natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U těchto dvou oblastí i u dalších dvou oblastí sdíleného řízení („zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“ a „zaměstnanost a sociální věci“) se míra chyb odhaduje na 5,2 %. 
These two areas, together with the two other shared management areas (agriculture: market and direct support and employment and social affairs), have an estimated error rate of 5.2 %.
Odhadovaná míra chyb u všech ostatních operačních výdajů (které jsou ve své většině řízeny přímo Komisí) činí 3,7 %. 
All other operational expenditure (which is mostly directly managed by the Commission) has an estimated error rate of 3.7 %.
U správních výdajů zjistil EÚD odhadovanou míru chyb ve výši 1,0 %. 
Finally, the ECA found a 1.0 % estimated error rate in administrative expenditure.
Celkové výsledky 10 Srovnání mezi odhadem míry chyb pro jednotlivé výdajové oblasti EU za rok 2012 a za rok 2013 8% 6% 4% 2% 0 6,8 % 6,9 % 6,7 % 2012 2013 7,9 % 3,8 % 3,6 % 3,2 % 3,1 % 4,6 % 3,9 % 3,3 % 2,6 % 0% 1,0 % Regionální politika, energetika a doprava Zemědělství: Zaměstnanost Výzkum a jiné vnitřní politiky Vnější vztahy, pomoc a rozšíření Správní a související výdaje podpora trhu a přímá podpora a sociální věci Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví Diagram 5 
Overall results 10 Comparison between 2012 and 2013 estimated error rates for EU spending areas 8% 6% 4% 2% 0 6.8 % 6.9 % 6.7 % 2012 2013 7.9 % 3.8 % 3.6 % 3.2 % 3.1 % 4.6 % 3.9 % 3.3 % 2.6 % 0% 1.0 % Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Employment and social affairs Rural development, environment, fisheries and health Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure Diagram 5
Celkové výsledky 11 Rozdělení celkové odhadované míry chyb podle výdajových oblastí a typů chyb Regionální politika, energetika a doprava Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora Rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví Zaměstnanost a sociální věci Výzkum a jiné vnitřní politiky Vnější vztahy, pomoc a rozšíření Správní a související výdaje 2,1 % 1,1 % 0,7 % 4,7 % 0,3 % 0,3 % 0,1 % 0,1 % 0,2 % Celková míra chyb Jiné typy chyb Nesprávně vykázané zemědělské plochy 0,6 % Závažné chyby při zadávání veřejných zakázek 1,0 % 1,1 % Nezpůsobilé projekty, činnosti nebo příjemci Nezpůsobilé náklady ve výkazech nákladů 1,8 % % Odhadovaná celková míra chyb pro rozpočet EU jako celek % Podíl celkové míry chyb vyjádřený v procentních bodech Podíl na celkové míře chyb podle typů chyb Podíl na celkové míře chyb podle výdajových oblastí Diagram 6 
Overall results 11 Breakdown of the overall estimated error rate by spending area and type of error Regional policy, energy and transport Agriculture: market and direct support Rural development, environment, fisheries and health Employment and social affairs Research and other internal policies External relations, aid and enlargement Administrative and related expenditure 2.1 % 1.1 % 0.7 % 4.7 % 0.3 % 0.3 % 0.1 % 0.1 % 0.2 % Overall error rate Other error types Incorrect declarations of agricultural areas Serious errors in public procurement Ineligible projects, activities or beneficiaries Ineligible costs included in cost claims 0.6 % 1.0 % 1.1 % 1.8 % % Overall estimated error rate for EU budget as a whole % Portion of the overall error rate, expressed in percentage points Contribution to overall error rate by type Contribution to overall error rate by spending area Diagram 6
Celkové výsledky 12 EÚD analyzuje podíl různých typů chyb i výdajových oblastí na celkové odhadované míře chyb (viz diagram 6). 
Overall results 12 The ECA analyses the contribution of specific types of error as well as specific spending areas to the overall esti­ mated error rate (see Diagram 6).
Největší měrou se na odhadované míře chyb podílely výdaje, které nesplnily nutné podmínky, aby mohly být účtovány na projekty financované EU (nezpůsobilé náklady zahrnuté do výkazů nákladů: 39 %, tj. 1,8 procentního bodu celkové odhadované míry chyb). 
Expenditure that did not fulfil the necessary conditions to be charged to EU funded projects made the greatest con­ tribution to the overall estimated error rate (‘ineligible costs included in cost claims’: 39 % or 1.8 percentage points of the overall estimated error rate).
