natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cílem slovinského plánu bylo prosazovat zelenou infrastrukturu, přestože občané a místní rozhodovací orgány upřednostňovali šedou infrastrukturu, jelikož ji považovali za účinnější ochranu proti povodním. Na podobnou nedůvěru jsme narazili také v Bulharsku, kde dosud nebyla vybudována žádná zelená infrastruktura, přestože je zahrnuta v národním seznamu opatření. 
SloveniaŐs plan intended to promote green infrastructure, despite citizens and local decision-makers expressing a preference for grey infrastructure, deeming it more effective in protecting against floods. We also found this scepticism in Bulgaria, where no green infrastructure had yet been created, despite its inclusion in the national catalogue of measures.
Narazili jsme také na praktické překážky bránící zavádění zelené infrastruktury. 
We also identified practical obstacles to the implementation of green infrastructure.
Rumunské orgány například tvrdily, že závažnou překážku zavádění zelené infrastruktury představuje neexistence katastru nemovitostí, který hraje klíčovou úlohu při zjišťování 37 Rámeček 12 – Kombinace šedých a zelených metod ve Španělsku Fáze I projektu, který jsme navštívili, byla zahájena v období 2007–2013, kdy byla řeka usměrněna za využití tradiční obdélníkové kanalizace z betonu. 
For instance, the Romanian authorities claimed that the absence of a land registry, which is key to identify owners of land, constitutes an important impediment for the implementation of green infrastructure.
vlastníků půdy. V Bulharsku orgány nemají metodiku pro určení potenciálně vhodných pozemků, na nichž by zelená infrastruktura mohla být vybudována. 
In Bulgaria, the authorities do not have a methodology to identify potentially suitable parcels of land on which green infrastructure could be implemented.
Italské a španělské orgány malý podíl zelené infrastruktury vysvětlily složitostí správních a právních postupů nebo nedostatkem dostupného území. 
The Italian and Spanish authorities explained that the scarcity of green infrastructure is due to the complex administrative and legal procedures or the lack of available land.
Ekologická opatření proti záplavám mohl potenciálně financovat také EZFRV51. 
The EAFRD could also potentially fund green action against flooding51.
Shledali jsme však, že omezená úloha, kterou v současné době EZFRV hraje, je další překážkou pro zelenou infrastrukturu (viz bod 24). 
Yet we found the limited role currently played by the EAFRD to be another barrier to green infrastructure (see paragraph 24).
Plány pro zvládání povodňových rizik, které jsme přezkoumali v Bulharsku, Itálii, Portugalsku, Slovinsku a Rumunsku, například spolufinancování protipovodňových opatření z EZFRV nezahrnovaly. 
For instance, the FRMPs we reviewed in Bulgaria, Italy, Portugal, Slovenia and Romania did not include EAFRD co-financing for flood measures.
Evropská komise v roce 2016 rovněž dospěla k závěru, že52 většina programů regionálního rozvoje nevyužívá příležitosti a nepodporuje opatření pro přirozené zadržování vody, jež mohou fungovat jako účinná nápravná opatření. 
The European Commission also concluded in 201652: ŇThere is a missed opportunity in most RDPs to promote Natural Water Retention Measures [...], which can act as effective remedial measures.Ó EAFRD is actually the main contributor to the objective of promoting climate change adaptation, risk prevention and management defined under the ESIF framework, providing around 76 % of the budget allocated to this objective: https://cohesiondata.ec.europa.eu/themes/5.
Některé závažné problémy přetrvávají do budoucna 77. 
Some major challenges remain for the future 77.
Jedním z klíčových důvodů pro zavedení směrnice o povodních bylo zohlednění vyvíjejícího se rizika záplav v důsledku změny klimatu. 
One key justification for introducing the Floods Directive was to take account of the evolving risk of flooding as a result of climate change.
Ve směrnici o povodních je skutečně uvedeno, že kvůli změně klimatu jsou závažné povodně častější. 
Indeed, the Floods Directive states that climate change makes severe floods more frequent.
