natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aby posoudil míru, do jaké sítě excelence splnily svůj specifický cíl, kterým je podpora trvalé integrace výzkumných aktivit u partnerů v dané síti, Účetní dvůr zkoumal, zdali: — je možné považovat zdroje, jež byly do dané sítě vloženy, za významné s ohledem na celkový rozpočet každého účastníka; — měly sítě excelence podstatnou kontrolu nad použitím zdrojů, které byly dány pro jednotlivý projekt k dispozici; — se projektu skutečně účastnili špičkoví výzkumníci, jak se na začátku předpokládalo; — sítě excelence pokročily na cestě k dlouhodobým výzkumným činnostem a partnerstvím, které se udrží i po skončení financování ze strany Společenství. 19 Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
In view of assessing the extent to which NoEs had achieved their specific objective of promoting durable integration of the research activities of the network partners, the Court analysed whether: — The resources put into the network could be considered significant in relation to each participant’s overall budget. — NoEs had significant control on the deployment of the resources made available for the project. — The high-level researchers initially envisaged had actually been involved in the project. — NoEs had progressed towards long-term research activities and partnerships beyond the duration of Community funding. 19 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Účetní dvůr je toho názoru, že auditované sítě excelence navzdory svému úspěchu při podpoře výzkumné spolupráce a projektů s dobrou kvalitou svůj specifický cíl nesplnily. 
The Court considers that, notwithstanding their success in promoting research collaboration and projects of reasonable quality, NoEs audited have not achieved their specific objective.
Týká se to zejména toho, že: a) Většina z účastníků pro síť poskytla relativně malou část svých výzkumných kapacit. b) Sítě excelence nedokázaly udržet kontrolu nad zdroji, které byly dány k dispozici, a zajistit přiměřenou koordinaci projektových činností. 
In particular: (a) Most participants allocated a relatively small proportion of their research capacities to the network. (b) NoEs failed to reach control over resources made available and to ensure the adequate coordination of project activities.
Účastnící se organizace nepřijaly to, že o použití zdrojů v rámci sítě rozhodují řídící struktury příslušné sítě excelence. c) Ve většině případů se nepodařilo do sítí excelence zapojit špičkové vědce. d) U žádné z auditovaných sítí excelence se nepodařilo dosáhnout samostatně udržitelných dlouhodobých výzkumných činností a partnerství. 
Participant organisations did not accept that NoEs’ governance structures decide how networked resources should be used. (c) In most cases the involvement of key high-level scientists in NoEs was not realised. (d) Self-sustainable long-term research activities and partnerships were not achieved for any of the audited NoEs, thus making future collaboration subject to continued public support.
Z výsledků přezkumů projektů, které byly provedeny nezávislými odborníky, vyplývá, že k celkové restrukturalizaci činností a integraci mezi partnery došlo u méně než dvou třetin všech posuzovaných sítí excelence (u 59 ze 101). 
The results of the project reviews carried out by the independent experts show that full restructuring of activities and integration between partners took place in less than two thirds of the NoEs assessed (59 out of 101).
Na obtíže sítí excelence při dosahování požadované „trvalé integrace“ poukázala už předchozí zpráva z roku 200420. 
Already in 2004, a previous report20 acknowledged the difficulties of NoEs in achieving the required ’durable integra-tion‘.
Novější studie zadaná Komisi21 potvrdila, že pouze menší části sítí excelence se podařilo přesvědčivě přejít do fáze samostatně udržitelné integrace s vyhlídkou na dlouhodobější přetrvání po skončení financování ze strany EU. 
More recently, a study carried out on behalf of the Commission21 confirmed that only a minority of NoEs have moved convincingly towards self-sustainable integration with prospects for longer-term survival beyond the ending of EU funding.
Sítě excelence u jednotlivých akcí často uplatňovaly pouze tradiční formy výzkumné spolupráce namísto koherentních a dlouhodobých společných činností a partnerství. 
NoEs often put in place only traditional forms of research collaboration on individual actions, instead of coherent and long-term joint activities and partnerships.
Potíže sítí excelence s dosahováním trvalé integrace mohou vysvětlit dva hlavní faktory. 
Two main factors can explain the difficulty that NoEs have in achieving lasting integration.
Prvním je to, že cíl vytvořit nový typ vnitroevropské sítě cestou integrace institucí, které si předtím vzájemně konkurovaly, vyžaduje nový přístup k výzkumné spolupráci. 
