natgillin/translations-raw huggingface dataset:
15 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 13. 
15 AUDIT SCOPE AND APPROACH 13.
Účelem auditu bylo zjistit, zda jsou agroenvironmentální režimy dobře nastaveny a řízeny. 
The purpose of this audit is to determine whether agri-environment schemes are well designed and managed.
Konkrétně se pak při auditu hledala odpověď na následující otázky: Ū Je agroenvironmentální politika nastavena a monitorována tak, aby měla konkrétní přínosy pro životní prostředí? 
More specifically, the audit aims to answer the following questions: Ū is agri-environment policy designed and monitored so as to deliver tangible environmental benefits?
Ū Zohledňují se při řízení agroenvironmentální politiky specifické potřeby v oblasti životního prostředí? 
Ū does the management of agri-environment policy take account of specific environmental needs?
Účetní dvůr stanovil auditní kritéria týkající se koncipování, provádění a monitorování / hodnocení agroenvironmentálních plateb. 
The Court established audit criteria concerning the design, implementation and monitoring/evaluation of agri-environment payments.
Kritéria byla vytvořena na základě právních předpisů, dokumentů Komise, publikací a vědeckých studií (viz příloha II). 
These criteria were developed from legislation, Commission documents and publications and scientific studies (see Annex II).
Účetní dvůr konzultoval platnost a použitelnost těchto auditních kritérií s panelem odborníků z agroenvironmentální oblasti6. 
The Court consulted a panel of agri-environment experts 6 on the validity and feasibility of these audit criteria.
Na základě dokumentárního přezkumu a konzultací s tímto panelem také sestavil seznam postupů osvědčené pra-xe7, které odborná literatura považuje za obzvláště vhodné pro zvýšení účelnosti agroenvironmentálních podopatření. 
It also identified, through a documentary review and after consultation of the panel of experts, a short list of best practices 7 considered in the scientific literature as being particularly suitable for contributing towards improving the effectiveness of agri-environment sub-measures.
Účetní dvůr navštívil Anglii, Porýní-Falc v Německu a francouzský region Centre a zaznamenal příklady takových postupů. 
The Court carried out visits to England, the Rhineland-Palatinate in Germany, and the French ‘Centre’ region where examples of such practices could be observed.
Audit byl zahájen dokumentárním přezkumem 203 agroenvironmentálních smluv, které byly náhodně vybrány podle výdajů, jež členské státy vykázaly Komisi za rok 2008. 
The audit started with a documentary review of 203 agri-environment contracts selected randomly from the expenditure declared by the Member States to the Commission for the year 2008.
Do vzorku bylo zahrnuto 48 programů rozvoje venkova v 21 členských státech. 16. 
The sample covered 48 rural development programmes in 21 Member States. 16.
Pro podrobnější testování pak Účetní dvůr vybral osm programů v následujících členských státech (regionech): Španělsko (Andalusie), Itálie (Piemont), Německo (Berlín a Braniborsko), Švédsko, Rakousko, Maďarsko, Polsko a Francie. 
The Court then selected eight programmes for further detailed testing. The Member States (Regions) selected were Spain (Andalusia), Italy (Piedmont), Germany (Berlin and Brandenburg), Sweden, Austria, Hungary, Poland and France.
V každém členském státě byly k různým agroenvironmentálním podopatřením shromážděny důkazní informace, které se prověřovaly formou pohovorů a analýzy dokumentů a údajů. 
In each Member State, audit evidence was collected for a number of agri-environmental sub-measures and examined by means of interviews and the analysis of documents and data.
Auditoři také navštívili několik zemědělských podniků, aby spolu se zemědělci a inspektory odpovědnými za kontroly na místě přezkoumali provádění agroenvironmentálních plateb na úrovni zemědělských podniků. 
A number of farms were also visited in order to review the implementation of agri-environment payments at farm level with the farmers and the inspectors responsible for on-the-spot checks.
6 Panel měl devět odborných členů: tři z veřejných výzkumných institucí (francouzský výzkumný ústav Institut national de la recherche agronomique), německý von Thünen-Institut a irské výzkumné středisko Teagasc Research Centre), dva univerzitní pracovníci (z univerzity v Kodani a v Gloucestershire), dva zástupci organizací EU (Evropská agentura pro životní prostředí a Společné výzkumné středisko), jeden z environmentální nevládní organizace a jeden z organizace zastupující zemědělce na úrovni EU. 
