natgillin/translations-raw huggingface dataset:
5 I. Účetní dvůr posuzoval, zda Komise řídí nástroj finanční podpory tureckého společenství na Kypru v severní části Kypru1 účelně. 
5 I. The Court of Auditors assessed whether the Commission is managing the instrument for financial support to the Turkish Cypriot community (hereafter referred to as TCc) in the northern part of Cyprus1 effectively.
Účetní dvůr konkrétně zkoumal, zda Komise vypracovala program pomoci, který odráží cíle nástroje, a zda zavedla vhodné prováděcí mechanismy a zda jednotlivé projekty přinášejí zamýšlené výsledky. 
Specifically, the Court examined whether the Commission drew up an assistance programme which reflected the instrument’s objectives and put in place appropriate implementing arrangements and whether the individual projects are achieving their intended results.
Audit se týkal období od přijetí nařízení Rady (ES) č. 389/2006 v únoru 2006 do třetího čtvrtletí roku 2011. 
The audit covered the period from the adoption of Council Regulation (EC) No 389/2006 in February 2006 to the third quarter of 2011.
Zkoumal se při něm vzorek 34 zakázek s celkovou hodnotou přibližně jedné třetiny (97,5 milionu EUR) veškerých rozpočtových prostředků přidělených na nástroj v období 2006–2011. 
It included the examination of a sample of 34 contracts totalling approximately one third (97,5 million euro) of all budget allocations to the instrument from 2006–11.
Z programu bylo podpořeno mnoho různých příjemců z tureckého společenství na Kypru a program již přinesl některé výsledky. 
The programme has assisted a great number of different beneficiaries across the TCc and some results have already been achieved.
Nebylo však možné realizovat největší projekt programu (27,5 milionu EUR), kterým je výstavba závodu na odsolování mořské vody, což pro program představuje zásadní nezdar. 
However, the planned construction of a seawater desalination plant, the programme’s largest project (27,5 million euro), cannot be implemented, which represents a significant setback for the programme.
Obecněji řečeno, udržitelnost projektů je kvůli omezené správní a finanční kapacitě orgánů tureckého společenství a zpožděnému přijímání příslušných „zákonů“ z jejich strany často nejistá. 
More generally, the sustainability of projects is often in doubt due to limited administrative and financial capacity of the TCc authorities and their delayed adoption of relevant ‘laws’.
V. Na základě výše uvedených připomínek předkládá Účetní dvůr Komisi soubor doporučení, která se vztahují k různým možným scénářům vycházejícím jak z vývoje procesu znovusjednocení, tak z rozsahu budoucí pomoci EU: pokud v krátkodobém výhledu nedojde k urovnání a bude rozhodnuto, že tureckému společenství na Kypru by se mělo poskytnout další významné financování, měla by Komise podniknout některé kroky, aby své řízení programu pomoci posílila (viz bod 64), Navzdory složitému politickému kontextu a těsnému časovému rozvrhu dokázala Komise vytvořit program, jenž odrážel cíle nařízení. 
V. On the basis of the above observations the Court makes a set of recommendations to the Commission covering different possible scenarios based both on developments in the reunification process and the level of future EU assistance: III. — Despite the difficult political context and a compressed timetable, the Commission managed to establish a programme which reflected the regulation’s objectives.
Rovněž byla schopna rychle — zřídit kancelář pro řízení programu a zavést vhodné prováděcí mechanismy. 
It was also able to quickly set up a programme management office and introduce suitable implementation mechanisms.
Hlavní nedostatek byl dán tím, že kancelář na podporu programu nefungovala podle propracovanějších postupů stejným způsobem jako delegace EU a že smlouvy s některými klíčovými pracovníky byly omezeny na dobu tří let. 
The main weaknesses resulted from — the programme support office not operating under more devolved procedures like EU delegations and from contracts for some key staff being limited to three years.
1 Spojení „severní část Kypru“ je zeměpisný termín, který označuje oblasti Kyperské republiky, v nichž vláda republiky nevykonává skutečnou kontrolu. — bude-li rozhodnuto další rozsáhlý program pomoci nepodporovat, měl by se připravit akční plán na redukci nebo postupné zrušení činností pracovní skupiny Komise (viz bod 65), — pokud v procesu znovusjednocení nastane významný pokrok, měla by Komise včas připravit program, který by umožnil celé zemi, aby po znovusjednocení mohla využívat financování z EU (viz bod 66). 
