natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve třetí složce analyzujeme, nakolik se v rámci programu Horizont 2020 klade důraz na výkonnost. 
Finally we analyse the extent to which there is a focus on performance within Horizon 2020.
Oddíl 1 – Vazby mezi strategií Evropa 2020, novými prioritami Komise a programem Horizont 2020 ne vždy umožňují zaměřit se na výkonnost a je potřeba je vyjasnit Evropa 2020 a Horizont 2020 3.7. 
Section 1 — Links between Europe 2020, the new Commission priorities and Horizon 2020 do not always facilitate a focus on performance and need to be clarified Europe 2020 and Horizon 2020 3.7.
Evropa 2020 je desetiletou strategií Evropské unie pro zaměstnanost a růst. Byla zahájena v roce 2010 s cílem vytvořit podmínky pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. 
Europe 2020 is the European Union’s 10-year jobs and growth strategy. It was launched in 2010 to create the conditions for smart, sustainable and inclusive growth.
Odpovědnost za realizaci strategie Evropa 2020 sdílí EU s 28 členskými státy. 
Responsibility for delivering the Europe 2020 strategy is shared between the EU and its 28 Member States.
Každý z pěti hlavních cílů strategie (5) má proto v každém členském státě související vnitrostátní cíl, který zohledňuje okolnosti daného státu. 
Thus the strategy’s five headline targets (5) have an associated national target in each Member State, reflecting the different circumstances of each.
(5) Jedná se o těchto pět hlavních cílů: 1. zaměstnanost (zaměstnat 75 % osob ve věkové kategorii 20–64 let); 2. výzkum a vývoj (investovat do výzkumu a vývoje 3 % HND Evropské unie); 3. změna klimatu a energetická udržitelnost (snížit emise skleníkových plynů oproti stavu v roce 1990 o 20 %, případně až o 30 %, pokud k tomu budou vhodné podmínky, zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na 20 % a o 20 % zvýšit energetickou účinnost); 4. vzdělávání (snížit míru nedokončení studia pod 10 % a ve věkové kategorii 30–34 let dosáhnout nejméně 40 % podílu osob s dokončeným terciárním vzděláním); 5. boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení (snížit nejméně o 20 milionů počet lidí, kteří žijí v chudobě a sociálním vyloučení nebo kteří žijí na pokraji chudoby a sociální vyloučení jim hrozí). 
Employment (75 % of the 20-64 year olds to be employed); 2. Research and Development (R&D) (3 % of the EU’s GDP to be invested in R&D); 3. Climate change and energy sustainability (greenhouse gas emissions 20 % or even 30 % if the conditions are right lower than 1990 — 20 % of energy from renewables — 20 % increase in energy efficiency); 4.
13.10.2016 Úřední věstník Evropské unie C 375/81 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.8. 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/81 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.8.
Program Horizont 2020 má na období 2014–2020 rozpočet přibližně 75 miliard EUR. 
Horizon 2020 has a budget of around 75 billion euro for 2014-2020.
Jedná se program EU na podporu výzkumu a inovací, jehož obecným cílem je „přispět k vybudování společnosti a hospodářství založených na znalostech a inovacích v celé Unii“(6). 
It is the EU’s programme for supporting research and innovation, with the general objective to ‘contribute to building a society and an economy based on knowledge and innovation across the Union’ (6).
Podporuje strategii Evropa 2020 a také cíl EU vytvořit Evropský výzkumný prostor (7). 
It supports the Europe 2020 strategy and the EU objective of creating a European Research Area (ERA) (7).
Zároveň zastřešuje programy pro výzkum a inovace, které byly dříve samostatné (8). 
It brings together previously separate spending programmes for research and innovation (8).
Finanční podpora má především podobu grantů, ale k dispozici jsou i jiné formy financování, např. finanční nástroje. 
Funding is provided mainly in form of grants, although access to other forms of finance, such as financial instruments, is also available.
Většinu výdajů v rámci programu Horizont 2020 řídí Komise buď samostatně, nebo prostřednictvím agentur a dalších subjektů. 
The Commission manages the majority of expenditure under Horizon 2020, either itself or through agencies and other bodies.
Příjemci programu Horizont 2020 jsou jednotlivci, týmy, univerzity, výzkumné ústavy, malé a střední podniky a větší společnosti, a to v rámci EU i mimo ni. 
Beneficiaries of Horizon 2020 are individuals, teams, universities, research institutes, SMEs and larger companies, from within and outside the EU.
Řada financovaných projektů jsou projekty spolupráce. 
Many funded projects are collaborative.