Firstly, the goal of setting up a new kind of intra-European network, by integrating institutions previously in competition with each other, requires a new approach to research collaboration.
Neochota mnohých organizací vzít na sebe dlouhodobý závazek tomuto cíli nepřispěla. 
The reluctance of many organisations to engage in a long-term commitment did not favour this aim.
Veřejná výzkumná střediska, na které je cíl sítí excelence zaměřen primárně, měla vzhledem ke své institucionální struktuře a rozpočtovým omezením se vzájemnou integrací potíže. 
Public research centres, at the heart of the NoEs’ objective, found difficulties in integrating with each other due to their institutional structure and budgetary constraints.
Pro průmysl byla pak velmi důležitá otázka ochrany duševního vlastnictví. 
For industry, the treatment of intellectual property was a matter of particular concern.
20 Viz Hodnocení účelnosti nových nástrojů šestého rámcového programu (Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI). 
20 See Evaluation of the effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI.
Zpráva expertní skupiny na vysoké úrovni, které předsedá prof. R. Marimon, z 21. června 2004. (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/). 
Report of the High-Level Expert Panel chaired by Professor R. Marimon, 21 June 2004 (http://cordis.europa.eu/fp6/ instruments_review/).
21 Viz expertní skupina pro budoucnost sítí excelence, konečná zpráva, září 2008, s. 16 a 47. 
21 See Expert Group on the future of Networks of Excellence, Final Report, September 2008, pp. 16 and 47.
Druhým faktorem je to, že existují oblasti, u nichž lze podstatné integrace docílit jen postupně. 
Secondly, there are areas where substantial integration can only be achieved progressively.
V praxi se maximální doba trvání projektu pět let ukázala jako nerealistická. 
In practice, the maximal duration of five years proved not to be realistic.
V několika případech (u pěti z osmi navštívených sítí excelence) dokonce došlo ve fázi vyjednávání ke zkrácení doby trvání projektu. 
However, in several cases (five of the eight NoEs visited) the project duration had been even reduced during the negotiation stage.
RP se nepodařilo dosáhnout trvalé integrace, vede k otázce, za jakých podmínek je odůvodněné pokračovat ve financování těchto projektů i po uplynutí jejich původního období, a to v rámci stávajícího sedmého rámcového programu (7. RP). 
The fact that most NoEs financed under FP6 have not reached durable integration raises the question as to the conditions under which it is justified to continue their financing beyond the initial duration, under the ongoing Seventh Framework Programme (FP7).
21 RÁMEČEK 3 KLADNÉ A ZÁPORNÉ STRÁNKY VÝKONNOSTI SÍTÍ EXCELENCE Jedna síť excelence, kterou Účetní dvůr posuzoval, se týkala projektu v oblasti technologií informační společnosti. Tvořilo ji konsorcium velkého počtu účastníků jak ze soukromého (malé a střední podniky a velké podniky), tak z veřejného sektoru (vysoké školy). 
21 BOX 3 LIGHT AND SHADE CONCERNING NoE PERFORMANCE One NoE assessed by the Court concerned a project in the field of information society technologies involving a consortium of a large number of both private (SMEs and large industries) and public participants (universities).
Toto konsorcium bylo vytvořeno, aby struktu-rovalo roztříštěný evropský výzkum u konkrétní vědecké oblasti, dále aby snížilo duplicitu, podporovalo vynikající úroveň výzkumu a šířilo vědecké poznatky. 
The consortium had been assembled in order to structure fragmented European research in the specific scientific field, reduce duplication, boost excellence and spread scientific knowledge.
Účetní dvůr přezkoumal výsledky dosažené v tomto projektu, a to na základě dokumentace k němu a pohovorů se zástupci tří auditovaných účastníků. 
The Court reviewed the project’s achievements based on project documentation and interviews with representatives of three participants audited.
Bylo přihlédnuto ke stanoviskům nezávislých odborníků, kteří prováděli přezkum projektů. 
The opinion expressed by the independent experts who carried out the project reviews was taken into account.
Bylo vytvořeno „virtuální centrum excelence“ (VCE) (webový portál zřízený účastníky projektu, obsahující aktualizované informace o výzkumu ve veřejném a soukromém sektoru týkajícím se této konkrétní vědecké oblasti). 
A ‘Virtual Centre of Excellence’(VCE) was created (a web portal built by project participants containing updated information on public and private research in the specific scientific field).
Několika účastníky byla založena škola věnující se oblasti projektu. 
A school in the specific field of the project has been created by several participants.