If it is decided not to support a further large-scale assistance programme, an action plan should be prepared to scale down or phase out the Commission Task Force’s operations (see paragraph 65).
6 ÚVOD ZÁKLADNÍ INFORMACE 1. 
6 INTRODUCTION BACKGROUND 1.
Kypr získal samostatnost v roce 1960. 
Cyprus became independent in 1960.
Smlouva o zárukách, kterou téhož roku podepsali Řecko, Turecko, Spojené království a zástupci řeckého a tureckého společenství na Kypru, měla zaručit základní ustanovení ústavy a územní celistvost a svrchovanost Kypru. 
The Treaty of Guarantee signed the same year by Greece, Turkey, the United Kingdom and the representatives of the Greek Cypriot and Turkish Cypriot communities intended to guarantee the basic provisions of the constitution and the territorial integrity and sovereignty of Cyprus.
Brzy se však objevily neshody ohledně revize ústavy, které v roce 1963 vedly k politickému kolapsu a vlně násilí mezi oběma společenstvími. 
However, disagreements over the revision of the constitution soon surfaced and led to a political breakdown in 1963 and an upsurge in intercommunal violence.
Po schválení rezoluce Rady bezpečnosti Organizace spojených národů (OSN) č. 186 v březnu 1964 byly zřízeny Mírové síly OSN na Kypru (UNFICYP), které zde stále působí v současném počtu přibližně 1 000 vojáků. 
After United Nations (UN) Security Council Resolution 186 in March 1964, the UN Peacekeeping Force in Cyprus (UNFICYP) was established and is still in place with a current strength of approximately 1 000 troops.
Kypr je dnes de facto rozdělen od turecké vojenské intervence v severní části ostrova v červenci 1974. 
The existing de facto division of Cyprus dates back to Turkey’s military intervention in the northern part of the island in July 1974.
Ta následovala po letech bojů mezi oběma společenstvími a krátkém a neúspěšném vojenském převratu, který provedly části Národní gardy kyperských Řeků vedené řeckými důstojníky. 
This followed years of intercommunal struggles and a short-lived military coup by sections of the Cypriot National Guard led by Greek officers.
Po tureckém vojenském zásahu rozšířila Rada bezpečnosti OSN mandát UNFICYP, pod nějž dnes spadá dohled nad faktickým příměřím a udržování nárazníkové zóny podél„zelené linie“, jež odděluje severní a jižní část ostrova. 
In the aftermath of the Turkish military intervention the UN Security Council expanded UNFICYP’s mandate, which now includes supervision of the de facto ceasefire and maintenance of a buffer zone along the ’green line‘ which marks out the northern and southern parts of the island.
V důsledku událostí v roce 1974 žijí kyperští Řekové a kyperští Turci odděleně každý na své straně nárazníkové zóny. 
As a result of the 1974 events, the vast majority of Greek Cypriots and Turkish Cypriots live separately on the respective sides of the buffer zone.
Vlastnické otázky, které takto vznikly, jsou jedním z nejsložitějších problémů, které je třeba v rámci probíhajících snah o dosažení dohody vyřešit (viz bod 32). 
The resulting property issue has been one of the most difficult problems to solve as part of the ongoing efforts to reach a settlement (see paragraph 32).
Samozvaná „Severokyperská turecká republika“ byla vyhlášena 15. listopadu 1983, avšak uznalo ji pouze Turecko. 
The self-proclaimed ’Turkish Republic of Northern Cyprus‘ was declared on 15 November 1983 but is recognised only by Turkey.
V rezoluci Rady bezpečnosti OSN č. 541 (z 18. listopadu 1983) se prohlašuje, že pokus vytvořit „Seve-rokyperskou tureckou republiku“ je neplatný. 
UN Security Council Resolution 541 (18 November 1983) states that the attempt to create the ’Turkish Republic of Northern Cyprus’ was invalid.
