natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ Řízení ekonomických ozdravných programů pro Řecko 131. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS Management of the Economic Adjustment Programmes for Greece 131.
První řecký ekonomický ozdravný program byl navržen v mimořádně naléhavé situaci a na řízení všech tří programů měly dopad politické a hospodářské nejistoty. 
The first Greek Economic Adjustment Programme was designed in a situation of extreme urgency and the management of all three programmes was impacted by political and economic uncertainties.
Komise byla jen jedním z několika partnerů, kteří se do tohoto procesu zapojili, neboť byla vázána politickými pokyny Euroskupiny, a schvalování programů vyžadovalo dohodu mezi řeckými orgány a všemi institucemi, které zastupovaly věřitele (MMF, Komise, ECB a ve třetím programu ESM; viz Úvod, body 22–23 a 31–32). 
The Commission was just one of several partners involved in the process as it was bound by the political guidance of the Eurogroup, and approval of the programmes required agreement between the Greek authorities and all Institutions representing lenders (the IMF, the Commission, the ECB, and the ESM under the third programme; see Introduction, paragraphs 22 to 23 and 31 to 32).
Komise zavedla postupy pro řízení programů téměř jeden rok po zahájení prvního řeckého programu. 
The Commission established programme management procedures almost one year after the launch of the first Greek programme.
Postupy stanovily interní ujednání týkající se toků informací a schvalování v Komisi a Radě a s partnery programu, neobsahovaly však žádné pokyny k vlastnímu návrhu programů, například pokud jde o rozsah působnosti a míru podrobnosti podmínek (viz body 24–25). 
The procedures stipulated internal arrangements for information and approval flows at the Commission and Council and with programme partners, but provided no guidelines on the actual design of the programmes, for example in terms of the scope and level of detail of conditions (see paragraphs 24 to 25).
V raných fázích procesu programování byly některé podmínky neurčité a neupřesňovaly konkrétní opatření. 
In the early stages of the programming process, some conditions were vague and did not specify any concrete actions.
V druhém programu se podmínky vyjasnily a zvýšil se jejich počet a míra podrobnosti. 
Conditions became clearer in the second programme, when their number and level of detail increased.
Až ve třetím programu Komise označila důležité podmínky za „klíčové výstupy“, 73 30 25 20 17,9 15 12,7 27,5 24,5 26,5 24,9 10 5 0 9,6 Skutečná míra nezaměstnanosti 1. prognóza EAP 2. prognóza EAP 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 
Only in the third programme did the Commission mark important conditions as “key deliverables”, while in the first two 73 30 25 20 15 10 5 0 27.5 24.9 12.7 9.6 Actual unemployment rate 1st EAP projection 2nd EAP projection 17.9 26.5 24.5 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015
zatímco v prvních dvou programech nebyla relativní důležitost opatření uvedena (viz body 26–28). 
74 programmes the relative importance of the measures was not indicated (see paragraphs 26 to 28).
74 Doporučení 1 Komise by měla zlepšit obecné postupy pro návrh programů podpory, zejména tím, že vymezí rozsah analytické práce potřebné k odůvodnění obsahu podmínek a v příslušných případech označí nástroje, které by bylo možné v příslušných situacích použít. 
Recommendation 1 The Commission should improve the general procedures for designing support programmes, in particular by outlining the scope of the analytical work needed to justify the content of the conditions and where possible by indicating the tools which could be drawn upon in relevant situations.
U budoucích programů by takové pokyny měly Komisi usnadnit organizaci práce v situaci mimořádné naléhavosti ve fázi vzniku programu. 
In the case of future programmes, such guidance should make it easier for the Commission to organise its work in a situation of extreme urgency at the programme inception stage.
Cílové datum: konec roku 2018 Doporučení 2 Komise by měla účinněji stanovovat priority podmínek a upřesnit opatření, která jsou naléhavě nutná k řešení nerovnováh se zásadním významem pro dosažení cílů programů. 
Target date: end-2018 Recommendation 2 The Commission should prioritise conditions more effectively and specify the measures that are needed urgently in order to address the imbalances that are crucial for achieving the programmes’ objectives.