Druhé v pořadí byly projekty, u nichž platná pravidla neumožňovala finan­ cování daných předmětů/činností nebo příjemců (nezpůsobilé projekty/činnosti nebo příjemci: 22 %; 1,1 procent­ ního bodu celkové odhadované míry chyb). 
Second came projects where either the funded object/activity or the beneficiary were not permitted under the applicable rules (‘ineligible projects/activities or beneficiaries’: 22 %; 1.1 percentage points of the overall estimated error rate).
Největší výdajovou oblastí a zároveň oblastí s nejvyšší odhadovanou mírou chyb je „regionální politika, energetika a doprava“. 
Regional policy, energy and transport is the biggest spending area and has the highest estimated error rate.
Díky této kombinaci má zdaleka největší podíl na celkové odhadované míře chyb (44 %; 2,1 procentního bodu celkové odhadované míry chyb). „Zemědělství: podpora trhu a přímá podpora“, přestože pracuje s obdobným objemem výdajů, přispívá k celkové odhadované míře chyb asi polovinou tohoto podílu. 
This combination makes it by far the biggest contributor to the overall estimated error rate (44 %; 2.1 percentage points of the overall estimated error rate). With a similar volume of spending, agriculture: market and direct support contrib­ utes about half as much to the overall estimated error rate.
Nápravná opatření mají na míru chyb pozitivní dopad Členské státy a Komise využívají nápravná opatření, aby chránily rozpočet EU v případě neúčinnosti kontrolních systémů nebo nesprávných výdajů. 
Corrective measures have a positive impact on the error rate The Member States and the Commission use corrective measures to protect the EU budget in cases of ineffective control systems or irregular expenditure.
Pokud by u plateb roku 2013 kontrolovaných EÚD nebyla takováto nápravná opatření uplatněna, celková odhadovaná míra chyb by byla 6,3 %, nikoliv 4,7 %. 
If such corrective measures had not been applied to the 2013 payments audited by the ECA, the overall estimated error rate would have been 6.3 %, rather than 4.7 %.
Stále je zde však značný prostor pro snížení odhadované míry chyb lepším využitím stávajících kontrolních systémů a nápravných opatření. 
However, there is still considerable scope to reduce the estimated error rate through better use of existing control systems and corrective measures.
Účetní dvůr zjistil, že v oblastech sdíleného řízení měly u významného počtu operací zatížených chybami orgány členských států k dispozici dostatečné informace k tomu, aby před tím, než požádaly Komisi o proplacení výdajů, tyto chyby zjistily a opravily. 
The ECA found that, for a large proportion of transactions affected by error in the shared management areas, authorities in the Member States had sufficient information available to have detected and corrected the errors before claiming reimbursement from the Commission.
To by například snížilo odhadovanou míru chyb u oblasti „regionální politika, energetika a doprava“ z 6,9 % na 3,9 %, u oblasti „rozvoj venkova, životní prostředí, rybolov a ochrana zdraví“ z 6,7 % na 2,0 % a u oblasti „zaměstnanost a sociální věci“ z 3,1 % na 1,9 %. 
For instance, this would have re­ duced the estimated error rate in regional policy, energy and transport from 6.9 to 3.9 %, in rural development, environment, fisheries and health from 6.7 to 2.0 % and in employment and social affairs from 3.1 to 1.9 %.
Nové výzvy prezentace spolehlivých finančních informací Způsob účtování výše uvedených oprav jasně nerozlišuje hlavní typy oprav a příslušné informace jsou většinou poskytovány mimo rámec účetního systému. 
New challenges in presenting reliable financial information The reporting of the aforementioned corrective adjustments does not clearly distinguish between the main types of corrective adjustments, and the information is largely provided outside the accounting system.
To ztěžuje další analýzu a snižuje přesnost údajů uvedených v účetní závěrce a souvisejících finančních výkazech. 
This makes further analysis difficult and reduces the accuracy of the figures presented in the accounts and in related financial reporting.
Dalším vývojem je nárůst míry využívání finančních nástrojů, které podporují investice formou půjček, záruk, vlastního kapitálu a jiných mechanismů řízení rizik pro potenciálně životaschopné projekty. 
Another development is the growing use of financial instruments. They provide support for investments by way of loans, guarantees, equity and other risk­bearing mechanisms to projects with potential economic viability.
V souladu s mezinárod­ ními účetními standardy pro veřejný sektor si oceňování a účtování finančních nástrojů vzhledem k jejich složité struktuře vyžaduje zvláštní pozornost. 
