natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Přestože Komise vyzývala a v novější době požadovala, aby se u projektů na podporu zdraví provádělo komplexní sebehodnocení, dosud se to mezi účastníky nestalo obvyklou praxí, a to kvůli nedostatečným pokynům Komise pro projektové koordinátory a neexistenci následné kontroly přijatých opatření ze strany Komise nebo PHEA (viz body 70–73). 
While the Commission has encouraged and, more recently, required health promotion projects to conduct a comprehensive self-evaluation, this has not yet become common practice among participants — owing partly to the lack of Commission guidance for project coordinators and the absence of follow-up by the Commission or the PHEA (see paragraphs 70 to 73).
Report of the WHO European Working Group on Health Promotion Evaluation, s. 4. 
Report of the WHO European Working Group on Health Promotion Evaluation, p. 4.
39 Předpisy, kritéria a postupy pro výběr a financování akcí v rámci programu veřejného zdraví (Úř. věst. C 62, 15.3.2003). 
39 ‘Rules, criteria and procedures for the selection and funding of actions under the public health programme’ (OJ C 62, 15.3.2003).
40 ECA Audit Guidelines on Evaluation (Auditní pokyny EÚD k hodnoceni), listopad 2005, s. 7. 
40 ECA Audit Guidelines on Evaluation, November 2005, p. 7.
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 40 ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ KONCEPCE PROGRAMU 83. 
39 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? 40 CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS PROGRAMME DESIGN 83.
Účetní dvůr se domnívá, že PVZ nebyl koncipován tak, aby poskytoval vhodný rámec pro účelné provádění a monitorování opatření na podporu zdraví financovaných Společenstvím. Skutečnost, že intervenční logika PVZ nebyla přímo vyjádřena, nenapomáhala vymezení konkrétních, měřitelných a časově vymezených programových cílů a stanovení vhodných ukazatelů pro měření výsledků. 
The Court considers that the design of the PHP did not provide a suitable framework for an effective implementation and monitoring of Community-funded health promotion actions. The fact that the underlying intervention logic of the PHP was not made explicit was not conducive to setting specific, measurable and time-dependent programme objectives and specifying appropriate indicators to measure achievements.
Audit též zjistil nedostatky ve strategickém plánování Komise a nedostatečně stanovené priority. 
The audit also found weaknesses in the Commission’s strategic planning and a lack of priority setting.
Jelikož témata byla velmi rozmanitá a ročních „akčních oblastí“ bylo velké množství, byly vstupy rozptýlené a výsledky roztříštěné, a to zejména s přihlédnutím k omezenému rozpočtu, který byl k dispozici. 
The diversity of topics and the multiplicity of annual ‘action areas’ caused input to be diluted and led to fragmented results, particularly in view of the limited budget available.
Program sledoval mnoho různých směrů a chybělo mu strategické zaměření. Účetní dvůr konstatuje, že PVZ (2003–2007) k podpoře zdraví v Evropské unii významnějším způsobem nepřispěl. 
The programme followed many different paths and lacked strategic focus.The Court finds that the PHP (2003–07) did not make a major contribution to health promotion in the European Union.
DOPORUČENÍ 1 Má-li se vyřešit současná nerovnováha mezi cíli a prostředky, měl by jakýkoli následující program obsahovat lépe zaměřené programové cíle, které by byly ve větším souladu s jeho rozpočtovými prostředky. 
RECOMMENDATION 1 In order to address the current imbalance between objectives and means, any successor programme should be assigned better-targeted programme objectives which are more in line with its budgetary means.
U všech případných budoucí generací programů by měla být logika intervence výslovně vyjádřena a měla by stanovit konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle na úrovni politiky a programu, objasnit souvislosti mezi nimi a vymezit ukazatele, podle nichž se bude měřit jejich dosahování. 
For any future generation of programmes, the underlying intervention logic should be stated in an explicit manner, setting out specific, measurable, achievable, relevant and time-dependent objectives at policy and programme level, illustrating the links between them and defining indicators to measure their achievement.
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? PROVÁDĚNÍ PROGRAMU: OD KONCEPCE PROGRAMU K VÝSLEDKŮM 85. 
Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? PROGRAMME IMPLEMENTATION: FROM PROJECT DESIGN TO RESULTS 85.
Účetní dvůr konstatuje, že Komise vybírala projekty a prováděla program způsobem, který nezajišťoval komplementaritu mezi projekty, celkovou soudržnost portfolia prováděných projektů a financování typu projektů, u nichž byla nejvyšší pravděpodobnost vytvoření EPH. 