Na konci projektu konsorcium požádalo o dodatečné financování pro druhou fázi projektu, které následně obdrželo. 
At the end of the project, the consortium requested additional funding for a second project phase, which was obtained.
Navštívení účastníci prohlásili, že další účast na dosud realizovaných integrujících činnostech závisí na tom, budou-li k dispozici další prostředky od EU. 
The participants visited declared that their involvement in the integrating activities undertaken depended on the availability of additional EU funds.
Po skončení financování tyto činnosti nebude možné udržet. Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
Once the funding ceased, it would be impossible to maintain these activities. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
INTEGROVANÉ PROJEKTY: VELKÉ PROJEKTY A RELATIVNĚ MALÉ FINANČNÍ ZAPOJENÍ ÚČASTNÍKŮ 36. 
IPS: LARGE PROJECTS, AND RELATIVELY LOW PARTICIPANTS’ FINANCIAL INVOLVEMENT 36.
Cílem integrovaných projektů bylo přinášet znalosti potřebné k realizaci tematických priorit dosažením ambiciózních cílů evropského významu. 
Integrated Projects were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious objectives of a European dimension.
Účelnost integrovaných projektů byla Účetním dvorem hodnocena na vzorku projektů, a to na základě těchto kritérií: — Vertikální integrace celého „hodnotového řetězce“ zainteresovaných subjektů, od subjektů v oblasti produkce znalostí po oblast vývoje a přenosu technologie; — Horizontální integrace celé škály víceoborových činností; — Integrace činností: integrace různých výzkumných činností, od základního výzkumu k aplikovanému, a jejich integrace s dalšími typy činností, včetně návazných činností, ochrany a šíření znalostí, vzdělávání; — Sektorová integrace výzkumných organizací ze soukromého a veřejného sektoru a zejména subjektů ze sektoru akademických organizací a průmyslových subjektů včetně malých a středních podniků; — Finanční integrace veřejného a soukromého financování. 
The effectiveness of IPs was assessed by the Court for a sample of projects, according to the following criteria: — Vertical integration of the full ‘value-chain’ of stakeholders, from those involved in knowledge production through to technology development and transfer. — Horizontal integration of a range of multidisciplinary activities. — Activity integration: integrating various research activities from fundamental to applied research and with other types of activity, including take-up activities, protection and dissemination of knowledge, and training. — Sectoral integration of actors from private and public sector research organisations, and in particular between academia and industry, including SMEs. — Financial integration of public and private funding.
22 RÁMEČEK 4 KLADNÉ A ZÁPORNÉ STRÁNKY VÝKONNOSTI INTEGROVANÝCH PROJEKTŮ Byl vytvořen integrovaný projekt, který měl pomoci při rozvoji inovativní obalové technologie šetrné k životnímu prostředí a založené na obnovitelných materiálech, přinášející pozitivní hodnotu jak výrobcům, tak spotřebitelům. Integrovaný projekt sdružil hlavní producenty dané suroviny a hlavní výrobce finálního výrobku, aby tak umožnil vznik synergií. 
22 BOX 4 LIGHT AND SHADE CONCERNING IPs PERFORMANCE An Integrated Project was created to develop an innovative environment-friendly packaging based on renewable materials, being of positive value to both producers and the consumers. The IP assembled the main producers of the raw material and of the final product in order to create synergies.
Odhadované náklady na činnosti, které se měly v rámci projektu realizovat, přesáhly 25 milionů EUR (z čehož 56,5 % bylo financováno Společenstvím). 
The estimated cost of activities to be carried out within the project exceeded 25 million euro (56,5 % of which was financed by the Community).
Projektu se úspěšně podařilo integrovat subjekty z několika oblastí hospodářství (vertikální integrace), z veřejného i soukromého sektoru (sektorová integrace), z různých oborů (horizontální integrace) i z oblasti základního i aplikovaného výzkumu (integrace činností). 
The project succeeded in integrating stakeholders within several business areas (vertical integration), from the public and private sectors (sectoral integration), from different disciplines (horizontal integration), both fundamental and applied (activity integration).
Projektu se však nepodařilo přitáhnout žádný jiný zdroj financování, jenž by přispěl k dosažení cílů projektu. 
However, the project did not attract any other source of funding contributing to the achievement of the project goals.