Při předběžném vyhodnocení povodňových rizik v prvním cyklu musel být dopad změny klimatu posouzen na základě dostupných nebo snadno odvoditelných informací53. 
The preliminary flood risk assessments in the first cycle had to consider the impact of climate change based on available or readily derivable information53.
Ve druhém cyklu, který bude zahájen v roce 2022, se v přezkumech těchto vyhodnocení a plánů pro zvládání povodňových rizik, prováděných členskými státy, „zohlední pravděpodobný účinek změny klimatu na výskyt povodní“54. 
For the second cycle starting in 2022, Ňthe likely impact of climate change on the occurrence of floods shall be taken in account in the reviewsÓ54 of these assessments and of the FRMPs, conducted by the Member States.
Směrnice o povodních rovněž doporučuje případné využití nestrukturálních opatření (viz bod 16). 
The Floods Directive also recommends using non-structural measures (see paragraph 16), where appropriate.
Posuzovali jsme také, do jaké míry orgány k zvládání povodní využily opatření jako pojištění proti záplavám nebo plánování využití území. 
We also assessed to what extent the authorities had used measures such as flood insurance and land use planning in flood management.
Nedostatek aktuálních znalostí o pravděpodobném dopadu změny klimatu na výskyt povodní 80. 
Lack of up-to-date knowledge on the likely impact of climate change on the incidence of floods 80.
Navštívené členské státy nedokázaly zohlednit dopad změny klimatu na rozsah, četnost a místo povodní. 
The Member States visited were not able to factor in the impact of climate change on the magnitude, frequency and location of floods.
Některé vývojové tendence, jako například větší počet přívalových povodní, uznaly, ale dosud je nezohlednily v povodňových modelech. 
Some trends, such as more flash floods, were recognised, but not taken into account in floods models yet.
Nedostatek znalostí o dopadu změny klimatu na dešťové povodně a režim srážek 81. 
Lack of knowledge of the impact of climate change on pluvial floods and rainfall regime 81.
Bulharsko, Rumunsko a Slovinsko nemají dostatečné informace o dopadu změny klimatu na srážkové režimy a související povodně a v této souvislosti pro účely druhého cyklu směrnice o povodních, který bude zahájen v roce 2022, plánují vypracovat studie. 
Bulgaria, Romania and Slovenia do not have sufficient information on the impact of climate change on rainfall patterns and related floods and plan to undertake studies in this regard for the second cycle of the Floods Directive, due to start in 2022.
České orgány předpovídaly více srážek na jaře a na podzim a méně srážek v létě a v zimě. 
authorities have forecast more precipitation in the spring and autumn and less in summer and winter.
Český národní hydrometeorologický ústav neměl v úmyslu zvýšit v modelech pravděpodobnost povodní v důsledku změny klimatu. 
The Czech national meteorological institute did not intend to increase the probability of floods due to climate change in their models.
EEA uvedla, že v jižní Evropě na Pyrenejském poloostrově se mezi lety 1960 a 2015 roční úhrn srážek snížil55. 
In southern Europe, the EEA has reported that annual rainfall decreased in the Iberian Peninsula between 1960 and 201555.
Ve stejné zprávě dále varuje před nárůstem škod způsobených kratšími a lokalizovanějšími přívalovými povodněmi. 
In the same report, it also warns of an increase in damages resulting from shorter and more localised flash floods.
Italské, portugalské ani španělské orgány však dopad změny klimatu na pravděpodobnost dešťových a říčních povodní nekvantifikovaly. 
However, the Italian, Portuguese and Spanish authorities did not quantify the impact of climate change on the probability of pluvial and fluvial floods.
Nebylo plně zohledněno zvyšování hladiny moře 83. 
Sea level rise not fully taken into account 83.
Zvyšování hladiny moře způsobené změnou klimatu zvyšuje riziko pobřežních záplav (viz body 9, 10 a 13). 
The rising sea level, triggered by climate change, increases the risk of coastal flooding (see paragraphs 9, 10 and 13).