(6) Právní základ programu Horizont 2020 existuje na několika úrovních. 
(6) The legal basis for Horizon 2020 exists at a number of levels.
Článek 182 SFEU vymezuje víceletý rámcový program pro výzkum a zvláštní programy a nástroje politiky EU v oblasti výzkumu a vývoje. 
Article 182 of the TFEU provides for multi-annual research framework programme and specific programmes as instruments of EU research and development policy.
1291/2013 ze dne 11. prosince 2013, kterým se zavádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje rozhodnutí č. 
Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decision No 1982/2006/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p.
2013, s. 104) vymezuje obecné a specifické cíle programu Horizont 2020, stanovuje priority, hlavní rysy činností a celkovou finanční částku. 
104) sets out the general and specific objectives of Horizon 2020, fixes priorities, broad lines of activities and the overall financial amount.
Rozhodnutí Rady 2013/743/EU ze dne 3. prosince 2013 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020), a o zrušení rozhodnutí 2006/971/ES, 2006/972/ES, 2006/973/ES, 2006/974/ES a 2006/975/ES (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 965) definuje specifické cíle a hlavní rysy činností. 
Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020) and repealing Decisions 2006/971/EC, 2006/972/EC, 2006/973/EC, 2006/974/EC and 2006/975/EC (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) defines specific objectives and broad lines of activities.
1290/2013, kterým se stanoví pravidla pro účast a šíření výsledků Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) a zrušuje nařízení (ES) č. 
Regulation (EU) No 1290/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 laying down the rules for participation and dissemination in ‘Horizon 2020 — the Framework Programme for Research and Innovation (2014-2020)’ and repealing Regulation (EC) No 1906/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
(7) Článek 179 SFEU. 
(7) Article 179 of the TFEU.
(8) Vedle bývalého sedmého rámcového programu (7.RP), programu Evropského společenství pro atomovou energii pro výzkum a odbornou přípravu a některých činností Společného výzkumného střediska (interního vědeckého útvaru Komise), které již byly sloučeny, zahrnuje také inovační aspekty programu pro konkurenceschopnost a inovace a příspěvek EU k Evropskému inovačnímu a technologickému institutu. 
(8) In addition to the former Framework Programme 7 (FP7), the Euratom Research and Training Programme and some activities of the Joint Research Centre (JRC), the Commission’s in-house science service, that were already combined, it also includes innovation aspects of the Competitiveness and Innovation Programme and the EU contribution to the European Institute of Innovation and Technology (EIT).
C 375/82 Úřední věstník Evropské unie 13.10.2016 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.10. 
EN C 375/82 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.10.
Obrázek 3.2 znázorňuje strukturu programu Horizont 2020. 
Figure 3.2 shows the structure of Horizon 2020.
Obecný cíl je v ní zohledněn prostřednictvím tří priorit (1. vynikající věda, 2. vedoucí postavení v průmyslu a 3. společenské výzvy). 
The general objective is translated into three priorities (1. Excellent science, 2. Industrial leadership and 3.
Tyto priority se realizují prostřednictvím 14 „specifických cílů“, doplněných o hlavní rysy činností, které stanoví jejich vědecký a technologický obsah. 
These priorities are pursued through 14 ‘specific objectives’, complemented by broad lines of activities which provide their scientific and technological content.
Obecný cíl se dále dělí na dva specifické cíle („šíření excelence a rozšiřování účasti“ a „věda se společností a pro společnost“), zatímco dva další subjekty (Společné výzkumné středisko a EIT) přispívají k realizaci obecného cíle a priorit plněním svých vlastních specifických cílů. 
The general objective is also pursued through two specific objectives (‘Spreading excellence and widening participation’ and ‘Science with and for society’), while two additional organisations, the JRC and the EIT also contribute to the general objective and the priorities by following their own specific objectives.
Horizont 2020 zahrnuje také doplňková výzkumná opatření, jako je např. iniciativa „Rychlá cesta k inovacím“ na podporu inovačních činností v těsné návaznosti na trh. 
Horizon 2020 also includes additional research measures, such as ‘Fast-Track to Innovation’ to promote close-to-the-market innovation activities.
CS 13.10.2016 Úřední věstník Evropské unie C 375/83 Obrázek 3.2 – Struktura programu Horizont 2020 Zdroj: Evropský účetní dvůr. 
EN 13.10.2016 Official Journal of the European Union C 375/83 Figure 3.2 — The structure of Horizon 2020 Source: European Court of Auditors.
C 375/84 Úřední věstník Evropské unie 13.10.2016 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE Mezi programem Horizont 2020 a strategií Evropa 2020 existují rámcové vazby, ale je třeba je upevnit, aby umožňovaly klást větší důraz na výkonnost 3.11. 