OSN uznává svrchovanost Kyperské republiky za podmínek její nezávislosti z roku 1960. 
The UN recognises the sovereignty of the Republic of Cyprus according to the terms of its independence in 1960.
Na zasedání v Helsinkách v prosinci 1999 Evropská rada rozhodla, že politická dohoda nebude podmínkou pro vstup Kypru do Evropské unie (EU), přičemž však zdůraznila, že dohoda by vstupní proces usnadnila. 
At its meeting in Helsinki in December 1999, the European Council decided that a political settlement would not be a precondition for the accession of Cyprus to the European Union (EU), although it underlined that a settlement would facilitate the accession process.
V prosinci 2002 Evropská rada v Kodani rozhodla, že Kypr bude přijat jako nový členský stát EU, avšak současně zopakovala, že dává přednost vstupu sjednoceného Kypru. 
In December 2002, the European Council decided in Copenhagen that Cyprus would be admitted as a new EU Member State, while reiterating its preference for the accession of a unified Cyprus.
V referendu konaném v dubnu 2004 odmítlo 76 % hlasujících kyperských Řeků Annanův plán na znovusjednocení, zatímco 65 % hlasujících kyperských Turků jej podpořilo. 
However, in an April 2004 referendum the Annan Settlement Plan was rejected by 76 % of the Greek Cypriots voting, while 65 % of Turkish Cypriots voting approved it.
Kyperská republika tak 1. května 2004 do EU vstoupila jako stále de facto rozdělený ostrov. 
The Republic of Cyprus therefore joined the EU on 1 May 2004 with the island still de facto divided.
Celý ostrov je sice právně součástí EU, avšak platnost acquis communautaire je v severní části, kde Kyperská republika nevykonává skutečnou kontrolu, pozastavena. 
While the whole island legally is part of the EU, the acquis communautaire is suspended in the northern part, an area over which the Republic of Cyprus does not exercise effective control.
To představuje jedinečný politický, právní a diplomatický kontext. 
This constitutes a unique political, legal and diplomatic context.
V září 2008 bylo pod záštitou OSN zahájeno nové kolo rozhovorů, které stále probíhají. 
A new round of UN-sponsored talks was launched in September 2008 and is still ongoing.
Generální tajemník Organizace spojených národů a vedoucí představitelé řeckého a tureckého společenství na Kypru se dohodli, že se popáté sejdou v lednu 2012. 
The United Nations Secretary-General and the leaders of the Greek Cypriot and Turkish Cypriot communities agreed to meet for a fifth time in January 2012.
FINANČNÍ POMOC EU 8. 
EU FINANCIAL ASSISTANCE 8.
Po referendu v roce 2004 Rada (ve složení pro obecné záležitosti a vnější vztahy) týden před vstupem Kyperské republiky do EU požádala Komisi, aby předložila návrh programu podpory. 
Following the 2004 referendum the Council (General Affairs and External Relations), a week before the accession of the Republic of Cyprus to the EU, requested the Commission to submit a proposal for an aid programme.
Rada ve svých závěrech uvedla: „Turecké společenství na Kypru jasně vyjádřilo touhu po budoucnosti v rámci Evropské unie. 
In its conclusions the Council stated: ‘The Turkish Cypriot community has expressed their clear desire for a future within the European Union.
Rada je odhodlána ukončit izolaci tureckého společenství na Kypru a pomoci znovusjednocení Kypru podporou jeho hospodářského rozvoje. 
The Council is determined to put an end to the isolation of the Turkish Cypriot community and to facilitate the reunification of Cyprus by encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community.
Rada vyzvala Komisi, aby za tímto účelem předložila ucelený návrh se zvláštním důrazem na hospodářskou integraci ostrova a na zlepšení styků mezi oběma společenstvími a s EU.2“ 9. 
The Council invited the Commission to bring forward comprehensive proposals to this end, with particular emphasis on the economic integration of the island and on improving contact between the two communities and with the EU.’2 9.
Dne 7. července 2004 navrhla Komise balíček dvou nařízení: jedno se týkalo nástroje finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a druhé bylo nařízení o „přímém obchodu“. 
