natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Žadatelům tento přístup nebrání pro‐ vádět řešení s vyššími náklady – platba grantu však bude odvozena od daného standardu, a náklady pro rozpočet EU budou tudíž přiměřené. 
It does not prevent applicants from imple‐ menting a higher‐cost solution — but the grant payment will be based on the standard, so the costs to the EU budget will be reasonable.
40 Projekty v oblasti rozvoje venkova nic‐ méně vyžadují rozmanitá a někdy ino‐ vativní řešení, která zahrnují širokou škálu různých typů výdajů. 
40 However rural development projects require varied and sometimes innova‐ tive solutions, involving a wide range of different types of expenditure.
Vymezení standardní specifikace pro všechny možné situace je těžko proveditelné. 
De‐ fining a standard specification for all possible situations is hardly feasible.
Nejlépe se uplatňuje v případech, kdy existuje velký počet jednoduchých projektů s podobnými typy výdajů. 
It is best applied where there are a large number of straightforward projects with similar types of expenditure.
41 Mnoho orgánů členských států tento přístup do jisté míry uplatňuje pomo‐ cí „zjednodušených nákladů“ nebo „maximálních nákladů“. 
41 Many Member State authorities fol‐ lowed this approach to some extent by applying ‘simplified costs’ or ‘maxi‐ mum costs’.
Tyto přístupy popisuje rámeček 2. 
These approaches are de‐ scribed in Box 2.
Zjednodušené náklady byly uplatněny v 54 z 88 pro‐ gramů rozvoje venkova, většinou na investice do opatření v oblasti hospo‐ daření s půdou určených ke zlepšení životního prostředí nebo u výsadby lesů a lesního hospodářství. 
Simplified costs were applied in 54 of the 88 RDPs, mostly to investments in land‐management measures designed to enhance the environment, or for planting and managing forests.
Typickým příkladem je standardní platba na metr živého plotu vypočítaná podle stan‐ dardní specifikace (např. tři rostliny hlohu na jeden metr). 
A typical example is a standard payment per metre of hedge calculated on the basis of a standard specification (e.g. three hawthorn plants per metre).
Několik orgánů členských států rovněž podobným způsobem stanovilo pro výstupy projektů „maximální náklady“. 
Several Member State authorities also set ‘maximum costs’ in relation to project outputs in a similar way.
Ty se liší od „standardních nákladů“ v tom, že žadateli jsou hrazeny skutečné vzniklé náklady. 
These differ from ‘standard costs’ in that the ap‐ plicant is reimbursed the actual costs incurred.
Příklady typů výdajů, u nichž orgány členských států omezily granty standardními nebo maximálními ná‐ klady, uvádí rámeček 4. 
Examples of types of expend‐ iture where Member State authorities have restricted grants to standard or maximum costs are shown in Box 4.
42 Ačkoli více než polovina orgánů člen‐ ských států používala zjednodušené náklady (a ostatní obdobně používaly maximální jednotkové náklady), Účetní dvůr zjistil, že je tomu tak pouze u kon‐ krétních typů výdajů v rámci omeze‐ ného počtu opatření (viz příloha III) a jejich hodnota činí jen přibližně 5 % rozpočtu. 
42 While over half of the Member State authorities make use of simplified costs (and others use maximum unit costs in a similar way), the Court found that this is only for specific expend‐ iture types within a limited number of measures (see Annex III) and amounts to only around 5 % of the budget.
Existuje prostor pro širší uplatňování těchto metod v jiných opatřeních a jiných programech rozvo‐ je venkova. 
There is scope for wider application of these methods in other measures and in other RDPs.
Připomínky 23 Příklad omezení způsobilých nákladů způsobem, který omezuje riziko přemrštěné specifikace: postřikovací zařízení ve Francii Ve Francii zemědělci žádající o granty na postřikovače často specifikovali nepovinná doplňková zařízení, která mohla tvořit až 85 % celkových nákladů. 
Observations 23 Example of restricting eligible costs in a way that limits the risk of overspecification: crop‐spraying equipment in France In France, farmers applying for grants towards the costs of crop‐sprayers frequently specified optional extra equipment that could reach 85 % of the total costs.