6 This panel consisted of nine experts: three from public research institutes (the French ‘National Agronomic Research Institute’, the German ‘von Thünen Institute’ and the Irish ‘Teagasc Research Centre’), two from universities (of Copenhagen and Gloucestershire), two from European organisations (the European Environment Agency and the Joint Research Centre), one from an environmental NGO and one from an organisation representing farmers at EU level.
7 Patří k nim například odborná pomoc příjemcům s tím, jak provádět podopatření, koncipování a monitorování podopatření zaměřených na výsledky či zaměření podopatření na úzce vymezené potřeby. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
7 Such practices are, for instance, guidance provided to beneficiaries to help them implement the sub-measures, the design and monitoring of outcome-based sub-measures and the targeting of sub-measures to precisely identified needs. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
16 PŘIPOMÍNKY JE AGROENVIRONMENTÁLNÍ POLITIKA NASTAVENA A MONITOROVÁNA TAK, ABY MĚLA KONKRÉTNÍ PŘÍNOSY PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ? 
16 OBSERVATIONS IS AGRI-ENVIRONMENT POLICY DESIGNED AND MONITORED SO AS TO DELIVER TANGIBLE ENVIRONMENTAL BENEFITS?
Právní základ obsahuje několik požadavků, jejichž účelem je zajistit, aby agroenvironmentální platby skutečně vedly ke zlepšení životního prostředí. 
The legal basis contains several elements intended to ensure that agri-environment payments indeed yield environmental benefits.
Členské státy musí ve svých programech rozvoje venkova popsat aktuální stav životního prostředí. 
Member States must describe the current situation of the environment in their rural development programmes.
Dále musí popsat a zdůvodnit jednotlivé typy závazků pro získání agroenvironmentálních plateb, a to podle jejich očekávaného dopadu na životní prostředí z hlediska environmentálních potřeb a priorit8. 
They must also include a description and justification of the various types of commitment for agri-environment payments based on their expected environmental impact in relation to environmental needs and priorities 8.
Zásada řádného finančního řízení dle článku 27 finančního na-řízení9 požaduje, aby byly cíle politiky stanoveny konkrétním, měřitelným, dosažitelným, relevantním a časově vymezeným způsobem. 
The principles of sound financial management set out in Article 27 of the Financial Regulation 9 require that policy objectives be formulated in a specific, measurable, achievable, relevant and timed manner.
Každý program rozvoje venkova musí obsahovat informace o konkrétních a ověřitelných cílech jednotlivých opatření a podle těchto cílů se pak musí měřit jejich pokrok, efektivnost a účelnost opatření8. 
Each rural development programme must include information on the specific verifiable objectives of the measures and their progress and efficiency and effectiveness must be measured in relation to these objectives 8.
Účetní dvůr zkoumal, zda byly cíle agroenvironmentálních plateb uvedené v programech rozvoje venkova definovány dostatečně přesně (zda byly konkrétní, měřitelné a časově vymezené), aby umožňovaly dobře posoudit, zda jich bylo dosaženo. 
The Court examined whether the objectives included in the rural development programmes for agri-environment payments were precise enough (specific, measurable and timed) to provide a sound basis for assessing whether they had been achieved.
Dále prověřoval, zda programy rozvoje venkova náležitě zdůvodňovaly agroenvironmentální platby s ohledem na zjištěné problémy životního prostředí. 
The Court also examined whether the rural development programmes provided a sound basis for justifying agri-environment payments in relation to the environmental pressures identified.
Jelikož předpokladem k posouzení, zda politiky plní své cíle, je dostupnost kvalitních informací, Účetní dvůr zjišťoval, zda systémy monitorování přinášejí spolehlivé údaje, které jsou pro posouzení účinků agroenvironmentálních plateb na životní prostředí relevantní. 8 Viz zejména čl. 16 písm. a) a c) a čl. 
As the availability of good quality data is a prerequisite for judging whether policies achieve their results, the Court assessed whether the monitoring systems produced reliable data which were relevant for assessing the environmental effects of agri-environment payments. 8 See in particular Articles 16(a),16(c), 81(1) of Council Regulation (EC) No 1698/2005 and annex II of Commission Regulation (EC) No 1974/2006 (OJ L 368, 23.12.2006, p.
1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). 