On 7 July 2004, the Commission proposed a package of two regulations: one for a financial support instrument to encourage the economic development of the Turkish Cypriot community and a ’direct trade‘ regulation.
Dohoda o přijetí balíčku v Radě se však ukázala jako obtížná a nařízení musela být rozdělena3. 
It proved, however, difficult for the Council to agree on the adoption of this package and the two regulations had to be decoupled3.
2 Závěry Rady o Kypru, DG E I 8907/04. 
2 Council Conclusions on Cyprus, DG E I 8907/04.
Brusel: Rada Evropské unie, 27. dubna 2004. 
Brussels: Council of the European Union, 27.4.2004.
3 Pokud jde o přijetí nařízení o„přímém obchodu“, nebylo dosaženo žádného pokroku. 
3 No progress has been made for the adoption of the ’direct trade‘ regulation.
Pohyb osob, zboží a služeb ze severní do jižní části Kypru upravuje„nařízení o zelené linii“, které vstoupilo v platnost 1. května 2004 (nařízení Rady (ES) č. 866/2004 ze dne 29. dubna 2004 o režimu podle článku 2 protokolu č. 10 k aktu o přistoupení (Úř. věst. L 161, 30.4.2004, s. 128)). 
The movement of persons, goods and services from the northern to the southern part of Cyprus is regulated by the ’Green Line Regulation‘ which entered into force on 1.5.2004, Council Regulation (EC) No 866/2004 of 29 April 2004 on a regime under Article 2 of Protocol No 10 of the Act of Accession (OJ L 161, 30.4.2004, p. 128).
7 Zvláštní zpráva č. 6/2012 – Podpora Evropské unie pro turecké společenství na Kypru 
7 Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community
Nařízení Rady o nástroji finanční podpory bylo nakonec přijato 27. února 20064 a v první fázi na něj bylo přiděleno 258,8 milionu EUR. 
The Council regulation for the instrument of financial support was eventually adopted on 27 February 20064 with an initial allocation of 258,8 million euro.
To byla ve skutečnosti částka, která byla pro turecké společenství na Kypru vyčleněna na provádění politik EU na Kypru, pokud se dosáhne politické dohody před přistoupením. Během období 2009–2011 byly přiděleny menší dodatečné částky v celkové výši 33,5 milionu EUR. 
This was in fact the amount which had been earmarked for the Turkish Cypriot community for the implementation of EU policies in Cyprus if a political settlement was reached before accession.
Přidělené prostředky podle cílů nástroje jsou uvedeny v tabulce. 
The funding allocation to the instrument’s objectives is set out in the Table.
Podrobný seznam projektů financovaných v rámci každého z cílů je uveden v příloze I. K 30. září 2011 vyplatila Komise zhruba 69 % celkové částky, na niž byly uzavřeny zakázky. 
A detailed list of the projects funded under each objective is given in Annex I. As at 30 September 2011 some 69 % of the total contracted amount for the instrument had been paid by the Commission.
4 Nařízení Rady (ES) č. 389/2006 ze dne 27. února 2006, kterým se vytváří nástroj finanční podpory na posílení hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru a mění nařízení (ES) č. 
4 Council Regulation (EC) No 389/2006 of 27 February 2006 establishing an instrument of financial support for encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community and amending Council Regulation (EC) No 2667/2000 of 5 December 2000 on the European Agency for Reconstruction (OJ L 65, 7.3.2006, p.