Francouzské orgány to považovaly za nepřiměřené a v roce 2012 sta‐ novily pro náklady takových doplňkových zařízení, na které byl poskytován grant, limit ve výši 3 000 EUR. 
Considering this to be unreasonable, in 2012 the French authorities placed a limit of 3 000 euro on the costs of such extras for which a grant would be payable.
Typy výdajů, u nichž orgány členských států omezily granty standardními nebo maximálními náklady způsobem, který omezuje riziko přemrštěné specifikace Standardní jednotkové náklady — na metr živého plotu (např. ve Francii v rámci opatření „Ochrana a rozvoj dědictví venkova“) — na hektar zlepšené půdy (např. v Maďarsku v rámci opatření „První zalesnění zemědělské půdy“) Maximální náklady na jednotku výstupu nebo výsledku — na metr čtvereční postavené nebo rekonstruované budovy (např. v Bulharsku pro budovy v rámci opatření „Obnova a rozvoj vesnic“) — na plochu pro jedno zvíře (např. ve Francii pro chlévy v rámci opatření „Modernizace zemědělských hospodářství“) Maximální náklady na kategorii výdajů — maximální částka pro určitý typ zemědělského zařízení (např. ve Francii pro postřikovače v rámci opatření „Modernizace zemědělských hospodářství“) — maximální částka pro technické studie nebo studie proveditelnosti (např. v České republice v rámci opatření „Modernizace zemědělských hospodářství“) — maximální procento pro poplatky (např. ve Španělsku – Andalusii pro odměny architektů v rámci opatření „Přidávání hodnoty zemědělským a lesnickým produktům“) Rámeček 4 Rámeček 3 
Types of expenditure where Member State authorities restricted grants to standard or maximum costs in a way that limits the risk of overspecification Standard unit costs — per metre of hedging (e.g. in France under the measure ‘Conservation and upgrading of the rural heritage’) — per hectare of land improvement (e.g. in Hungary under the measure ‘First afforestation of agricultural land’) Maximum costs per unit of output or result — per square metre of building constructed or renovated (e.g. in Bulgaria for buildings under the measure ‘Village renewal and development’) — per animal place (e.g. in France for cattle sheds under the measure ‘Farm modernisation’) Maximum costs per category of expenditure — maximum amount for a type of agricultural equipment (e.g. in France for spraying equipment under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum amount for technical or feasibility studies (e.g. in the Czech Republic for preparation of plans for biogas projects under the measure ‘Farm modernisation’) — maximum percentage for fees (e.g. in Spain (Andalucía) for architects’ fees under the measure ‘Adding value to agricultural and forestry products’) Box 4 Box 3
Připomínky 24 U jiných opatření by v přípa‐ dech, kdy je to odůvodněno rizikem, měly být hodnoceny navrhované náklady, aby byla zajištěna přiměřenost specifikací 43 Jestliže náklady nejsou omezeny na náklady standardní specifikace, je třeba se zabývat rizikem přemrštěné specifikace. 
Observations 24 For other measures, where justified by the risk, proposed costs should be evaluated to ensure that specifications are reasonable 43 Where the costs are not restricted to those of a standard specification, the risk of overspecification needs to be addressed.
Orgány členských států v této věci uplatňovaly tři přístupy: ο standardní kontroly za účelem po‐ rovnání navrhovaných nákladů s referenčními hodnotami, ο individuální hodnocení projekto‐ vých specifikací, ο znalecké posudky. 
Member State authorities followed three main approaches to this: ο standard checks to compare the proposed costs to benchmarks; ο individual evaluation of project specifications; ο expert opinions.
Standardní kalkulace a srovnání s referenčními hodnotami mohou rychle určit potenciálně přemrštěné specifikace 44 U všech projektů kromě těch men‐ ších musí žadatelé předkládat fyzické a finanční údaje o svých podnicích a o projektových plánech, které pak orgány členských států používají ke kontrole způsobilosti a výběru nej‐ lepších projektů. 