The Court finds that the Commission’s project selection and programme implementation did not ensure complementarity between projects, the overall consistency of the portfolio of projects undertaken and the funding of the type of projects that provided the highest likelihood of EAV.
Cíle projektů (jak je navrhovali předkladatelé) nebyly ani logicky odvozeny z cílů programu, ani v souladu s kritérii SMART, která požaduje finanční nařízení. 
Project objectives (as proposed by promoters) were neither logically derived from the programme objectives, nor in compliance with the SMART requirement specified by the Financial Regulation.
Předpokládané výsledky projektů nebyly definovány jako dopady na cílové skupiny a udržitelnost výsledků se považuje za nízkou. 
Expected project results were not defined as impacts on target groups and the sustainability of the results is considered to be low.
Projekty obvykle vytvořily plánované výstupy, avšak během auditu bylo zjištěno, že převzetí výsledků projektů nelze prokázat. 
Projects generally produced the planned outputs, but the audit found no demonstrable take-up of project results.
Relevantnost těchto výstupů pro cílovou skupinu a jejich převzetí subjekty na nižší úrovni byly velmi často od začátku nejasné. 
Very often the relevance of these outputs for the target group and their take-up by actors ‘downstream’ was unclear from the beginning.
Účetní dvůr uznává, že program svedl dohromady zainteresované subjekty z různých zemí. 
The Court recognises that the programme brought stakeholders from different countries together.
Přidaná hodnota činností EU v oblasti podpory zdraví, včetně činností prováděných v rámci PVZ, tak především záleží v podpoře spolupráce mezi zainteresovanými subjekty v různých členských státech. Z typů projektů prováděných v rámci PVZ je nejvyšší pravděpodobnost EPH u sítí, které také nejzřetelněji řeší potřebu subjektů v této oblasti sdílet osvědčené postupy, vytvářet společné normy a pokyny a vyměňovat si poznatky. 
Accordingly, the added value of EU activities in the field of health promotion, including those carried out under the PHP, lies above all in facilitating cooperation between the stakeholders in different Member States.
Hlavní mechanismus provádění PVZ (tj. granty na akce udělené na základě výzvy k podávání návrhů) však není pro financování takových sítí tím nejvhodnějším. To platí i pro činnosti, které mají přispívat k rozvoji politiky Komise. 41 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
However, the main implementation mechanism of the PHP (i.e. grants for actions awarded through calls for proposals) is not the most appropriate mechanism for funding such networks. This is also the case for activities that are supposed to contribute to the Commission’s policy development. 41 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
ŘÍZENÍ PROJEKTŮ 90. 
PROJECT MANAGEMENT 90.
Pokud jde o řízení projektů, Účetní dvůr zjistil, že partnerství obecně fungovala dobře. 
With regard to project management, the Court found that partnerships generally worked well.
Komise však probíhající projekty monitorovala podle okamžité potřeby, a nikoli systematicky a neposkytovala účastníkům formální zpětnou vazbu. 
The Commission’s monitoring of ongoing projects was however ad hoc rather than systematic and did not provide formal feedback to participants.
Projekty sice vytvářely výsledky stanovené v grantových dohodách, avšak předkladatelé je zřídkakdy aktivně šířili. Následné hodnocení projektů se mezi účastníky zatím nestalo běžnou praxí. 
Projects did produce the deliverables set out in the grant agreement, but promoters rarely disseminated results actively.The ex post evaluation of projects has not yet become common practice among participants.
42 DOPORUČENÍ 2 Tam, kde se jedná o současný PVZ (2008–2013), by Komise měla zmapovat situaci, aby získala přehled o provedených projektech a jejich výsledcích, a mohla tak identifikovat, kde dochází k překrývání a kde jsou v projektovém portfoliu případné mezery. 
42 RECOMMENDATION 2 Where the current PHP (2008–13) is concerned, the Commission should undertake a mapping exercise in order to gain an overview of projects undertaken and their results to identify the existing overlaps and any remaining gaps in its project portfolio.
Roční „akční oblasti“, jejichž počet by se měl výrazně snížit, by se měly zaměřit na strategické priority. 
The number of annual ‘action areas’ should be significantly reduced, and they should be focused on strategic priorities.