Tato situace znemožnila dosažení finanční integrace spojené s tímto specifickým nástrojem šestého rámcového programu. Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
This situation has prevented the achievement of financial integration, associated with this specific FP6 instrument. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Z důkazních informací vyplývá, že auditované integrované projekty všeobecně dosáhly cílů, které na poli svého výzkumu sledovaly, a že se jim podařilo mobilizovat významný objem zdrojů (lidských, finančních, technických). 
The evidence shows that the audited IPs have achieved, in general, the objectives pursued in their research field and have mobilised a significant volume of resources (human, financial, technical).
Toho bylo dosaženo zejména delším obdobím trvání projektů a také větším počtem jejich účastníků ve srovnání s předchozími nástroji22. 
This is due in particular to a longer duration and an increased number of participants when compared to pre-existing instruments22.
Kontrolovaným integrovaným projektům se však nepodařilo přitáhnout další veřejné či soukromé financování. 
However, the audited IPs have not succeeded in attracting additional public and private funding.
Malé a střední podniky hrají v evropské ekonomice vzhledem ke svému hospodářskému významu a své důležitosti jako zaměstnavatelů klíčovou úlohu. 
SMEs play a key role in the European economy, given their weight in the business sector and their importance in employment.
Jak bylo zmíněno v bodu 8, šestý rámcový program se snažil zohlednit specifické potřeby těchto podniků a pro tento účel stanovil cíl, aby k malým a středním podnikům směřovalo v rámci 6. RP alespoň 15 % celkového rozpočtu na tematické priority ve srovnání s 10 % u 5. 
As mentioned in paragraph 8, FP6 sought to take their particular needs into account and set for this purpose a target of at least 15 % of the total budget for the FP6 thematic priorities, as compared to 10 % in FP523.
Obrázek 6 ukazuje, že ačkoli se projektů v oblasti VTR zúčastnilo ve srovnání s 5. RP více malých a středních podniků, snížil se příspěvek ES přidělený malým a středním podnikům v absolutním i relativním vyjádření. 
Figure 6 shows that, although more SMEs were involved in RTD projects when compared to FP5, the EC contribution allocated to SMEs under FP6 has decreased both in relative and absolute terms.
Z nejlepšího odhadu Komise vyplývá, že malým a středním podnikům nebylo přiděleno více než 10 % z celkového rozpočtu na tematické priority v rámci 6. 
The Commission’s best estimate indicates that no more than 10 % of the total budget for the FP6 thematic priorities was allocated to SMEs, representing some 1,2 billion euro.
Tento poměr je nižší, než jakého bylo dosaženo u tematických programů 5. RP (12 %, což představovalo zhruba 1,4 miliardy EUR). 
This is a lower rate than achieved under FP5 Thematic Programmes (12 %, representing around 1,4 billion euro).
Šestému rámcovému programu se tak nepodařilo výraznějším způsobem stimulovat investice malých a středních podniků do tematických priorit v oblasti VTR. 
FP6 has not succeeded in giving a significant stimulus to SMEs’ RTD investment in the thematic priorities.
RP pak první výsledky ukazují, že se účast malých a středních podniků na programu dále snižuje24. 
Concerning FP7, first results show that the participation of SMEs is further declining24.
Při zvyšování účasti malých a středních podniků však existují objektivní překážky. 
There are objective difficulties in raising SMEs’ participation.
Tyto podniky mají spíše lokální/regionální rozměr a ze své podstaty musí překonávat vyšší vstupní bariéry, zapříčiněné hlavně složitostí procesu podávání žádostí a náklady na podávání návrhů. 
They have a more local/regional dimension and face by nature higher entry barriers, mainly caused by the complex application procedures and the costs of submitting proposals.
Spolupráci s velkými výzkumnými organizacemi tak mohou stát v cestě vyšší finanční a technická rizika. 
Cooperation with large research organisations can be hindered by higher financial and technical risks.
Malé a střední podniky, což platí pro účastníky ze soukromého sektoru obecně, také nejsou vždy ochotny na sebe vzít smluvní závazky, neboť se obávají, že by se tím snížila jejich schopnost pružně reagovat na měnící se potřeby. 
Also, like for private participants in general, SMEs are not always prepared to subscribe to long-term contractual commitments for fear of losing flexibility to react to changing needs.
22 Specifické cílené projekty. 
22 Specific targeted projects.
23 Šestý rámcový program kromě předpokládaného objemu financování v rámci příslušných tematických priorit zahrnoval i specifickou programovou oblast, která byla zaměřena na podporu horizontálních výzkumných činností s účastí malých a středních podniků (475 milionů EUR). 