EN C 375/84 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS There are high-level links between Horizon 2020 and Europe 2020 but need to be enhanced to ensure that they facilitate a greater focus on performance 3.11.
Právní předpisy stanoví pro Horizont 2020 tři ukazatele výkonnosti pro posuzování pokroku v plnění obecného cíle: a) ukazatel intenzity výzkumu a vývoje, podle něhož by do roku 2020 měly investice v této oblasti představovat alespoň 3 % HDP – což se shoduje s jedním z pěti hlavních cílů strategie Evropa 2020; b) ukazatel hodnocení výsledků v oblasti inovací; c) podíl výzkumných pracovníků v aktivním obyvatelstvu (9). 
Under the legislation, Horizon 2020 has three performance indicators for assessing progress against its general objective: (a) the research and development intensity indicator according to which investment should account for at least 3 % of GDP by 2020 — replicating one of Europe 2020’s five headline targets; (b) an innovation output indicator; (c) the share of researchers in the active population (9).
Tento ukazatel nemá žádnou přímou vazbu na hlavní cíle Evropa 2020. 
This indicator has no direct link with Europe 2020 headline targets.
Uvedený ukazatel 3% měří objem prostředků věnovaných na výzkum a vývoj. Nebyl koncipován tak, aby měřil výstupy, výsledky nebo dopady. 
The 3% indicator measures the input of funds in research and development. It was not designed to measure output, results or impact.
Do právních předpisů programu Horizont 2020 je poprvé zahrnut požadavek, aby soukromé prostředky (na rozdíl od veřejných) vložené do výzkumu a vývoje tvořily dvě třetiny hodnoty celkových investic(10). 
Horizon 2020 adds for the first time in legislation the requirement that private — as opposed to public — investment in research and development should account for two-thirds of the total (10).
Pokud jde o tyto cíle, celkové investice v roce 2014 v Evropě se pohybovaly mírně nad 2% HDP, přičemž podíl soukromých prostředků činil 64 %. 
Against these targets, in 2014 total such investment across Europe was just over 2 % of GDP, with the private sector accounting for around 64 % of this.
Srovnatelné údaje v USA byly 2,8 % za rok 2012, v Japonsku to bylo 3,5% a v Jižní Koreji 4,2% (v obou zemích za rok 2013). 
Comparable figures for the USA were 2,8 % in 2012, 3,5 % for Japan and 4,2 % for South Korea (for both countries in 2013).
3.12. 
THE COMMISSION’S REPLIES 3.12.
Ačkoliv ukazatel intenzity výzkumu a vývoje 3% měří finanční prostředky věnované na výzkum a vývoj, zároveň odráží účinnost přijatých politických opatření vedoucích k podpoře základů špičkové vědy v členských státech a vytvoření lepších rámcových podmínek pro výzkum a inovace v soukromém sektoru. 
Whilst the 3 % R&D intensity indicator measures the input of funds in research and development, it also reflects the effectiveness of policy measures taken to stimulate a high quality science base in the Member States and to create better framework conditions for research and innovation in the private sector.
(9) Příloha I nařízení (EU) č. 
(9) Annex I of Regulation (EU) No 1291/2013.
1291/2013, 3. bod odůvodnění. 
(10) Recital 3 of Regulation (EU) No 1291/2013.
V březnu 2002 Rada na svém zasedání v Barceloně stanovila cíl zvýšit průměrnou míru investic do výzkumu z 1,9% HDP na 3% HDP, z toho by dvě třetiny měl financovat soukromý sektor. 
In March 2002, the Barcelona Council set the objective to increase the average research investment level from 1,9 % of GDP to 3 % of GDP, of which two thirds should be funded by the private sector.
Výdaje programu Horizont 2020 představují relativně malý příspěvek k dosažení tohoto cíle. 
Horizon 2020 spending is one relatively small contribution to the target.
Vždy se očekávalo, že většinu prostředků na tuto oblast poskytnou členské státy. 
It was always expected that Member States would provide the bulk of funds in this area.
V roce 2014, tedy prvním roce provádění programu, byly výdaje institucí EU v rámci Horizontu 2020 jen těsně pod 10% celkových veřejných rozpočtů na výzkum a vývoj. Ve výroční zprávě za loňský rok jsme uvedli, že při splnění všech národních cílů pro výzkum a vývoj by celkové investice představovaly 2,6 % HDP do roku 2020, což je stále pod cílovými 3 % (11). 3.13. 