Cílové datum: neprodleně, je-li relevantní 134. 
Target date: immediately, if applicable 134.
Přes snahy Komise, nebyly programové podmínky zasazeny do kontextu širší strategie růstu pro Řecko, která mohla trvat i po skončení programů. 
Despite the Commission’s efforts, programme conditions were not placed in the context of a broader growth strategy for Greece which could have lasted beyond the programmes.
V počátečních fázích se programy zaměřovaly na obnovení fiskální udržitelnosti, ale během času bylo zřejmější, že taková strategie je zapotřebí. 
In the early stages the programmes’ immediate focus was on restoring fiscal sustainability, but the need for such a strategy became clearer over time.
Zjistili jsme nedostatky v koordinaci mezi politikami při návrhu programu a případy, kdy programová opatření neměla komplexní oblast působnosti. 
We found weaknesses in cross-policy coordination in programme design and cases where programme measures were not comprehensive in scope.
Obě skutečnosti měly dopad na účinnost strukturálních reforem, zejména těch, jejichž cílem bylo zvýšit konkurenceschopnost řeckého hospodářství (viz body 29–30). 
Both impacted the effectiveness of structural reforms, in particular those that aimed to make the Greek economy more competitive (see paragraphs 29 to 30).
75 Doporučení 3 V případech, kdy to bude potřebné pro řešení ekonomické nerovnováhy, by Komise měla zajistit, aby byly programy zakotveny v celkové strategii růstu země, která buď již existuje, nebo byla s členským státem vypracována v průběhu programů. 
75 Recommendation 3 Where relevant to address the underlying economic imbalance, the Commission should ensure that the programmes are embedded in an overall growth strategy for the country, which is either already in place or has been devised with the Member State in the course of the programmes.
Jestliže nelze strategii stanovit ve fázi vzniku programu, měla by následovat co nejdříve a měla by být zohledněna v jakémkoli následujícím přezkumu programu. 
If the strategy cannot be established at the programme inception stage, it should follow on as soon as possible and be reflected in any subsequent programme review.
Cílové datum: neprodleně, je-li relevantní 135. 
Target date: immediately, if applicable 135.
Ačkoli Komise neměla zavedeny formálně stanovené postupy, pokud jde o rozsah sledování, pravidelně posuzovala plnění programových podmínek a podávala o něm zprávu. 
Although the Commission did not have formalised procedures in place as regards the scope of monitoring, it regularly assessed and reported on compliance with programme conditions.
Komise zpravidla byla schopna prokázat pevný základ svých posouzení, včetně určitých návazných opatření, například podrobné zpětné vazby k návrhům právních aktů. 
Typically, the Commission was able to demonstrate a solid basis for its assessments, including some follow-up, such as detailed feedback on draft legal acts.
Občas jsme zjistili problémy týkající se sledování souladu s podmínkami, například chybějící, nepřesná nebo neurčitá posouzení (viz body 33–37). 
Occasionally, we found problems in compliance monitoring, such as missing, inaccurate or vague assessments (see paragraphs 33 to 37).
Navíc v případě strukturálních reforem formální splnění nevedlo vždy ke změnám, které programy předpokládaly. 
Moreover, in the case of structural reforms, formal compliance did not always result in the changes actually envisaged by the programmes.
Další dopad na relevanci sledování ze strany Komise, pokud jde o schopnost porozumět realizaci a dopadu reforem a v případě potřeby přijmout nápravná opatření, měly významné mezery v údajích a nedostatek měřitelných ukazatelů výkonnosti u většiny strukturálních podmínek (viz body 38–40). 
Significant data gaps and a lack of adequate performance indicators for most of the structural conditions further impacted the relevance of the Commission’s monitoring in terms of being able to help understand the implementation and impact of reforms and take corrective actions when needed (see paragraphs 38 to 40).
Doporučení 4 Komise by měla mít jasné postupy a v příslušných případech klíčové ukazatele výkonnosti, aby bylo sledování programu systematické i přesně dokumentované. 
Recommendation 4 The Commission should have clear procedures and, where appropriate, KPIs to ensure that programme monitoring is both systematic and accurately documented.