V prvním cyklu provádění směrnice o povodních navštívené členské státy s mořským pobřežím (Bulharsko, Španělsko, Itálie, Nizozemsko, Rumunsko a Slovinsko) obecně vymezily konkrétní oblasti s potenciálně významným rizikem povodně na pobřeží, ovšem s výjimkou Portugalska. 
In the first implementation cycle of the Floods Directive, the visited Member States with a seacoast (Bulgaria, Spain, Italy, The Netherlands, Romania and Slovenia) had generally defined specific APSFRs in coastal areas, with the exception of Portugal.
Klíčovým závěrem semináře pracovní skupiny F na téma změny klimatu v březnu 2017 bylo, že většina členských států změnu klimatu zohledňovala jen při určování oblastí s potenciálně významným rizikem povodně na pobřeží, nikoli ve vnitrozemí. 
A key conclusion of Working Group FŐs workshop on climate change in March 2017 was that most Member States considered climate change only when establishing APSFRs in coastal areas, but not inland.
Kromě toho jsme zjistili, že většinou není jasné, jak byl do použité metodiky zahrnut budoucí vývoj výšky hladiny moře. 
Moreover, we found it to be mostly unclear how future trends in sea level rise had been factored into the methodologies applied.
Výjimkou je Bulharsko, které stanovilo rozsahy zvýšení hladiny moře způsobeného změnou klimatu a přitom ve dvou scénářích zohlednilo tři stupně pravděpodobnosti. 
Bulgaria proved the exception, providing ranges of values for climate change-induced sea level rise, taking into account three levels of probability in two scenarios.
Pro členské státy s důležitými městy, obyvatelstvem a infrastrukturou v pobřežních regionech bude stále důležitější, aby si byly vědomy pravděpodobného celosvětového i místního vzestupu hladiny moře. 
It will become increasingly important for Member States with key cities, inhabitants and infrastructure in coastal regions to be aware of likely global and local sea level rises.
Pravděpodobné riziko zvýšení hladiny moře bylo kvantifikováno až do roku 2050; ohledně možného vývoje změny v období 2050–2100 (viz obrázek 6), kdy se změna může dále urychlit, panuje větší nejistota. 
Likely sea-level rise risk has been quantified up to 2050; greater uncertainty affects the possible rate of change from 2050 to 2100 (see Figure 6), when it may accelerate further.
40 1 2 5 6 
37 55 Figure 6 Đ Sea-level rise projections for the 21st century Representative Concentration Pathways (RCPs) are greenhouse gas concentration trajectories used by the IPCC.
Odhaduje se, že do období 2081– 2100 povede RCP 8,5 ke zvýšení teploty vzduchu na povrchu ve srovnání s obdobím 1850–1900 (předprůmyslovým obdobím) v pravděpodobném rozsahu 3,2 až 5,4 °C (střední hodnota 4,3 °C). 
By 2081-2100, RCP 8.5 is projected to result in a surface air temperature increase, compared with the 1850-1900 (pre-industrial) average, within a likely range of 3.2 to 5.4ĄC (mean of 4.3ĄC).
Odhaduje se, že RCP 4,5 povede ke zvýšení teploty v pravděpodobném rozsahu 1,7 až 3,2 °C (střední hodnota 2,4 °C). 
RCP 4.5 is projected to result in a temperature increase within a likely range of 1.7 to 3.2ĄC (mean of 2.4ĄC).
Zdroj: EÚD, upraveno podle Mengel, Levermann a kol. PNAS, 2016. 
Source: ECA, adapted from Mengel, Levermann et al. PNAS, 2016.
Členské státy obecně využívaly historické údaje, s čímž je spojeno nebezpečí, že nebudou zohledněna zvýšená klimatická rizika 86. 
Member States generally used historical data, which carries the risk of not reflecting heightened climate risks 86.
Směrnice o povodních nevyžaduje, aby byl při mapování zohledněn dopad změny klimatu na záplavy. 
The Floods Directive does not require mapping exercises to consider the impact of climate change on flooding.
Při mapování povodňových rizik všechny navštívené členské státy uplatnily scénáře povodní založené na třech stupních pravděpodobnosti stanovené ve směrnici o povodních (viz bod 40). 