In 2014, the first year of implementation, Horizon 2020 spending by the EU institutions represented just under 10 % of total public budgets for R&D. We noted in last year’s annual report that meeting all national targets for research and development would lead to a total investment of 2,6 % of GDP by 2020, some way below the 3 % target (11). of the European Union C 375/85 THE COMMISSION’S REPLIES 3.13.
V oblasti vývoje, stejně tak jako v programu Horizont 2020, byly provedeny kroky vedoucí ke koordinaci a zlepšení investic členských států do výzkumu a inovací a rozvoji rámcových podmínek, které umožňují prosperitu inovací v soukromém sektoru (otevřené inovace). 
In the area of research, as well as Horizon 2020, efforts are made to coordinate and improve Member States’ investment in research and innovation, and to develop framework conditions that allow private sector innovation to thrive (open innovation).
Pro účely dosažení významného pokroku ve smazávání rozdílů v inovacích mezi Evropskou unií a jejími hlavními konkurenty je toto zcela zásadní. 
This is crucial to making significant progress in closing the innovation divide between the European Union and its key competitors.
Spolu s politikou změny klimatu zaměřenou na budoucnost a přetavením evropských silných stránek ve vědě a technologii do celosvětově vedoucí role (otevřenost světu) jsou klíčovými cíli politiky výzkumu také posilování dopadu a špičkové vědy prostřednictvím otevřenosti (otevřená věda) a jednotného digitálního trhu, začlenění digitálních technologií do zásadních společenských výzev, provádění rozměru výzkumu, inovací a konkurenceschopnosti energetické unie. 
Increasing impact and excellent science through openness (open science) and a digital single market, embedding digital into the grand societal challenges, implementing the research, innovation and competitiveness dimension of the Energy Union, together with a forward-looking climate-change policy, and translating Europe’s strengths in science and technology into a leading global voice (open to the world) are also key objectives of research policy.
K pokroku směrem k dosažení 3% cíle přispěly také investice do výzkumu a inovací z programů politiky soudržnosti z období let 2007– 2013. 
Research and innovation investments from the cohesion policy programmes for 2007-2013 also contributed to the progress towards the 3 % target.
Díky tematickému zacílení EFRR budou tyto příspěvky pokračovat také v programovém období 2014–2020 a dojde k posílení jejich dopadu a využití díky ex ante podmíněnosti „inteligentní specializace“ pro výzkum a inovace. 
This contribution is continued for the 2014-2020 programming period thanks to the thematic concentration of ERDF and will strengthen its impact and leverage thanks to the ‘Smart Specialisation’ ex ante conditionality for research and innovation.
Příspěvek programu Horizont 2020 k úspěchu strategie Evropa 2020 je posílen interakcí s dalšími činnostmi na evropské a vnitrostátní úrovni. 
The contribution of Horizon 2020 to the achievement of the Europe 2020 strategy is reinforced by the interaction with other actions at EU and national level.
Druhý ukazatel výkonnosti programu Horizont 2020, týkající se inovací, je složený ukazatel hodnocení výsledků. 
The second Horizon 2020 performance indicator, on innovation, is a composite output indicator.
Původně byl vypracován pro stěžejní iniciativu strategie Evropa 2020 s názvem „Unie inovací“(12). 
It was initially developed for the Europe 2020 flagship initiative ‘Innovation Union’ (12).
Zachycuje informace o čtyřech složkách: patentech, zaměstnanosti v oborech vyžadujících vysokou úroveň znalostí, konkurenceschopnosti zboží a služeb vyžadujících vysokou úroveň znalostí a zaměstnanosti v rychle rostoucích podnicích v inovačních odvětvích. 
It captures information on four elements: patents, employment in knowledge-intensive activities, competitiveness of knowledge-intensive goods and services, and employment in fast-growing firms of innovative sectors.
Skupina pro výzkum složených ukazatelů (financovaná EU) upozornila na to, že takovéto ukazatele založené na dílčích ukazatelích bez společné směrodatné jednotky měření i konkrétní metody vážení, mají své výhody i nevýhody. 
The Composite Indicators Research Group (financed by the EU) has pointed to the fact that such indicators, based on sub-indicators with no common meaningful unit of measurement and with no obvious method for weighting, have pros and cons.
Dávají sice obecný přehled, ale jsou-li chápány izolovaně, mohou zároveň vést ke zjednodušeným závěrům ohledně dané politiky; měly by se proto využívat v kombinaci s dílčími ukazateli. 
In particular, while they illustrate the big picture, there is a risk that in isolation they can lead to simplistic policy conclusions; they should therefore be used in combination with the sub-indicators.