Komise by se též měla zabývat nedostatky v koncepci a provádění projektů, a to tak, že: • cíle projektů uvede v soulad s cíli programu a výše doporučenými nově zaměřenými ročními prioritami. 
The Commission should also address weaknesses in project design and implementation by: • bringing project objectives into line with programme objectives and the refocused ‘annual priorities’ recommended above.
Dále by se v grantových dohodách mělo stanovit nejen to, jaké činnosti se mají provádět, ale také požadované výsledky těchto činností, cílové skupiny a způsob, jakým se výsledky po ukončení projektu udržitelně využijí; • všude, kde to bude možné, stanoví kvantifikované cíle a ukazatele výkonnosti, které usnadní monitorování pokroku v plnění cílů; • bude hodnotit projekty ex post, aby se na základě získaných zkušeností zlepšila koncepce chystaných projektů (a případných následných programů). 
In addition, grant agreements should establish not only which activities are to be undertaken, but also the desired results of those activities, the target groups and how the results will be used in a sustainable manner after project completion; • setting quantified targets and performance indicators wherever possible in order to facilitate the monitoring of progress towards objectives; • evaluating projects ex post in order to improve the design of forthcoming projects (and putative successor programmes) by applying ‘lessons learnt’.
Konečně by Komise měla v současném programovém období plně využít stávajících mechanismů financování současného PVZ (2008–2013) na sítě (tj. granty na provozní náklady), neboť jsou pro tyto činnosti vhodnější než granty na akce. 
Finally, the Commission should fully exploit the existing PHP (2008–13) funding mechanisms for networks (ie. operating grants) in the current programming period, since they are more suitable for such activities than grants for actions.
U smluv o poskytování služeb by Komise měla využívat zvýšeného stropu (20 % místo 10 % disponibilního rozpočtu) na provádění činností, které přispívají k rozvoji politiky. 
For service contracts, the Commission should make use of the increased ceiling (20 % rather than 10 % of the available budget) to carry out activities contributing to policy development.
To však bude vyžadovat, aby bylo zadání vymezeno striktněji než ve výzvách k podávání návrhů. Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
However, this will require a more rigorous definition of terms of reference than in calls for proposals. Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
CELKOVÝ ZÁVĚR 91. 
OVERALL CONCLUSION 91.
V PVZ byly stanoveny velmi široké a ambiciózní cíle, které byly v příkrém rozporu s omezenými prostředky, které měl program k dispozici. 
The PHP was set very broad and ambitious objectives that contrasted sharply with the limited means at its disposal.
Tato nerovnováha se od zahájení současného PVZ (2008–2013) dále prohloubila. 
This imbalance has widened further since the current PHP (2008–13) was launched.
Účetní dvůr zpochybňuje užitečnost některých prvků evropských programů zaměřených na podporu veřejného zdraví, jako je PVZ. 
The Court calls into question the utility of certain components of European public health programmes such as the PHP.
Z auditu vyplývá, že podobné programy mohou jen těžko mít jasný dopad na zdraví občanů. 
The audit suggests that it is difficult for such programmes to have a demonstrable impact on citizens’ health.
Případná „evropská přidaná hodnota“ těchto programů spočívá především v tom, že umožňují zprostředkujícím subjektům, aby vytvářely sítě a vyměňovaly si „osvědčené postupy“ za účelem doplňování vnitrostátních programů a činností. 
Where there is ‘European added value’, it lies primarily in enabling intermediaries to network and to exchange ‘good practice’ with a view to complementing national programmes and activities.
Účetní dvůr dále poukazuje na existenci mechanismů spolupráce, jako je například „otevřená metoda koordinace“, která takové vytváření sítí a výměnu umožňuje. 
Moreover, the Court notes the existence of cooperation mechanisms such as the ‘open method of coordination’ which permits such networking and exchanges.
41 Jedná se o metodu spolupráce, jež je založena na zásadě dobrovolné mezivládní spolupráce. 
41 This is a method of cooperation based on the principle of voluntary intergovernmental cooperation.
Spočívá zejména ve vzájemném učení, porovnávání s referenčními hodnotami a sdílení osvědčených postupů. a Ú č e t d ů Z Vítor Manuel da Silva Caldeira předseda a Ú č e tní dv ůr 43 DOPORUČENÍ 3 Pro období po roce 2013 by Evropský parlament, Rada a Komise měly znovu zvážit rozsah činností EU v oblasti veřejného zdraví a způsob financování ze strany EU v této oblasti. 