15). 9 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 17 CÍLE AGROENVIRONMENTÁLNÍCH PLATEB NEJSOU NATOLIK KONKRÉTNÍ, ABY BYLO MOŽNÉ POSOUDIT, ZDA JICH BYLO DOSAŽENO Agroenvironmentální cíle jsou součástí celkového rámce rozvoje venkovA 20. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 17 THE OBJECTIVES OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS ARE NOT SUFFICIENTLY SPECIFIC TO ASSESS WHETHER THEY HAVE BEEN ACHIEVED Agri-environment objectives Are determined As pArt of the overAll frAmework for rurAl development 20.
Rámcová legislativa určuje právní rámec pro rozvoj venkova obecně a agroenvironmentální platby jsou jednou z jeho součástí. 
High-level legislation determines the legal framework for rural development in general, of which agri-environment payments are one element.
Ve strategických zásadách Společenství (viz glosář) stanovila Rada priority EU v oblasti rozvoje venkova na období 2007–2013. 
The Council set out the EU’s rural development priorities for the 2007–13 period in the Community strategic guidelines (see glossary).
Agroenvironmentální platby by spolu s dalšími opatřeními rozvoje venkova měly pomoci ve třech prioritních oblastech na úrovni EU: v oblasti biodiverzity a zachování a rozvoje systémů zemědělství a lesnictví s vysokou přírodní hodnotou a tradičních zemědělských krajin, v oblasti ochrany vody a boje proti klimatickým změnám. 21. 
Agri-environment payments, together with other rural development measures, are expected to contribute towards three EU-level priority areas: biodiversity and the preservation and development of high nature value farming and forestry systems and traditional agricultural landscapes; water; and climate change. 21.
Cíle EU podle nařízení (ES) č. 1698/2005 jsou poměrně obecné, jak je typické pro rámcovou legislativu. 
EU objectives, as set out in Regulation (EC) No 1698/2005, are fairly generic as befits the wording of high-level legislation.
Nařízení Rady stanoví cíle politiky rozvoje venkova pro ucelené skupiny opatření (tzv. „osy“). 
The Council regulation lays down the rural development policy objectives for coherent groups of measures (called ‘axes’).
Cílem osy, jejíž součástí jsou agroenvironmentální platby, je zlepšit životní prostředí a krajinu podporou hospodaření s půdou. cílů je příliš mnoho A jsou složité 22. 
The objective of the axis of which agri-environment payments are part, is to improve the environment and countryside by supporting land management. numerous And complex objectives 22.
Každý členský stát musí předložit národní strategický plán a uvést v něm priority opatření Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a daného členského státu s ohledem na strategické zásady Společenství, konkrétní cíle pro rozvoj venkova a finanční prostředky, které jsou k dispozici. 
Each Member State must submit a national strategy plan indicating the priorities of the action of the European Agricultural Fund for Rural Development and the Member State concerned, taking into account the Community strategic guidelines, specific objectives for rural development and the financial resources available.
Programy rozvoje venkova musí zaručovat, aby prostředky EU na rozvoj venkova přispívaly k plnění priorit a cílů stanovených ve strategických zásadách Společenství a národních strategických plánech. 
Rural development programmes must ensure that EU support for rural development contributes towards achieving priorities and objectives defined in the Community strategic guidelines and the national strategy plans.
Měly by podávat informace o osách a opatřeních, která se pro jednotlivé osy navrhují, zejména konkrétní a ověřitelné cíle umožňující měřit pokrok, efektivitu a účelnost programu. 
They should include information on the axes and measures proposed for each axis, in particular the specific verifiable objectives that allow the programme’s progress, efficiency and effectiveness to be measured.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 18 Agroenvironmentální opatření v rámci programu v Andalusii obsahuje velmi mnoho cílů, což znesnadňuje měření výsledků 23. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 18 The agri-environment measure for the Andalusian programme contains a very high number of objectives, making it difficult to measure the results 23.
Cíle stanovené v různých programových dokumentech pro agroenvironmentální platby často vytvářejí příliš komplikovaný rámec. 
The objectives assigned to agri-environment payments that are set out in the various programming documents often result in an overly complicated framework.
Národní strategický plán stanoví 20 cílů v oblasti životního prostředí. 
The national strategy plan provides 20 environmental objectives.
Program rozvoje venkova přejímá strukturu plánu tak, že popisuje agroenvironmentální platby v obecné části obsahující osm cílů, které se od oněch 20 cílů liší nebo jsou formulovány obecněji. 
