2007-2013 budget11.
09 Komise se rozhodla zohlednit opatření v oblasti klimatu ve všech oblastech politiky včetně jednotlivých nástrojů financování EU. 
09 The Commission decided to incorporate or ‘mainstream’ climate action within all policy fields including different EU funding instruments.
Součástí toho bylo stanovení cíle vynaložit ve víceletém finančním rámci EU 2014–2020 každé páté euro na opatření související s klimatem12. 
This included setting a target to spend one euro in every five on climate-related action for the EU’s 2014-2020 multiannual financial framework12.
To znamená, že za účelem dosažení cílů spojených se zmírňováním změny klimatu a přizpůsobováním se této změně není vytvořen zvláštní nástroj financování, ale problematika klimatu má být zohledňována v politických oblastech a v příslušných prostředcích z rozpočtu EU. 
This means that instead of creating one dedicated funding instrument, the objectives linked to climate change mitigation and adaptation are to be achieved through incorporating related concerns into policy areas and the corresponding funds of the EU budget.
To lze realizovat vynaložením více prostředků na stávající programy související s klimatem, přizpůsobením stávajících programů nebo vytvořením nových programů a prvků, jako jsou kritéria výběru, která jsou lépe zacílena na otázky související se změnou klimatu. 
This might be achieved by spending more on existing climate-related programmes, adapting existing programmes, or creating new programmes and features such as selection criteria which better target climate change-related topics.
5 Pařížská dohoda vstoupí v platnost třicátým dnem od data, kdy své listiny o ratifikaci, přijetí, schválení nebo přistoupení uloží u depozitáře nejméně 55 smluvních stran rámcové úmluvy, jež podle odhadu celkem odpovídají alespoň za 55 % celkových globálních emisí skleníkových plynů. 
5 The Paris Agreement will enter into force on the 30th day after the date on which at least 55 parties to the Convention, accounting in total for at least an estimated 55 % of the total global greenhouse gas emissions, have deposited their instruments of ratification, acceptance, approval or accession with the depositary.
Splnění podmínek proběhlo dne 5. října 2016, kdy EU uložila u depozitáře své oznámení o ratifikaci. 
The fulfilment of the conditions took place on 5 October 2016 when the EU deposited its notice of ratification.
Dohoda vstoupí v platnost 4. listopadu 2016. 
The agreement will enter into force on 4 November 2016.
Do 17. října 2016 dohodu ratifikovalo 81 ze 197 stran úmluvy (http://unfccc.int/ paris_agreement/items/9444. php). 
By 17 October 2016, 81 out of 197 Parties to the Convention had ratified the Agreement (http:// unfccc.int/paris_agreement/ items/9444.php).