It relies in particular on mutual learning, benchmarking and the sharing of best practice. o t e C o u t o u d t o s F Vítor Manuel da Silva Caldeira President or th e C o ur t of A u di t or s 43 RECOMMENDATION 3 For the period after 2013, the European Parliament, the Council and the Commission should reconsider the scope for EU public health activities and the approach to EU funding in this area.
Přitom je třeba si uvědomit, jaké rozpočtové prostředky jsou k dispozici a že jako prostředek, který napomáhá spolupráci a výměně informací mezi zainteresovanými subjekty v Evropě, existují i další mechanismy spolupráce (jako „otevřená metoda koordinace“41). 
This should be done bearing in mind the budgetary means available and the existence of other cooperation mechanisms (such as the ‘open method of coordina-tion’41) as a means of facilitating collaboration and the exchange of information among stakeholders throughout Europe.
Současný přezkum rozpočtu nabízí první příležitost k této reflexi. 
The current budget review provides a first occasion for this reflection process.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 5. března 2009. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 5 March 2009.
PŘÍLOHA II PVZ (OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ) – ANALÝZA ŠESTI OBLASTÍ POLITIKY DROGY 1. 
ANNEX II PHP (‘HEALTH DETERMINANTS’ STRAND) — ANALYSIS OF SIX POLICY AREAS DRUGS 1.
V prosinci 2004 schválila Evropská rada protidrogovou strategii Evropské unie (2005–2012), která představuje rámec pro dva po sobě následující čtyřleté akční plány v oblasti drog. 
In December 2004 the European Council endorsed the EU drugs strategy (2005–12), a framework for two consecutive four-year action plans on drugs.
Dva hlavní cíle této strategie se týkají veřejného zdraví (prevence užívání drog, snižování škodlivých účinků a léčby) a bezpečnosti (uplatňování zákonů zakazujících výrobu drog a obchodování s nimi). 
The strategy’s two general aims cover public health (prevention of drug use, harm reduction and treatment) and security (enforcement of laws prohibiting drug production and trafficking).
Rozvoj politiky řídí GŘ JLS a většina projektového financování pak směřuje na výzkumné projekty řízené GŘ RTD a GŘ TREN. 
Policy development is led by DG JLS, and the bulk of project funding goes to research projects managed by DG RTD and DG TREN.
Na období 2007–2013 byl ustaven program Drogová prevence a informovanost o drogách, jenž je řízen GŘ JLS (s rozpočtem 21 milionů EUR). 
A Drugs Prevention and Information Programme has been set up for 2007–13 and is managed by DG JLS (budget 21 million euro).
Má podobné cíle a cílové účastníky jako program PVZ. 
This has similar objectives and target participants to the PHP.
Evropské monitorovací centrum pro drogy a drogovou závislost (EMCDDA) poskytuje EU a jejím členským státům jednotný informační rámec v oblasti drog. 
The European Monitoring Centre for Drugs and Drugs Addiction (EMCDDA) provides the EU and its Member States with a common information framework on drugs.
EMCDDA shromažďuje na základě sítě národních monitorovacích center informace o všech aspektech spojených s užíváním drog. 
The EMCDDA collects information on all aspects of drug use based on a network of national monitoring centres.
Toto monitorovací centrum rovněž zřídilo databázi osvědčených postupů v oblasti protidrogové prevence. 
It has also set up a database of best practices in drug prevention.
Protidrogové projekty financované z PVZ byly početně omezené a pokrývaly široké spektrum aspektů a kontextů drogové problematiky. 
The drugs projects funded from the PHP were few in number and covered a wide range of aspects and contexts of the drugs problem.
Všem bylo ale společné zaměření na výzkum / sběr informací a na výměnu osvědčených postupů. 
However, they shared a common focus on research/collection of information and the exchange of best practices.
Účetní dvůr poukázal na to, že některé z cílů a činností těchto projektů, jako například sběr dat a zřízení databáze osvědčených postupů, se překrývaly s polem působnosti EMCDDA. 
The Court noted that some of their objectives and activities, for example data collection and setting up a database of best practices, overlapped with the EMCDDA’s field of activity. They could be carried out more cost/time-efficiently by the EMCDDA.
Vzhledem k existenci EMCDDA a specializovaného programu Drogová prevence a informovanost o drogách by měl být zvážen význam zařazení protidrogových projektů do zdravotních programů EU. 45 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
In view of the existence of the EMCDDA and the dedicated Drugs Prevention and Information Programme, the value of including drugs projects in the EU’s health programmes should be reconsidered. 45 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
PŘÍLOHA II ALKOHOL 4. 