The rural development programme implements this structure by describing the agri-environment payments in a general section containing eight objectives, which are different from the 20 objectives laid out previously or have been rephrased in a more general manner.
Kromě toho program rozvoje venkova stanoví cíle pro každé z 15 agroenvironmentálních podopatření (celkem 51), a ty se někdy opět částečně nebo úplně liší od cílů v obecné části. 
In addition, the rural development programme contains objectives for each of the 15 agri-environment sub-measures (in total 51), which are again sometimes partly or entirely different from the objectives set out in the general part.
Při zohlednění celého rámce včetně strategického posouzení vlivů na životní prostředí10 a hodnocení ex ante11 je vzhledem ke značnému počtu cílů obtížné měřit výsledky. 
Taking the overall framework into account, including the strategic environmental assessment 10 and the ex ante evaluation 11, the very high number of objectives makes it difficult to measure results.
Účetní dvůr zjistil, že cíle v programech rozvoje venkova nebyly konkrétní, měřitelné a časově vymezené. 
The Court found that the objectives included in rural development programmes were not set out in a specific, measurable and timed manner.
Například cíle agroenvironmentálních podopatření v Polsku, jako třeba „odpovídající využití půdy a ochrana vod“, nejsou ověřitelné. 
For example, objectives used in Poland for agri-environment sub-measures such as ‘adequate soil use and water protection’ are not verifiable.
Kromě toho nezohledňují výchozí úroveň, tedy stav před zavedením agroenvironmentálních plateb, a nejsou stanoveny termíny pro jejich dosažení. 
In addition, the objectives do not include baseline levels describing what the situation was before the agri-environment payments were implemented and there are no time frames for their achievement.
Vzhledem k těmto nedostatkům (zjištěným ve všech auditovaných členských státech) se obtížně posuzuje, zda bylo cílů dosaženo či nikoliv. 
Such weaknesses, which were found in all Member States audited, make it difficult to judge whether or not objectives are achieved.
10 Strategicképosouzení vlivů na životní prostředí je součástí hodnocení ex ante (viz následující pozn.) a týká se požadavků na posuzování vlivů na životní prostředí podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30) (směrnice o strategickém posuzování vlivů na životní prostředí). 
10 Thestrategicenvironmental assessment forms part of the ex ante evaluation (see footnote 11) and addresses the requirements of the environmental assessment provided for in Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council (OJ L 197, 21.7.2001, p. 30) (the ‘Strategic Environmental Assessment Directive’).
11 Hodnoceníexanteseprovádí v rámci přípravy programu rozvoje venkova; jeho účelem je optimalizovat přidělené rozpočtové zdroje a zlepšit kvalitu přípravy programu. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
11 The ex ante evaluation is part of the procedure for drawing up a rural development programme; its aim is to optimise the allocation of budgetary resources and improve programming quality. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Byly však zjištěny i dobré příklady konkrétních a měřitelných cílů. 
Nevertheless, good examples of specific and measurable objectives were also identified.
Ve Švédsku jsou agroenvironmentální cíle začleněny do souboru národních cílů týkajících se kvality životního prostředí, které přijal švédský parlament v roce 1999. 
In Sweden, agri-environment objectives are embedded in a set of national environmental quality objectives which were adopted by the Swedish Parliament in 1999.
Mají být splněny do roku 2020, ale pro většinu z nich byly stanoveny dílčí cíle týkající se stavu v roce 2010. 
The time horizon for these objectives is 2020, but interim targets relating to the situation in 2010 have been set for most of the objectives.
Jako nejlepší se ukázala tzv. podopatření zaměřená na výsledky, jejichž realizace přináší výsledky, které je možné pozorovat přímo na místě. 
The best examples were found to be so-called ‘outcome-ori-ented’ sub-measures, the implementation of which leads to results that are directly observable on the ground.
V Andalusii, Piemontu a Francii se taková podopatření týkala ochrany plemen, jejichž hospodářské využívání je ohroženo (viz obrázek 2). 
In Andalusia, Piedmont and France, these sub-measures concerned the protection of breeds in danger of being lost to farming (see Picture 2).
Podopatření v regionu Porýní-Falc a ve Francii, auditovaná v souvislosti s postupy osvědčené praxe, se týkala hospodaření s travními porosty (viz rámeček 3). 
The sub-measures in the Rhineland-Palatinate and France, which were audited in the context of best practices, concerned grassland management (see Box 3).