Sledování provádění, zejména u strukturálních reforem, by se mělo více zaměřit na účinnost, jít za rámec přijímání primárních právních předpisů a zaměřit se také na přijímání příslušné sekundární legislativy a dalších prováděcích předpisů. 
The monitoring of implementation, in particular for structural reforms, should focus more on effectiveness, go beyond the adoption of primary laws and also focus on the adoption of relevant secondary legislation and other implementing acts.
Komise by měla zlepšit to, jak monitoruje provádění a zahájení reforem, aby mohla lépe identifikovat správní nebo jiné překážky účinného provádění reforem. 
The Commission should improve its arrangements for monitoring the implementation and roll-out of reforms so as to identify better administrative or other impediments to the effective implementation of the reforms.
Komise musí zajistit, aby měla zdroje nezbytné k provedení takových posouzení. 
The Commission needs to ensure that it has the necessary resources to undertake such assessments.
Cílové datum: konec roku 2018 
Target date: end-2018 137.
I přes složitá institucionální ujednání týkající se programů nebyly nikdy formálně stanoveny interní pracovní postupy, pokud jde o to, jak Komise spolupracuje s partnery programů, především s MMF, ECB a ESM. 
Despite complex institutional arrangements for the programmes, the internal working arrangements in terms of how the Commission cooperates with programme partners, primarily the IMF, ECB and ESM, have never been formalised.
Dostatečně transparentně nebyly stanoveny úlohy partnerů, rozdělení odpovědností nebo pracovní metody. 
There was inadequate transparency regarding the partners’ roles, the division of responsibilities or working methods.
Instituce však neformálně zřídily účinné mechanismy spolupráce a sdílení informací (viz body 41–43). 
However, the institutions have informally established effective arrangements for cooperation and information sharing (see paragraphs 41 to 43).
Doporučení 6 Komise by se měla snažit dosáhnout s programovými partnery dohody, která by vyjasnila jejich úlohy a metody spolupráce, které by měly být transparentní a dostatečně podrobně vymezené. 
Target date: immediately, if applicable Recommendation 6 The Commission should seek to reach an agreement with programme partners’ clarifying their roles and cooperation methods which should be transparent and sufficiently detailed.
Cílové datum: konec roku 2018 138. 
Target date: end-2018 138.
Celkový návrh programů vycházel z makroekonomických prognóz a výpočtů mezery ve financování, které pro každý přezkum vypracovala Komise ve spolupráci s partnery programu. 
The overall programme design was based on macroeconomic projections and funding gap calculations that had been prepared for each review by the Commission in cooperation with programme partners.
Analýza Komise v tomto ohledu byla vnitřně jednotná a opírala se o nejnovější údaje. 
The Commission’s analysis in this respect was internally consistent and based on the most recent data.
Nalezli jsme však řadu metodických nedostatků, zejména pokud jde o dokumentaci předpokladů, odůvodnění vstupů na základě úsudku a omezené využití testování citlivosti. 
However, we found a number of methodological weaknesses, in particular in the documentation of assumptions, the justification of judgemental inputs and the limited use of sensitivity testing.
Neexistovala formálně stanovená opatření kontroly kvality, která by zajistila přesnost výpočtů. 
There were no formalised quality arrangements to ensure that calculations were accurate.
Makroekonomické prognózy hospodářskou krizi v Řecku do značné míry podhodnocovaly, chyby však obecně nebyly větší než chyby ostatních mezinárodních organizací (viz body 44–54). 
Macroeconomic projections largely underestimated the economic crisis in Greece, but the errors were generally no larger than those of other international organisations (see paragraphs 44 to 54).
Cílové datum: konec roku 2018 Návrh a provádění reforem 139. 
Design and implementation of the reforms 139.
Finanční podpora pro Řecko byla podmíněna provedením široké škály reforem, které řešily fiskální, finanční a strukturální nerovnováhy. 
Financial support for Greece was conditional upon the implementation of a broad range of reforms addressing fiscal, financial and structural imbalances.
Rozsah reforem se vyvíjel, od samého počátku však pokrýval téměř všechny funkce řeckého státu, což v některých případech znamenalo, že bylo nutné napravit velmi hluboké strukturální nerovnováhy. 