Due to their complex structure, financial instruments require particular attention in measuring and recording them in accordance with international public sector accounting standards.
Celkové výsledky 13 Nárůst částek financovaných z budoucích rozpočtů K hlavním charakteristickým rysům rozpočtového a finančního řízení EU v roce 2013 patřilo: ο velké zvýšení objemu plateb, které Komise mohla realizovat formou opravných rozpočtů: 9,6 % původního rozpočtu; ο kontinuální nárůst závazků k budoucím platbám ve výši 2,6 %, a to navzdory vysoké míře plateb; ο trvale příliš dlouhá doba (v průměru přes dva roky) od původního závazku ke schválení výdajových nároků Komisí; ο pouze 37 % finančních prostředků vyplacených na nástroje finančního inženýrství bylo do konce roku 2012 převedeno ve prospěch konečných příjemců; ο nezaúčtování zpětných plateb, úroků a dividend ve výši 259 milionů EUR, které se nahromadily od roku 2008, jako příjmů. 
Overall results 13 Continued increase in sums to be funded from future budgets Key features of EU budgetary and financial management in 2013 included: ο a large increase in the volume of payments that the Commission was allowed to make through amending budgets — 9.6 % of the initial budget; ο a continued growth of obligations to make payments in the future by 2.6 %, in spite of the high level of payments; ο a persistently lengthy period (over 2 years on average) from initial commitment to acceptance by the Com­ mission of spending claims; ο only 37 % of funds paid into financial engineering instruments had been disbursed to final recipients at the end of 2012; and ο a failure to record as revenue €259 million of repayments, interest and dividends that had accumulated since 2008.
Co jsou závazky a platby? 
What are commitments and payments?
Rozpočet EU sestává ze dvou složek: závazků (částek k úhradě v běžném roce nebo v budoucích letech) a plateb (na pokrytí výplaty prostředků v běžném roce). 
The EU budget has two components: commitments (amounts to be paid in the current or future years) and payments (covering payments of funds in the current year).
Platby lze provést pouze tehdy, existuje­li k nim platný závazek. 
Payments can only be made against a valid com­ mitment.
Roční stropy závazků a plateb se stanoví ve víceletém finančním rámci, který odsouhlasí Rada a Komise. 
The annual ceilings for commitments and payments are laid down in the multiannual financial frame­ works agreed by the Parliament and the Council.
Povaha výdajových programů EU, zejména dlouhá prodleva mezi závazky a platbami, vede k rostoucímu tlaku na budoucí rozpočty plateb, což dokládá značný nárůst plateb v roce 2013. 
The nature of EU spending programmes, in particular the long time lag between commitment and payments, leads to growing pressure on future payments budgets.
U budoucích rozpočtů se očekává obdobný dopad. 
This is evidenced by the large increase in the 2013 payments budget and is expected to affect future budgets in a similar way.
Celkové výsledky 14 Jak zlepšit rozpočtové a finanční řízení Účetní dvůr má za to, že Komise by měla: ο zveřejňovat směrodatnější informace o fungování nápravných mechanismů (načasování, původ a povaha) a zvýšit jistotu, pokud jde o přesnost jejích údajů, záznamem informací v rámci běžných účetních systémů; ο účtovat a oceňovat všechny finanční nástroje i nástroje finančního inženýrství podle mezinárodních účetních standardů pro veřejný sektor, zejména prostřednictvím spolehlivých postupů pro zjišťování a účtování po­ klesu hodnot aktiv; ο poskytovat informace o držené hotovosti, jež má být proplacena konečným příjemcům; ο vypracovat a zveřejňovat každoročně aktualizovanou dlouhodobou prognózu hotovostních toků. 
Overall results 14 How to improve budgetary and financial management The ECA considers that the Commission should: ο publish more meaningful information on the operation of corrective mechanisms (timing, origin and nature) and increase assurance on the accuracy of its figures by recording the information within conventional accounting systems; ο record and measure all financial instruments and financial engineering instruments in accordance with in­ ternational public sector accounting standards, in particular through reliable procedures for identifying and recording falls in asset values; ο provide information on cash held pending disbursement to final beneficiaries; and ο prepare and publish a long­range cashflow forecast to be updated annually.
Zúčastněným stranám by to pomohlo při odhadech budoucích platebních povinností a rozpočtových priorit. 
This would assist stakeholders in assessing future payment requirements and budgetary priorities.