Obrázek 2: Příklad agroenvironmentálních opatření ve Francii: ochrana koň-ského plemene („ardenský kůň“), jehož hospodářské využívání je ohroženo. © Evropská unie, zdroj: Evropský účetní dvůr. 19 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
Picture 2: Example of agri-environment in France: protecting a breed of horses (‘Ardennais’) in danger of being lost to farming. © European Union, source: European Court of Auditors. 19 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Všechny auditované programy rozvoje venkova identifikovaly stávající problémy životního prostředí. 
All the rural development programmes audited identified the existing environmental pressures.
Jde především o ztrátu biodiverzity, ohrožení kvality vod, erozi půdy, znečištění ovzduší a klimatické změny. 
These concerned, in particular, the loss of biodiversity, threats to water quality, soil erosion, air pollution and climate change.
Identifikace těchto problémů vycházela především ze strategických zásad Společenství, v nichž Rada stanoví priority EU pro rozvoj venkova na programové období 2007–2013. 
Identification of these pressures was largely based on the Community strategic guidelines in which the Council sets out the EU’s priorities for the 2007–13 rural development programming period.
Součástí sedmi z osmi auditovaných programů rozvoje venkova jsou mapy oblastí se zjištěnými problémy životního prostředí. 
Maps locating the identified environmental pressures are included in seven out of the eight rural development programmes audited.
Členské státy zpravidla byly s to poskytnout dokumenty, z nichž jejich analýza vycházela (např. údaje a studie). 
Member States could generally provide documents supporting their analysis of environmental pressures (e.g. by data and studies).
Pro ilustraci lze uvést program rozvoje venkova pro Piemont, který obsahuje různé mapy oblastí s ohroženou kvalitou půdy (úby-tek organické hmoty, zhutnění a kontaminace půd atp.). 
As an illustration, the Piedmont rural development programme includes various maps showing existing soil threats (decrease in organic matter, compaction and contamination of soils, etc).
Řídící orgán rovněž poskytl údaje klasifikující každou z 1 206 obcí v regionu (a jejich konkrétní části) podle rizika eroze půdy do tří skupin (méně než 3 tuny na hektar a rok, mezi 3 a 15 tuna-mi, více než 15 tun). 
The managing authority was also able to provide data classifying each of the 1 206 municipalities in the region (and specific parts of them) according to the risk of soil erosion, broken down into three classes (less than 3 tonnes per hectare and per year, between 3 and 15 tonnes, and more than 15 tonnes).
V řadě auditovaných programů však byly uváděné problémy životního prostředí popsány obecně, aniž by byly jasně uvedeny do souvislosti s agroenvironmentálními podopatřeními. 
However, in a number of programmes audited, the environmental issues were described in a general manner without providing a clear link with the agri-environment sub-measures.
Například ve Španělsku, Itálii a Francii se některé problémy, o nichž program rozvoje venkova pojednával, neřešily pomocí agroenvironmentálních plateb, a tyto případy nebyly v programech nijak vysvětleny. 
For example, in Spain, Italy and France, some of the environmental pressures identified in the rural development programmes were not addressed by agri-environment payments. Such cases were not explained in the programmes.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 21 mezi stAvem životního prostředí A zemědělskými postupy existuje celá řAdA vAzeb A je obtížné je přesně určit 31. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 21 Links between the environment and farming practices are numerous and difficuLt to estabLish with precision 31.
Posouzení míry, v níž bylo dosaženo agroenvironmentálních cílů, závisí na souvislosti mezi agroenvironmentálními podopatřeními a problémy životního prostředí. 
An assessment of the extent to which agri-environment objectives have been achieved depends on the existence of a link between the agri-environment sub-measures and the environmental pressures.
Agroenvironmentální podopatření mohou příznivě působit na různé environmentální složky (voda, půda, vzduch, biodiverzita atd.). 
Agri-environment sub-measures may have a positive effect on several environmental pressures (water, soil, air, biodiversity, etc).
U problémů životního prostředí nelze jednoznačně stanovit, který má prioritu nebo který je nejzávažnější, protože se týkají složek životního prostředí, které jsou všechny relevantní, ale mají rozdílnou povahu a jsou navzájem nesrovnatelné. 
Environmental pressures cannot be clearly prioritized or ranked as they concern elements which are all relevant, different in nature, and not comparable.