When mapping flood risk, all the Member States visited applied the floods scenarios based on the three probabilities required by the Floods Directive (see paragraph 40).
Tato pravděpodobnost záplav je vyjádřena jako „pravděpodobný interval opakování“ nebo jako procento označující pravděpodobnost výskytu povodně v daném roce. 
These flooding probabilities are expressed in terms of the Ňlikely return periodÓ, or as a percentage reflecting the probability of a floodŐs occurrence in a given year.
Tato společná klasifikace byla založena na historických statistických řadách, které zohledňují pouze historické hydrologické a meteorologické vzorce. 
These common classifications were based on historical statistical series, which only take into account historical hydrological and meteorological patterns.
Neodrážejí však budoucí povětrnostní podmínky ani potenciální změny četnosti nebo 
However, they do not reflect future weather conditions or potential changes in the frequency and severity of floods, due 38
42 závažnosti povodní v důsledku změny klimatu. 
39 to climate change.
Aby tyto budoucí podmínky mohly být zohledněny, jsou zapotřebí odpovídající schopnosti připravovat předpovědi (viz body 80–82). 
Taking into account these future conditions require adequate forecasting capabilities (see paragraphs 80 to 82).
Obdobně jsme zjistili, že investiční rozhodnutí často vycházela z posouzení rizik založených na úrovni ochrany vyjádřené například jako „1 za 100 let“. 
Similarly, we also found that investment decisions had often been guided by risk assessments based on a level of protection expressed, for example, in terms of Ň1 in 100Ó years.
To by investiční rozhodnutí mohlo zkreslit kvůli nedostatečným vědomostem o měnících se rizikových profilech v důsledku rychle se měnícího klimatu (viz body 4–13). 
This could distort investment decisions due to a lack of awareness of changing risk profiles resulting from the rapidly changing climate (see paragraphs 4 to 13).
Následky přívalových povodní způsobených obdobími intenzivnějších dešťů (viz body 4, 8 a 82) a dopad vzestupu hladiny moře (viz rámeček 13) mohou být podceněny, kvůli čemuž hrozí, že investice budou zaplaveny nebo se stanou nedostačujícími dříve, než se předpokládalo, a tudíž se z nich stanou nevyužitá aktiva. 
The consequences of flash floods caused by periods of more intense rain (see paragraphs 4, 8 and 82) and the impact of sea level rise (see Box 13) can be underestimated, creating a risk of investments being submerged or rendered inadequate earlier than anticipated, thus becoming Ňstranded assetsÓ.
Rámeček 13 – Postupy vycházející z historického měření bez úpravy zohledňující vzestup hladiny moře Měřicí stanice v Benátkách a Terstu v severní Itálii vykázaly zvýšení hladiny moře na základě dat sesbíraných za posledních 140 let. 
Box 13 Đ Practices based on historical measurements without adjustment for sea level rise In northern Italy, measuring stations in Venice and Trieste showed a sea level increase based on data collected over the past 140 years.
V Terstu bylo zaznamenáno průměrné zvýšení o 1,2 mm/rok a také zvyšující se rychlost vzestupu v posledních 20 letech. 
In Trieste, an average increase of 1.2 mm / year has been recorded, also showing an accelerated trend over the past 20 years.
Informace ohledně vzestupu hladiny moře v budoucnu však v metodice, kterou orgány použily ke stanovení povodňových scénářů, nebyly zohledněny. 
However, information regarding future sea level rises was not reflected in the methodology used by the authorities to determine the floods scenarios.
V Rumunsku se hladina Černého moře od roku 1860 zvyšuje: + 33 cm za 145 let ve městě Sulina, tj. průměrně o 2,3 mm/rok, a o 13 cm za 70 let v Konstanci, tj. průměrně o 1,9 mm za rok. 
In Romania, the level of the Black Sea rose since 1860: +33 cm in 145 years at Sulina, i.e. on average 2.3 mm / year; and +13 cm in 70 years, i.e. on average 1.9 mm per year at Constanta.