Úplné informace o hlavních zjištěních jsou uvedeny v kapitole 1 „Prohlášení o věrohodnosti a podpůrné informace“ výroční zprávy o rozpočtu EU za rozpočtový rok 2013. 
Full information on the main findings can be found in Chapter 1 ‘The statement of assurance and sup­ porting information’ of the 2013 annual report on the EU budget.
Celkové výsledky 15 Dosahování výsledků s prostředky EU Finanční prostředky EU by se měly vynakládat v souladu se zásadami řádného finančního řízení: hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti. 
Overall results 15 Getting results with EU money EU money should be spent in line with the principles of sound financial management: economy, efficiency and ef­ fectiveness.
Na dosažení dobré výkonnosti se podílejí vstupy (finanční a lidské zdroje a materiální, organizační a právní prostředky potřebné pro provádění daného programu), výstupy (dosažené výsledky pro­ gramu), výsledky (okamžité účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce) a dopady (dlouhodobé změny ve společnosti, jež lze alespoň částečně přičíst vlivu opatření EU). 
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long­term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action).
EÚD tyto atributy posuzuje prostřednictvím svých auditů výkonnosti. 
The ECA assesses these attributes through its performance audits.
Nedostatečné zaměření na výkonnost V programovém období 2007–2013 se při realizaci výdajů ani tak nekladl důraz na řádnou výkonnost, jako spíše na čerpání prostředků (nevyužité prostředky budou odebrány) a na soulad s předpisy. 
Insufficient focus on performance When spending EU funds in the 2007–13 programming period, the focus was on absorption (‘use it or lose it’) and compliance rather than good performance.
Například výběr projektů, jež obdrží finanční prostředky EU, se v prvé řadě soustřeďoval na vynaložení dostupných prostředků EU, v druhém plánu na dodržování pravidel a teprve pak, v omezené míře, na dosažení výsledků a dopad. 
For instance, the choice of projects to receive EU funds focused first on spending the EU money available, secondly on complying with the rules, and only then — and to a limited extent — on achieving results and impact.
Komise tvrdí, že programové období 2014–2020 se na výkonnost zaměřuje důrazněji, přičemž jako hlavní pobídka fungují výkonnostní rezervy. 
The Commission claims that the 2014–20 programming period has a stronger focus on performance, with the main incentive being performance reserves.
Komise bude formou těchto rezerv zadržovat 6 % prostředků vyčleněných pro kon­ krétní členský stát, dokud jeho výkonnost nebude považována za uspokojivou. 
Through these reserves the Commission will withhold 6 % of the funds earmarked for an individual Member State until performance is deemed satisfactory.
Uvolnění prostředků tedy bude v praxi stále ve velké míře záviset na ukazatelích vstupů a výstupů. 
However, input and output indicators will still in practice largely determine the release of the funds.
Ukazatele výsledků bude Komise využívat jen v některých oblastech. 
Results indicators will only be used by the Commission in some areas.
Efektivní fungování výkonnostních rezerv bude záviset na úspěchu Komise při jednání o vhodných cílech a mil­ nících na začátku programového období a na získání přesných, spolehlivých a včasných údajů od členských států, na jejichž základě bude možné určit, zda bylo cílů dosaženo. 
Making the performance reserves work more effectively will depend on the Commission’s success in negotiating suitable targets and milestones at the start of the programming period and in obtaining accurate, reliable and timely data from Member States to determine whether the targets have been met.
Výkaznictví nebylo uzpůsobeno aspiracím souvisejícím s kulturou výkonnosti Vykazování výkonnosti na úrovni rozpočtu jako celku je roztříštěno do několika obecných zpráv. 
Reporting not adapted to aspirations of a performance culture Reporting on performance at the level of the entire budget is fragmented into several overall reports.
Tyto zprávy nein­ formují o pokroku u cílů strategie Evropa 2020, ani neuvádějí ucelený přehled výsledků z hlediska přidané hodnoty EU. 
These reports do not cover progress towards the Europe 2020 strategy goals, nor do they provide a comprehensive overview of results in terms of EU added value.
Čtvrtá hodnoticí zpráva je však krokem správným směrem, jelikož se pokouší uvést hlavní finanční programy do souvislosti s dostupnými informacemi o výkonnosti, které mají význam pro strategii Evropa 2020. 
However, the fourth evaluation report represents a step in the right direction as it tries to establish a link between the main financial programmes and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy.