23 In addition to the funding foreseen under the thematic priorities, FP6 included a specific programme area intended to support horizontal research activities involving SMEs (EUR 475 million).
RP má pro malé a střední podniky podobný cíl (tj. alespoň 15 % financování, které je k dispozici v rámci části „Spolupráce“ tohoto programu). 
24 Also FP7 has a similar target for SMEs (at least 15 % of the funding available under the ‘Cooperation’ part of the programme).
Z údajů Komise (říjen 2008) vyplývá, že podíl malých a středních podniků činí 8,2 % u účasti na projektech a 8,5 % u přidělených příspěvků ES. 23 Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
Commission data (October 2008) show that SME participation accounts for 8,2 % of project participations and 8,5 % of the EC contribution awarded. 23 Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
24 OBRÁZEK 6 57 % 37 % 28 % 13 % 8% 2% 1% 58 % 37 % 31 % 12 % 10 % 1% 1% VÝVOJ ÚČASTI NA RP (TEMATICKÉ PRIORITY) ČLENĚNÍ ÚČASTNÍKŮ 6. 
24 FIGURE 6 57 % 37 % 28 % 13 % 8% 2% 1% 58 % 37 % 31 % 12 % 10 % 1% 1% EVOLUTION OF FP PARTICIPATION (THEMATIC PRIORITIES) BREAKDOWN OF FP6 PARTICIPANTS BY PROJECT INVOLVEMENT (NUMBER OF INDIVIDUAL PARTICIPATIONS) 53 % FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 Private (non-SME) Private (SME) Undefined BREAKDOWN OF FP6 PARTICIPANTS BY EC CONTRIBUTION RECEIVED 49 % FP5 Public F P5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 FP5 FP6 Public Private (non-SME) Private (SME) Undefined Source: European Court of Auditors, based on Commission data.
RP navíc soukromé společnosti od účasti odra-zovala. 
Moreover, some FP6 provisions did discourage the participation of private companies.
To byl případ pravidla stanovujícího, že konsorcia mají vůči Komisi za realizaci projektu kolektivní technickou a finanční odpovědnost. 
This was the case for the rule establishing consortia’s collective technical and financial responsibility towards the Commission for the implementation of the project.
Toto ustanovení bylo aplikováno na organizace ze soukromého sektoru, ale nikoliv z veřejného sektoru, což pro cílovou skupinu organizací ze soukromého sektoru de facto znamenalo dodatečné zatížení. 
This provision was applied to private organisations but not to the public ones, creating de facto an additional burden for this target group.
Sedmý rámcový program tuto kolektivní finanční odpovědnost odstranil a nahradil ji garančním fondem, který je financován z části záloh vyplácených účastníkům programu. 
Collective financial responsibility has been removed under FP7 and replaced by a guarantee fund financed by part of the advances paid to programme participants.
Šestý rámcový program také obsahoval možnost automatického přístupu ke stávajícím poznatkům účastníků, které jsou pro realizaci projektu potřebné, není-li výslovně stanoveno jinak. 
FP6 also included the automatic access to the participants’ pre-existing knowledge required for the implementation of the project, unless explicitly agreed otherwise.
Toto ustanovení bylo pro účastníky ze soukromého sektoru demotivující, hlavně pak pro malé a střední podniky, které v tomto ohledu neměly s většími organizacemi rovné podmínky. 
This provision resulted in a disincentive for private participation, in particular for SMEs which could not compete on equal terms against larger organisations.
Sedmý rámcový program dává nově konsorciím větší volnost při stanovování přístupu ke stávajícím poznatkům z hlediska práv duševního vlastnictví. 
Under FP7 more freedom is given to consortia when defining access to existing knowledge in terms of Intellectual property rights.
Při zajišťování úspěchů činností 6. RP hraje řízení ze strany Komise rozhodující roli, zejména co se týče vzbuzení zájmu u potenciálních účastníků a také řízení pokroku projektu. 
THE COMMISSION’S MANAGEMENT OF NEW INSTRUMENTS 44. The Commission’s management has a decisive role in ensuring the success of FP6 activities, in particular by making it attractive to potential participants and steering project progress.
Řiditelnost struktur, jasnost cílů, rychlé a přímé postupy a přiměřené monitorování projektů – to všechno jsou faktory, které ovlivňují účelnost těchto nástrojů. 
Manageable structures, clarity of objectives, rapid and straightforward procedures, and adequate project monitoring are all determinants of the instruments’ effectiveness.