Standard calculations and comparison to benchmarks can quickly identify applications that may be overspecified 44 For all but the smaller projects, ap‐ plicants have to provide physical and financial data on their businesses and on the project plans, which the Member State authorities use to check eligibility and select the best projects.
Tyto údaje sahají od několika málo čísel po úplné podnika‐ telské plány. 
This information ranges from just a few figures to full business plans.
Orgány členských států mohou tyto údaje využít také ke kont‐ role toho, zda jsou náklady navrhova‐ ného projektu přiměřené očekávaným výstupům nebo výsledkům: přínosu, který by měl projekt přinést z hlediska plnění cílů programu rozvoje venkova. 
Member State authorities can also make use of this information to check that the costs of the proposed project are reasonable in relation to the expected outputs or results: the contribution that the pro‐ ject is likely to make towards achieving the RDP objectives.
K příkladům patří jednoduché kalkula‐ ce návratnosti nebo vztahování kapa‐ city zemědělského zařízení k velikosti a druhu zemědělského podniku. 
Examples include simple payback calculations or relating the capacity of agricultural equipment to the size and type of farm.
45 Orgány členských států mohou stano‐ vit standardní kalkulace a tabulky, kte‐ ré jejich pracovníkům umožní rychle vypočítávat finanční koeficienty nebo jiné ukazatele a porovnávat je s refe‐ renčními nebo varovnými hodnotami. 
45 Member State authorities can establish standard calculations and spread‐ sheets that allow their staff to quickly calculate financial ratios or other in‐ dicators and compare them to bench‐ marks or warning levels.
Tuto činnost lze provádět jen s malou dodatečnou spotřebou času či nákladů pomocí šablon pro formuláře žádostí, aby byla zajištěna jednotnost údajů. 
This can be done with little additional time or cost using templates for application forms to ensure the information is consistent.
Žádosti, které spadají do běžného roz‐ mezí, mohou podléhat snížené úrovni kontroly, zatímco žádosti mimo toto rozmezí jsou zkoumány důkladněji, aby se zajistilo, že dané náklady jsou přiměřené. 
Applications that fall within the normal ranges can have a reduced level of scrutiny and those outside the range be investigated more thoroughly to ensure that the costs are reasonable.
46 Referenční hodnoty lze rovněž využít jako kritéria nákladové efektivnosti nebo „hodnoty za peníze“ při výbě‐ ru projektu. 
46 These benchmarks can also be used as cost effectiveness or ‘value for money’ criteria for project selection.
Ve Spojeném království, v Anglii, například orgány stanovily cíl, podle něhož by projekty zahrnující podporu pro malé venkovské podniky měly v průměru generovat jedno nové pracovní místo na každých 30 000 GBP dotace. 
As an example, in the United Kingdom (Eng‐ land) the authorities set a target that, on average, projects involving sup‐ port for small rural businesses should generate one new job per GBP 30 000 of subsidy.
Jestliže měly orgány za to, že navrhované projektové náklady ne‐ jsou vůči tomuto cíli přiměřené (tedy jsou příliš vysoké), grant neschválily. 
If they considered that the proposed project costs were not reasonable (i.e. too high) in relation to that target, they did not approve the grant.
U hlavních investičních opatření jen čtyři z patnácti zkoumaných programů rozvoje venkova hodnotily, zda jsou náklady přiměřené vůči očekávaným výstupům či výsledkům (viz příloha IV a obrázek 5). 
For the main investment measures, only 4 of the 15 RDPs re‐ viewed evaluated whether costs were reasonable in relation to the expected outputs or results (see Annex IV and Figure 5).
Připomínky 25 Orgány členských států provádějící hodnocení v porovnání s očekávanými výstupy nebo výsledky1 Orgány členských států posuzující náklady v porovnání s očekávanými výstupy nebo výsledky Orgány členských států neposuzující náklady v porovnání s očekávanými výstupy nebo výsledky Neposuzováno Opatření k diverzifikaci hospodářství venkova Jsou prováděny kalkulace a srovnání s referenčními hodnotami nákladů na vytvořené pracovní místo, nákladů na další lůžko v cestovním ruchu, nákladů na absolventa vzdělávacího kurzu, nákladů na založený podnik a na m2 prostoru podniku, s dobou návratnosti investic... 