ANNEX II ALCOHOL 4.
Alkohol jako zdravotní otázka je obtížněji řešitelný problém než ostatní zdravotní faktory v oblasti návykových látek. Důvod je ten, že je alkohol sociálně přijatelný a v případě umírněné konzumace sám o sobě nepředstavuje přímé zdravotní riziko. 
Alcohol is more difficult to tackle as a health topic than other addiction-related health determinants, because it is socially acceptable and does not pose a health risk as such if consumed moderately.
Odhaduje se však, že škodlivá konzumace alkoholu zapříčiňuje asi 10 % výskytu všech nemocí. Škod-livá konzumace alkoholu rovněž způsobuje a zvětšuje další společenské nebo ekonomické problémy, jako například nehody nebo násilí. 
However, harmful alcohol consumption is estimated to be responsible for about 10 % of the total disease burden, as well as creating or aggravating other social or economic problems such as accidents and violence.
(Nákladově) nejúčelnější politikou v oblasti kontroly alkoholu jsou právní omezení. Ta spadají do pravomoci členských států (spotřební daň, omezená dostupnost a opatření na potírání řízení pod vlivem alkoholu a konzumace alkoholu nezletilými osobami). 
The most (cost-)effective alcohol control policies are legal restrictions, which come under the remit of Member States (higher purchase tax, reduced availability and measures to combat drink-driving and underage drinking).
V reakci na závěry zveřejněné Radou v roce 2001 vytvořila Komise v říjnu 2006 strategii na snižování škod souvisejících s alkoholem. 
In response to conclusions published in 2001 by the Council, in October 2006 the Commission produced a strategy for reducing alcohol-related harm.
Tato strategie nabízí podporu pro projekty zaměřené na snižování škod, sběr dat a rozvoj informačních a vzdělávacích opatření ve spolupráci s členskými státy. 
The strategy offers support for harm-reduction projects, data collection and the development of information and education measures in cooperation with Member States.
Pokud se týče výrobního odvětví, strategie Komise v oblasti alkoholu spoléhá spíše na dobrovolné kodexy chování a samoregulaci výrobců než na právní omezení. 
Where industry is concerned, the EC alcohol strategy relies on voluntary codes and self-regulation rather than legal restrictions.
V červnu 2007 Komise zřídila Evropské fórum o alkoholu a zdraví, jehož členy jsou zástupci z obchodního sektoru (výrobci alkoholu, reklamní průmysl, média, maloobchodníci a poskytovatelé gastronomických služeb) a také organizace zabývající se veřejným zdravím a organizace občanské společnosti. 
In June 2007 the EC set up a European Alcohol and Health Forum with representatives from the business sector (alcohol producers, the advertising industry, the media, retailers and caterers) and public health and civil society organisations.
Členové tohoto fóra jsou vybízeni k tomu, aby zintenzivnili opatření na snižování škod souvisejících s alkoholem, například podporou odpovědných obchodních sdělení. 
Forum members are invited to commit to stepping up actions to reduce alcohol-related harm, for example by promoting responsible commercial communications.
Projekty v rámci PVZ týkající se alkoholu se vyznačovaly velkou měrou překrývání, a to jak u partnerů, kteří do nich byli zapojeni, tak i u informací, které byly jejich výstupem. 
The PHP projects addressing alcohol were characterised by a great deal of overlap in the partners involved and the information produced.
Tři z pěti projektů ve vzorku byly zaměřeny na sběr dat a předložily zprávy o situaci politiky v oblasti alkoholu ve všech členských státech EU. 
Three of the five projects in the sample collected data and produced reports on the alcohol policy situation in each EU Member State.
Mezitím byla pro Komisi vypracována velká podrobná zpráva Alcohol in Europe (Alkohol v Evropě) a také zpráva nazvaná Alcohol policies in EU Member States and Norway (Alkoholové politiky v členských státech EU a v Norsku). Obě tyto zprávy byly zpracovány s použitím financování z bývalého akčního programu Společenství na podporu zdraví. 
Meanwhile, a major comprehensive report on ‘Alcohol in Europe’ was produced for the Commission, as well as a report entitled ‘Alcohol policies in EU Member States and Norway’, which was produced using funding from the former Community Action Programme on Health Promotion.