2667/2000 o Evropské agentuře pro obnovu (Úř. věst. L 65, 7.3.2006, s. 5). 8 TABULKA PŘIDĚLENÉ FINANČNÍ PROSTŘEDKY PODLE CÍLŮ (K 30. ZÁŘÍ 2011) (v milionech EUR) Plánováno % z celkové plánované částky Cíl 1 Rozvoj a restrukturalizace infrastruktury 129,25 44,2 % Uzavřené zakázky 135,02 Vyplaceno 76,49 % vyplacené z celkové částky uzavřených zakázek 56,6 % Cíl 2 Podpora sociálního a hospodářského rozvoje 84,65 29,0 % 64,87 49,41 76,2 % Cíl 3 Podpora usmíření, opatření vedoucích k vytvoření důvěry a občanské společnosti 23,50 8,0 % 19,90 17,61 88,5 % Cíl 4 Přibližování tureckého společenství na Kypru k EU 12,50 4,3 % 8,62 7,49 87,0 % Cíl 51 Příprava tureckého společenství na Kypru na zavedení a provádění acquis communautaire Nepřidělené prostředky technické pomoci a nástroj programových rezerv 21,35 7,3 % 15,69 14,15 90,2 % Mezisoučet – operativní část 271,25 92,8 % 244,10 165,15 67,7 % Řízení (zaměstnanci a služební cesty), logistika 21,05 7,2 % 15,30 13,64 89,1 % Celkem 292,30 1 „Cíl 5“ zde zahrnuje nepřidělené prostředky technické pomoci a nástroj programových rezerv, na které bylo přiděleno 1,74 milionu EUR. 
5). 8 TABLE FINANCIAL ALLOCATIONS BY OBJECTIVE (AS AT 30 SEPTEMBER 2011) (million euro) Planned % of total planned Contracted Paid % paid of total contracted Objective 1 Developing and restructuring of infrastructure 129,25 44,2 % 135,02 76,49 56,6 % Objective 2 Promoting social and economic development 84,65 29,0 % 64,87 49,41 76,2 % Objective 3 Fostering reconciliation, confidence-building measures and support to civil society 23,50 8,0 % 19,90 17,61 88,5 % Objective 4 Bringing the Turkish Cypriot community closer to the EU 12,50 4,3 % 8,62 7,49 87,0 % Objective 51 Preparing the Turkish Cypriot community to introduce and implement the acquis communautaire and unallocated TA and Programme Reserve facility 21,35 7,3 % 15,69 14,15 90,2 % Subtotal — Operational part 271,25 92,8 % 244,10 165,15 67,7 % Management (Staff and Missions), Logistics 21,05 7,2 % 15,30 13,64 89,1 % Total 292,30 1 ’Objective 5‘ here includes Unallocated Technical Assistance and a Programme Reserve Facility to which 1,74 million euro has been allocated.
100,0 % 259,40 178,79 68,9 % Zvláštní zpráva č. 6/2012 – Podpora Evropské unie pro turecké společenství na Kypru 
100,0 % 259,40 178,79 68,9 % Special Report No 6/2012 — European Union assistance to the Turkish Cypriot community
9 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 11. 
9 AUDIT SCOPE AND APPROACH 11.
Auditoři hledali odpověď na obecnou otázku: „Řídí Komise nástroj finanční podpory tureckého společenství na Kypru účelně?“ Otázka se zaměřila na to, zda: a) Komise dokázala navrhnout program pomoci, jenž zohledňoval cíle nástroje, a zavedla vhodné mechanismy pro jeho provádění; b) jednotlivé projekty financované v rámci programu dosahují zamýšlených cílů a zda je pravděpodobné, že budou udržitelné. 
The audit addressed the overall question: ‘Is the Commission managing the EU instrument of financial support to the Turkish Cypriot community effectively?’ This question focused on whether: (a) the Commission had been able to draw up an assistance programme which reflected the instrument’s objectives and had put appropriate arrangements in place for implementing it; (b) the individual projects financed in the framework of the programme are achieving their intended results and whether they are likely to be sustainable.
Při auditu se neposuzovalo, zda program přispívá k politickému cíli nástroje, kterým je znovusjednocení. 
The audit did not seek to assess whether the programme is contributing to the instrument’s political objective of reunification.
Při auditu se posuzovaly důkazní informace, které byly získány z dokumentárních přezkumů, pohovorů a tří kontrolních návštěv na místě na Kypru v roce 2011. 
The audit gathered evidence for its assessment through documentary review, interviews and three on-the-spot audit visits to Cyprus in 2011.
Auditoři zejména zkoumali vzorek 34 zakázek vybraných z devíti hlavních projektů z 24 projektů financovaných z programu, které pokrývaly všech pět cílů politik nástroje. 
In particular, the audit examined a sample of 34 contracts selected from nine of the main projects out of 24 projects funded through the programme and covering all five of the instrument’s policy objectives.