Obdobně se zvýšil maximální průtok Dunaje: o +12 % za 165 let. 
Similarly, the maximum flow of the Danube has increased: +12 % in 165 years.
Při navrhování projektů zaměřených na protipovodňovou ochranu nebyl zohledněn dopad změny klimatu na vzestup hladiny moře. 
The design of flood protection projects did not take account of the impact of climate change on sea level rise.
Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu doporučuje jako klíčové opatření „podporovat pojištění a další finanční produkty pro investice a obchodní rozhodnutí odolné vůči změně klimatu“56. 
The EU strategy on adaptation to climate change recommends as a key action to ŇPromote insurance and other financial products for resilient investment and business decisionsÓ56.
povědomí soukromých osob o riziku záplav a odradit je od osidlování záplavových oblastí. 
Flood risk-adjusted premiums can help raise awareness among private individuals of the risk of flooding and deter settlements in flood-prone areas.
Pojistné plnění, na které vzniká nárok v souvislosti s povodněmi, také může podpořit hospodářské oživení po katastrofě. 
payments against flood claims can also boost economic recovery in the wake of a disaster.
Podle údajů z odvětví pojišťovnictví57 bylo v Evropě v období 1980–2017 kryto pojištěním přibližně 25 % škod způsobených záplavami. 
According to data from the insurance industry57, about 25 % of floods losses in Europe were covered by insurance in the period 1980 to 2017.
Komise při sledování provádění této strategie v členských státech zjistila, že pojišťovací nástroje dosud nebyly řádně začleněny do národních rozhodovacích procesů pro přizpůsobení se změně klimatu ani do obecnějších strategií řízení klimatických rizik. 
The Commission, in monitoring the implementation of this strategy in the Member States, has found that insurance instruments have not yet been well integrated into national adaptation decision-making processes or broader climate risk management strategies.
Při vytváření strategie EU bylo cílem Komise rozšířit využívání pojištění proti přírodním katastrofám. Pokud pojištění zůstane málo rozšířené, pojistné proti povodním zůstane vysoké, což pak dále sníží poptávku po pojištění58. 
The Commission's aim in devising the EU strategy was to increase the use of natural disaster insurance. If insurance coverage stays low, flood premiums remain high, which in turn further reduces the insurance demand58.
Zjistili jsme, že pojištění pro případ povodní je málo rozšířené. 
We found low insurance coverage against floods.
Přestože existují různé modely pojištění (viz obrázek 7), nejvíce využívaným modelem v členských státech bylo poskytování nepovinného soukromého pojištění proti záplavám. Tento model se používá v Bulharsku, České republice, Itálii, Portugalsku a Slovinsku. 
Although various insurance models exist (see Figure 7), the most widely used in the visited Member States was the provision of non-mandatory private flood insurance. This model is used in Bulgaria, the Czech Republic, Italy, Portugal and Slovenia.
Rumunský systém je také soukromý a pojištění proti záplavám je u bydlení údajně povinné. 
RomaniaŐs system is also private and flood insurance is supposedly mandatory for housing.
V Bulharsku, Itálii a Rumunsku byl počet lidí pojištěných proti povodním nízký (viz rámeček 14). 
In Bulgaria, Italy and Romania, the number of people taking out flood insurance was low (see Box 14).
43 57 58 NatCatService (https://natcatservice.munichre.com). 
40 57 58 NatCatService (https://natcatservice.munichre.com).
OECD, Flood Management of Flood Risk (Zvládání povodňových rizik), 2016, s. 58. 
OECD, ŇFlood Management of Flood RiskÓ, 2016, p. 58.
Rámeček 14 – Rozšíření pojištění proti záplavám Česká republika: v roce 2016 bylo proti přírodním katastrofám, bez omezení na povodně, pojištěno 54 % domácností. 
Box 14 Đ Flood insurance coverage The Czech Republic: in 2016, 54 % households had natural disaster insurance, not limited to floods.
Bulharsko: pojistnou smlouvu pro případ povodní má přibližně 10 % domácností a budov a 27 % zemědělských podniků. 