Observations 25 Member State authorities evaluating costs against the expected outputs or results1 Member State authorities evaluating costs against expected outputs or results Member State authorities not assessing costs against the expected outputs or results Not assessed Diversifying the rural economy Calculations and comparisons are made against benchmarks of costs per job created, costs per additional tourist bed, cost per person completing a training course, cost per business created and per m2 business space, payback period of investments...
Investice do zavlažování Nákladová efektivita projektů se posuzuje například pomocí poměru projektových nákladů a počtu zavlažovaných hektarů. 1 Kromě opatření za účelem vzdělávání a informování. 
Investments in irrigation The cost-effectiveness of the projects is assessed using for example the ratio of the project cost and the number of irrigated hectares 1 Excluding the measure for training and information.
Zdroj: zjištění auditu Evropského účetního dvora. Anglie Energie z obnovitelných zdrojů U výstavby bioplynových stanic orgány porovnávají poměr celkových výdajů a celkového instalovaného výkonu zařízení s referenční hodnotou. 
Source: ECA audit findings. England Renewable energy For the construction of biogas plants, the authorities compare the ratio between the amount of expenditure and the total installed power capacity of the plant to a benchmark Investments in irrigation In the appraisal procedure, a ‘Project efficiency’ criterion compares project cost per irrigated hectare against the average cost programmed Figure 5 Campania
Připomínky 26 Hodnocení jednotlivých projektových specifikací může být pro netechnické administrativní pracovníky obtížné, avšak při předcházení přemrštěným specifikacím 48 Přibližně dvě třetiny orgánů členských států informovaly Účetní dvůr, že jejich zaměstnanci provádějí běžné kont‐ roly projektových specifikací a často využívají zkušeností získaných během zpracovávání velkého počtu projektů. 
Such evalua‐ tions of individual project specifica‐ tions (including tender conditions and award criteria) can be difficult without specialist technical knowledge and can be time‐consuming but are worth‐ while for larger amounts. 48 Some two thirds of Member State authorities informed the Court that their staff make common‐sense checks of project specifications, often using the experience they build up through processing a large number of projects.
Účetní dvůr však zjistil, že hodno‐ ta těchto kontrol se snižuje, jestliže nejsou vedeny záznamy o tom, co bylo kontrolováno a jaká norma byla použita. 
However, the Court has observed that the value of these checks is dimin‐ ished if a record is not kept of what was checked and what standard was applied.
49 Jednoznačná pravidla pomáhají ne‐ technickým pracovníkům činit při hod‐ nocení projektových návrhů jednotná a spravedlivá rozhodnutí. 
49 Unambiguous rules help non‐technical staff to make consistent and fair deci‐ sions when evaluating project propos‐ als.
Zvláštní (avšak častá) situace nastává, když žadatel u projektu předkládá nabídky několika dodavatelů s odlišnými spe‐ cifikacemi: různá provedení zařízení, odlišné stavební metody či materiály, odlišné harmonogramy nebo odliš‐ ný poprodejní servis atd. Žadatelé si obvykle zvolí nabídku, která pro jejich podnik představuje nejlepší hodnotu z hlediska kvality a ceny (ačkoli tato volba bude ovlivněna dotací). 
A particular — but common — situation occurs where the applicant presents several suppliers’ offers for the project with differing specifica‐ tions: different makes of equipment, different construction methods or materials, different time schedules or different after‐sales service, etc. Applicants will normally choose the offer that represents the best value for their business in terms of quality and cost (although this choice will be influenced by the subsidy).