Hodnota kontrolovaných zakázek činila celkem 97,5 milionu EUR neboli jednu třetinu celkových rozpočtových prostředků přidělených na nástroj (292,3 milionu EUR). 
The contracts audited totalled 97,5 million euro or one third of the total budget allocations to the instrument (292,3 million euro).
Úplný seznam zakázek, které byly předmětem auditu, je uveden v příloze II. 
The complete list of contracts covered by the audit is given in Annex II.
10 PŘIPOMÍNKY KOMISE SE PŘI PŘÍPRAVĚ A PROVÁDĚNÍ PROGRAMU VYROVNÁVALA S VÝZNAMNÝMI OMEZENÍMI 13. 
10 OBSERVATIONS THE COMMISSION FACED SIGNIFICANT CONSTRAINTS IN THE SETTING UP AND IMPLEMENTATION OF THE PROGRAMME 13.
Při auditu se posuzovalo, zda Komise účelně řídila přípravu programu. 
The audit assessed whether the Commission had effectively managed the setting up of the programme.
Auditoři proto zkoumali, zda Komise stanovila jasné, logické a časově vymezené priority a akce, které byly zaměřeny na hlavní cíle nástroje a odpovídaly potřebám tureckého společenství na Kypru. 
To do this it examined whether it had established clear, logical and timely priorities and actions focused on the main objectives of the instrument and based on the needs of the TCc.
Při auditu se rovněž zkoumalo, zda Komise při budování konkrétních prováděcích struktur a postupů pro tento program zohlednila své předešlé zkušenosti, vyhodnotila různé možnosti, které se nabízely, a zajistila si pro provádění programu dostatečné odborné znalosti. 
It also examined whether the Commission, in setting up the specific implementation structures and procedures for this programme, had taken account of previous Commission experience, had evaluated different possible options, and had ensured it had adequate expertise to implement the programme.
Celkovým cílem pomoci financované nástrojem je podle článku 1 nařízení Rady umožnit znovusjednocení Kypru. 
The overall objective of the assistance financed by the instrument according to Article 1 of the Council regulation is to facilitate the reunification of Cyprus.
Toho se má dosáhnout „posilová-ním hospodářského rozvoje tureckého společenství na Kypru, přičemž zvláštní důraz bude kladen na hospodářskou integraci ostrova, na zlepšování styků mezi oběma společenstvími a s EU a na přípravu na acquis communautaire“. 
This is to be done ‘by encouraging the economic development of the Turkish Cypriot community with particular emphasis on the economic integration of the island, on improving contacts between the two communities and with the EU, and on preparation for the acquis communautaire’.
Článek 2 nařízení uvádí celou řadu konkrétnějších cílů, na něž se má podpora použít (viz rámeček 1). 
Article 2 of the regulation lists a wide range of more specific objectives which the assistance is required to cover (see Box 1).
Takto obecné vymezení cílů znamenalo, že pomoc bylo třeba financovat v mnoha různých odvětvích, což pro Komisi představovalo značné problémy s jejím prováděním, včetně problémů při vyčleňování potřebných lidských zdrojů. 
This broad formulation of the objectives meant that assistance had to be funded across a wide range of sectors which represented a considerable implementation challenge for the Commission, including in relation to allocating the necessary human resources.
Přístup zaměřený na menší počet cílů by Komisi umožnil pomoc lépe zaměřit. 15. 
An approach focused on a more limited number of objectives would have allowed the Commission to better target the assistance. 15.
Všechny kontrolované intervence v různé míře přispěly k cílům nařízení vymezeným v článku 2. 
All the audited interventions contributed to varying degrees to the regulation’s objectives in Article 2.
Nařízení se na infrastrukturu a hospodářský rozvoj tureckého společenství na Kypru zaměřilo proto, aby úroveň rozvoje hospodářství tureckého společenství na Kypru ve srovnání s hospodářstvím řeckého společenství nebyla překážkou politického řešení. 
The focus on infrastructure and economic development of the TCc was intended to ensure that the level of development of the TCc economy compared to that of the Greek Cypriot community would not be an obstacle to a political settlement.