Na úrovni jednotlivých generálních ředitelství Komise stanovují generální ředitelé pro politiky, za něž nesou odpovědnost, v ročních plánech řízení výkonnostní cíle, o jejichž plnění informují ve výročních zprávách o činnosti. 
At the level of individual Commission directorates­general, performance objectives are set for their policy respon­ sibilities in management plans and then reported on in their annual activity reports.
Z přezkumu plánů řízení a výročních zpráv o činnosti generálních ředitelství Komise provedeného EÚD vyplynulo, že jistota se omezuje na otázky správnosti a vnitřní kontroly a problematikou výkonnosti se nezabývá. 
The ECA’s review of the man­ agement plans and annual activity reports of Commission directorates­general revealed that assurance is limited to issues of regularity and internal control and does not address performance issues.
Cíle byly navíc příliš obecné, než aby je bylo možné využít pro účely řízení. 
In addition, objectives were at too high a level to be fit for management purposes and the selected indicators are not always suitable for measur­ ing performance.
Celkové výsledky 16 Přidaná hodnota výdajů EU nebyla vždy prokázána V 19 zvláštních zprávách, které Účetní dvůr přijal v roce 2013 a které pokrývají širokou škálou témat auditů výkon­ nosti, se posuzuje, zda byla intervenční opatření EU řízena v souladu se zásadami řádného finančního řízení (hos­ podárnosti, efektivnosti a účinnosti). 
Overall results 16 Added value of EU spending not always demonstrated The 19 special reports adopted by the ECA in 2013 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness).
Účetní dvůr zkoumal, jaká ponaučení lze z jeho zvláštních zpráv přijatých v roce 2013 vyvodit pro přípravu nových programů a projektů na programové období 2014–2020, a zjistil, že: ο přidaná hodnota EU nebyla vždy zajištěna ο vyskytlo se několik případů potenciální mrtvé váhy, příjemci by tedy tyto činnosti realizovali i bez finančního přispění EU. 
The ECA examined the lessons that can be learned from its 2013 special reports for the preparation of new pro­ grammes and projects for the 2014–20 programming period and found that: ο EU added value had not always been secured; ο in several cases there was potential deadweight, meaning that beneficiaries would have undertaken the activity even without the EU funding.
Příklad: Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci poskytuje kompenzaci zaměstnancům postiženým masovým propouštěním. EÚD zjistil, že jedna třetina finančních prostředků by byla tak jako tak uhrazena členskými státy (zvláštní zpráva č. 
Example: European globalisation adjustment fund The European globalisation adjustment fund compensates workers affected by mass redundancies.
7/2013 „Přispěl Evropský fond pro přizpůsobení se globalizaci k opětovnému pro­ fesnímu začlenění propuštěných pracovníků přidanou hodnotou EU?“). 
(Special Report No 7/2013 ‘Has the European Global Adjustment Fund delivered EU added value in reintegrating redundant workers?’)
Příklad: Finanční nástroj pro sdílení rizik Komise dostatečně neprokázala, že podpora EU poskytnutá finančním nástrojem pro sdílení rizik (finanční nástroj, který má zlepšit přístup k dluhovému financování v oblasti výzkumu) vede k větším investicím, než by příjemci realizovali i bez této podpory (zvláštní zpráva č. 
Example: Risk-sharing finance facility The Commission had not sufficiently demonstrated that the EU support under the risk­sharing finance facil­ ity (a financial instrument designed to improve access to debt financing for research) leads to investments above the level that beneficiaries would undertake in its absence.
2/2013 „Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum?“). 
(Special Report No 2/2013 ‘Has the Com­ mission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?’).
Celkové výsledky 17 Většina doporučení EÚD byla realizována Následná opatření přijatá v návaznosti na doporučení vyslovená na základě auditu výkonnosti Účetního dvora jsou nezbytnou součástí cyklu vyvozování odpovědnosti a napomáhají Komisi účinně realizovat doporučení předkládaná ve zprávách. 
Overall results 17 Most ECA recommendations implemented The ECA’s follow­up of its performance audit recommendations is a key element in the cycle of accountability, and helps encourage the effective implementation of report recommendations by the Commission.
EÚD provedl přezkum opatření, kterými Komise reagovala na doporučení osmi zvláštních zpráv přijatých v období 2007–2010, a zjistil, že 79 % doporučení bylo realizováno zcela nebo z větší části. 
The ECA reviewed the Commission’s follow­up of the recommendations of eight special reports adopted in the period 2007–10 and found that 79 % of recommendations were either fully or mostly implemented.