Bulgaria: approximatively 10 % of households and buildings and 27 % of farms have an insurance policy against floods.
Itálie: pojistnou smlouvu pro případ povodní má přibližně 1 % domů. 
Italy: approximatively 1 % of residences have a flood insurance policy.
Rumunsko: starostové by měli ukládat pokuty ve výši až 110 EUR lidem, kteří se proti povodním nepojistí. 
Romania: mayors should charge fines of up to Ű110 to people who neglect to take out insurance against floods.
Přesto je proti povodním pojištěn jen jeden z pěti domů. 
Despite this, only 1 in 5 houses is insured against floods.
OECD rovněž dospěla k závěru, že by kvůli nízké míře pokrytí pojištěním mohly být vlády pod větším tlakem, aby nahrazovaly škody způsobené povodněmi, což by zpomalilo rozšiřování pojištění58. 
The OECD has also concluded that low levels of insurance coverage could place governments under higher pressure to provide compensation for flood losses, which would stunt the growth of insurance coverage58.
Názorný příklad této situace jsme objevili v Rakousku, kde z nedávno 
We found an illustration of this situation in
vypracované studie59 vyplývá, že by systém veřejných vyrovnávacích plateb Katastrophenfonds mohl odradit odvětví pojišťovnictví od převzetí větší úlohy při náhradě škod způsobených mimořádnými povětrnostními jevy. 
Austria, where a recent study59 had concluded that the public compensation scheme ŇKatastrophenfondsÓ might dissuade the insurance sector from assuming a larger role in indemnifying damages from extreme weather events.
V Nizozemsku je nutná veřejná intervence kvůli velmi vysoké míře rizika60 v souvislosti s potenciálními závažnými pobřežními záplavami a prolomením hrází. 
In the Netherlands, the very high level of risk60, potentially from serious coastal flooding or dike breach, explains the need for public intervention.
Veřejný systém ochrany a prevence ve skutečnosti funguje jako kolektivní či veřejný systém pojištění proti povodním nebo prolomení hrází. 
The public protection and prevention system actually operates as a collective or public insurance scheme against coastal floods or dike breach.
Ve Španělsku řídí systém pro krytí mimořádných rizik, včetně povodní, veřejnoprávní subjekt ve spolupráci se soukromým sektorem. 
In Spain, a public entity manages the system for covering extraordinary risks, including floods, in cooperation with the private sector.
Objevili jsme určité silné stránky týkající se způsobu financování a rozsahu krytí aktiv v rámci tohoto systému (viz rámeček 15). 
We found some strengths in this systemŐs mode of financing and the extent of its asset coverage (see Box 15).
45 Rámeček 15 – Krytí mimořádných rizik ve Španělsku Ve Španělsku soukromé společnosti vybírají příplatek za mimořádná rizika zahrnutá v pojistných smlouvách a předávají jej každý měsíc veřejnoprávnímu subjektu Csonsorcio de compensación Seguros (CCS) a malou částku si ponechávají jako provizi. 
42 Box 15 Đ Coverage of extraordinary risks in Spain In Spain, private companies collect a surcharge for extraordinary risks on insurance contracts and transfer it to the public entity ŇConsorcio de compensacin SegurosÓ (CCS) each month, retaining a small amount as commission.
V případě vzniku škod způsobených v důsledku právně vymezeného mimořádného rizika, například povodní, CCS pojistníka odškodní. 
In the event of damage caused by a legally defined extraordinary risk, such as flooding, the CCS compensates the policyholder.
Veřejnoprávní subjekt sám o sobě žádné pojistné smlouvy neuzavírá. 
The public entity itself does not issue any insurance policies.
Toto volitelné krytí mimořádného rizika musí být připojeno k pojistným smlouvám vztahujícím se na daná aktiva. 
This optional extraordinary risk coverage must be attached to insurance policies covering the assets.
Evropská komise59 odhadla, že proti záplavám je na španělském pojistném trhu pojištěno více než 75 % domácností a podniků. 
The European Commission59 estimated the flood insurance coverage in the Spanish insurance market to be above 75 % for households and the commercial sector.