Jestliže si žadatelé nezvolí nabídku s nejniž‐ šími náklady, musí orgány členského státu vyhodnotit, zda dodatečná kvalita nebo funkce vyšší nabídky představují i ekonomicky nejvýhodněj‐ ší nabídku z hlediska cílů politiky nebo zda by se nemohlo jednat o případ tzv. gold‐platingu. a jejich odhalování mohou pomoci jednoduché kontroly a jednoznačná pravidla 47 V programech, které jsou tak rozma‐ nité, jako je tomu v případě rozvo‐ je venkova, nebudou mít projekty standardní soubor výstupů a výsledků umožňující okamžité vyhodnocení nákladů pomocí výpočtu koeficientů či porovnání s referenčními hodnotami. 
Where ap‐ plicants do not choose the lowest‐cost offer, the Member State authorities have to evaluate if the additional quality or features of the higher of‐ fer also represent the best value for money in terms of the policy objec‐ tives, or whether it may be a case of gold‐plating.
Připomínky 27 50 K tomu potřebují hodnotitelé nákladů projektových návrhů jasná kritéria, kte‐ rá mohou důsledně uplatňovat u všech případů. 
Observations 27 50 For this, the staff evaluating the costs of project proposals need clear criteria that they can apply consistently to all cases.
Zde však Účetní dvůr zjistil obecný nedostatek, protože namísto kritérií zpracovaly orgány členských států jen výčet příkladů odůvodnění, která by mohla být přijatelná. 
Here, the Court has found a gen‐ eral weakness as, instead of criteria, Member State authorities have just listed examples of the sort of justifica‐ tions that might be acceptable.
Jeden příklad se týká Německa, kde lze zvažovat téměř jakýkoli představitel‐ ný důvod – kvalitu, cenu, technickou vhodnost, environmentální kvality, provozní náklady a náklady na údržbu, rentabilitu, služby zákazníkovi, tech‐ nickou pomoc nebo data dodávky. 
One example is in Germany, where almost any conceivable reason — quality, price, technical suitability, environ‐ mental qualities, operating and main‐ tenance costs, profitability, customer service, technical assistance or delivery dates — can be taken into considera‐ tion.
Ostatní orgány, například francouzské a anglické, uplatňují podobný přístup. 
Others, such as the French and English authorities, follow a similar ap‐ proach.
Ve svých předchozích auditech Účetní dvůr zjistil, že pokud byl uveden jeden z těchto důvodů, orgánům členských států to postačovalo, zřídkakdy však vyhodnocovaly, zda je daný důvod dostatečný k odůvodnění dodatečných nákladů. 
In its previous audits the Court found that Member State authorities were satisfied if one of these reasons was given but rarely evaluated wheth‐ er it was sufficient to justify the ad‐ ditional costs.
Posoudit odůvodnění uvá‐ děná žadatelem vyžaduje jistou míru úsudku, složky projektů však neobsa‐ hovaly dokumentaci, která by proká‐ zala, na jakém základě se hodnotitelé žádosti domnívali, že příslušné doda‐ tečné náklady byly přiměřené. 
A degree of judgement is required to assess the justifications given by the applicant but the project files lacked documentation to show the basis on which staff evaluating the application considered that the extra costs involved were reasonable.
51 Alternativním přístupem, který použí‐ vá přibližně čtvrtina (21) z 88 orgánů členských států, je vždy grant odvozo‐ vat od nejnižší platné nabídky. 
51 An alternative approach, followed by around a quarter (21) of the 88 Mem‐ ber State authorities, is to always base the grant on the lowest valid offer.
Výhody tohoto přístupu spočívají v jednodu‐ chosti (neboť je jednoznačný) a hospo‐ dárnosti, neboť náklady pro rozpočet EU jsou nejnižší. 
This has the advantages of simplicity — as it is unambiguous — and economy as the cost to the EU budget is the lowest.
Tento přístup nebrání žadateli vybrat si nabídku s „nejlepší hodnotou“, je‐li tato nabídka vyšší – ale částka grantu bude vždy určena podle nejnižší nabídky. 
Such an approach does not prevent the applicant from choosing the ‘best value’ offer if that is higher — but the amount of grant will always be determined on the lowest offer.
Žadatelé tak platí za „něco navíc“ (např. za vyšší kvalitu nebo prodlouženou záruku) sami, bez grantové podpory. 