Komise vydala o tomto ukazateli a dílčích ukazatelích zprávu v březnu 2016 (13). 
The Commission reported on this indicator and the sub-indicators in March 2016 (13).
(11) Výroční zpráva za rok 2014, bod 3.17 písm. b). 
(11) 2014 annual report, paragraph 3.17(b).
(12) COM(2013) 624 final/2 ze dne 13. září 2013, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, „Hodnocení výsledků v oblasti inovací v Evropě: na cestě k novému ukazateli“. 
(12) COM(2013) 624 final of 13 September 2013, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Measuring innovation output in Europe: towards a new indicator’.
(13) Zpráva Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016 (Výkonnost vědy, výzkumu a inovací v EU v roce 2016, Příspěvek k dosažení cíle otevřené inovace, otevřené vědy a otevřenosti světu: 2016). 
(13) ‘Science, Research and Innovation Performance of the EU 2016, A contribution to the open innovation, open science, open to the world agenda: 2016’ report.
C 375/86 Úřední věstník Evropské unie 13.10.2016 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.15. 
EN C 375/86 Official Journal of the European Union 13.10.2016 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.15.
Výhodou ukazatele hodnocení výsledků v oblasti 3.15 inovací je, že se zaměřuje na vytváření vhodných podmínek pro inovace a poskytuje měřítko pro posuzování pokroku inovačních činností na úrovni hospodářství EU. 
The innovation output indicator has the advantage that it focuses attention on establishing the right conditions for innovation and that it provides a measure for assessing progress in innovation at the level of the EU economy.
Má však také řadu nedostatků, které omezují jeho užitečnost pro sledování toho, nakolik program Horizont 2020 přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020: — Komise zatím nestanovila vyčíslitelný cíl, kterého je třeba dosáhnout do určitého data (14); — Komise jej netransponovala do vnitrostátních cílů, aby tak zohlednila situaci jednotlivých členských států, jak to u ukazatelů měřících inovace doporučují odborníci v této oblasti (15). 
However, it also has a number of shortcomings which limit its usefulness for monitoring the Horizon 2020 contribution towards the Europe 2020 strategy objectives: — the Commission has not yet set a quantified target to be reached by a defined date (14); THE COMMISSION’S REPLIES — the Commission has not translated it into national targets to reflect the individual situation of each Member State — as recommended by experts in the field for indicators measuring innovation (15).
Specifické cíle vymezené v programu Horizont 2020 představují další úroveň v hierarchii cílů, kde se stanoví vazby na strategii Evropa 2020. 
The specific objectives set by Horizon 2020 are the next level in the hierarchy of objectives where links are established to the Europe 2020 strategy.
Největší část (38 %) rozpočtu programu Horizont 2020 je vyčleněna na prioritu „společenské výzvy“, která má řešit priority strategie Evropa 2020 v této oblasti politiky. — Aby mohl vyčíslitelný cíl ovlivňovat vytváření politik a podporovat vývoj, musí být nastavený cíl konsenzuální, podložený důkazy a srovnáváním a musí být snadno srozumitelný a sdělitelný. 
The largest element (38 %) of the Horizon 2020 budget is allocated to the priority ‘Societal challenges’ which is designed to address policy priorities in the Europe 2020 strategy. — In order for a quantitative target to impact policymaking and stimulate progress, the target set must be consensual, justified on the basis of evidence and benchmarking, and easy to understand and communicate.
U složených ukazatelů, jako je ukazatel výstupů v oblasti inovací, je to obtížné, protože souhrnná bilance, která je jejich výsledkem, je ze své podstaty abstraktní. 
This is more difficult to achieve in the case of composite indicators, such as the Innovation Output Indicator, as the summary scores in which they result are by nature abstract.
Proto je běžné, že složené ukazatele nevykazují cílové hodnoty. 
Therefore, composite indicators typically do not come with target levels.
Dalším příkladem tohoto případu je souhrnný rejstřík srovnávacího přehledu Unie inovací, který také nemá cílové hodnoty, ale má jednoznačný dopad na tvorbu politiky členských států. 
Another example of this is the Summary Index of the Innovation Union Scoreboard, which also does not have a target level, but still clearly has an impact on policymaking of Member States.
Navíc jsou u některých složených ukazatelů dostupné časové řady stále příliš krátké na to, aby bylo možné stanovit tendence jejich směřování a určit tak smysluplné cílové hodnoty (složka o podnikání s vysokým růstem byla založena na novém sběru údajů Eurostatu). 
Furthermore, the available time series for some of the component indicators are still too short to establish trend lines and identify a meaningful EU target level (the component on high-growth enterprise was based on a new Eurostat data collection).