In effect, applicants pay for the ‘extras’ (such as higher quality or an extended warranty) themselves without grant support.
Jednotli‐ vé přístupy ilustruje rámeček 5. 
The different approaches are illustrated in Box 5.
52 Ani jeden z uvedených přístupů samo‐ zřejmě nebude účinný, jestliže bude žadatel manipulovat s procesem získá‐ vání a předkládání nabídek, například pokud sestaví specifikace tak, aby vy‐ lučovaly určité potenciální dodavatele. 
52 Of course, neither of the above approaches will be effective if the applicant manipulates the process of obtaining and presenting offers, for example by drafting the specifica‐ tions in a way that excludes potential suppliers.
Tímto rizikem se zabývá část III: Získat nejlepší cenu. 
This risk is covered in Part III: Getting the best price.
Připomínky 28 Různé přístupy ke stanovení částky grantu: nejnižší platná nabídka nebo výběr žadatele Zjednodušený příklad: Zemědělci v členských státech X a Y obdrží nabídky na traktory o výkonu 200 koňských sil značek A, B a C za 80 000 EUR, 90 000 EUR a 100 000 EUR. 
Observations 28 Different approaches to establishing the grant amount: lowest valid offer or applicant’s choice Simplified example: Farmers in Member States X and Y receive offers for 200 hp tractors from brands A, B and C for 80 000 euro, 90 000 euro and 100 000 euro respectively.
Traktory jsou z funkční‐ ho hlediska rovnocenné, zemědělci však dávají přednost značce C. Ačkoli je nejnákladnější, dobře si uchovává hodnotu a po pěti letech lze traktor prodat za 40 000 EUR. 
The tractors are functionally equivalent but the farmers both prefer brand C. While it is the most expensive, it holds its value well and can be resold for 40 000 euro after 5 years.
Oba členské státy X a Y schvalují granty na nákup traktoru C, výše grantu se však liší. 
Member States X and Y both approve grants for the purchase of tractor C but the amount of the grant is dif‐ ferent.
Členský stát X používá zásadu „nejnižší nabídky“ a poskytuje grant ve výši 40 000 EUR (50 % nejnižší platné nabídky). 
Member State X follows the ‘lowest offer’ principle and gives a 40 000 euro grant (50 % of the lowest valid offer).
Členský stát Y kontroluje, zda zemědělec vyšší nabídku odůvodnil, a poskytuje 50% grant ve výši 50 000 EUR na základě výběru žadatele. (EUR) Členský stát X: grant založený na nejnižší nabídce Členský stát Y: grant založený na volbě žadatele Nejnižší platná nabídka 80 000 80 000 Nabídka zvolená žadatelem 100 000 100 000 Grant schválen ve výši 50 % 40 000 50 000 Znalecké posudky mohou poskytnout určitou jistotu toho, že specifikace jsou přiměřené, jsou‐li dostatečně nezávislé 53 Mnoho projektů v programech roz‐ voje venkova obsahuje podobné typy výdajů: například zemědělské stroje, zemědělská zařízení, stavební a venkovskou infrastrukturu. 
Member State Y checks that the farmer has justified the higher offer and gives a 50 % grant of 50 000 euro based on the applicant’s choice. (euro) Member State X: grant based on lowest offer Member State Y: grant based on applicant’s choice Lowest valid offer 80 000 80 000 Applicant’s chosen offer 100 000 100 000 Grant approved at 50 % 40 000 50 000 Expert opinions can give good assurance that specifications are reasonable, provided that they are sufficiently independent 53 Many RDP projects involve similar types of expenditure: agricultural machinery, agricultural installations, construction and rural infrastructure, for example.
Několik orgánů členských států včetně Maďar‐ ska a Itálie – Kampánie zaměstnává pracovníky kvalifikované v těchto oborech, například zemědělské inže‐ nýry nebo rozpočtáře staveb. 
Several Member State authorities, including Hungary and Italy (Campania), employ staff with qualifications in these fields, such as agricultural engineers or quantity surveyors.