The scope of the reforms evolved, but from the outset covered almost all functions of the Greek state, meaning in some cases that very deep structural imbalances had to be corrected.
Řecká reformní agenda byla mimořádně náročná a její provádění bylo ovlivněno politickou nestabilitou (viz body 55–57). 
The Greek reform agenda was particularly challenging and its implementation was impacted by the political instability (see paragraphs 55 to 57).
Reformy daňové politiky přinesly fiskální výsledky, které se většinou odvíjely od změn daňových sazeb nebo nových daní. 
Tax policy reforms delivered fiscal results, which mostly relied on changes in tax rates or new taxes.
Tento vývoj přispěl k nestabilitě daňové politiky, která nastala z různých důvodů, včetně nedostatku trvalého reformního úsilí, což bylo v rozporu s dřívějšími posouzeními, která upřednostňovala rozšiřování daňové základny jako způsob, jak zvýšit daňové příjmy. 
This contributed to instability in tax policy, which occurred for a variety of reasons including the lack of sustained reform efforts, and this ran counter to earlier assessments that prioritised broadening the tax base as a way of increasing tax revenue.
Komise dostatečně neodůvodnila některá klíčová opatření (např. zvýšení DPH a spotřební daně) analýzou alternativních opatření a jejich důsledků. 
The Commission did not sufficiently justify some key measures (e.g. VAT and excise-duty hikes) by providing an analysis of alternative options and their consequences.
Reformy správy daní přinesly méně hmatatelné výsledky, což lze přičíst problémům s prováděcí kapacitou, ale i nedostatkům návrhu, například pozdnímu začlenění do programů a omezenému rozsahu působnosti (viz body 58–66). 
Tax administration reforms brought less tangible results, attributable to problems with implementation capacity, but also to design weaknesses such as late inclusion in the programmes and limited scope (see paragraphs 58 to 66).
Souběžné provádění fiskálních úspor, odůvodněné fiskální konsolidací, a také dlouhodobých strukturálních změn bylo pro reformy veřejné správy výzvou, přičemž ve druhé oblasti bylo dosaženo méně úspěchů. 
The simultaneous implementation of fiscal savings, justified for the reasons of fiscal consolidation, as well as long-term structural changes was a challenge for public administration reforms, with the latter proving less successful.
Zjistili jsme, že hlavními příčinami na straně návrhu bylo nedostatečné zohlednění správní kapacity k provádění reforem a slabé vazby mezi programy a ostatními nástroji, jako byla technická pomoc a operační programy v rámci strukturálních fondů. 
We found that the main causes on the design side were the insufficient consideration given to the administrative capacity to implement the reforms, and weak linkages between the programmes and other instruments, such as technical assistance and operational programmes under the structural 77 Recommendation 7 The Commission should better justify the assumptions for and modifications to the economic calculations underlying the programme’s design, including through appropriate publications.
Komise nebyla schopna odůvodnit klíčové kvantitativní cíle v oblasti reforem veřejné správy, které byly zakotveny v programech (viz body 67–76). 
funds. The Commission could not justify key quantitative targets for the public administration reforms that were anchored in the programmes (see paragraphs 67 to 76).
Finanční reformy zajistily krátkodobou stabilitu v sektoru, řada strukturálních nedostatků však nebyla řešena komplexně nebo byla do programu zařazena pozdě (např. řízení úvěrů v selhání a správa a řízení společností). 
Financial reforms ensured short-term stability in the sector, but a number of structural weaknesses were not comprehensively addressed or were included late in the programme (e.g. the management of Non-Performing Loans and corporate governance).
Opatření v rámci třetího programu byla komplexnější. 
The measures were more comprehensive under the third programme.
Rovněž jsme zjistili slabá místa v analýze rizik, z níž vycházela rekapitalizace bank v roce 2013, a nedostatky v návrhu následných rekapitalizací. 
We also found weaknesses in the risk analysis underpinning the bank recapitalisation of 2013 and inefficiencies in the design of subsequent recapitalisations.
Posloupnost určitých aspektů reforem nebyla dostatečně koordinována (viz body 77–94). 
The sequencing of certain reform aspects was not sufficiently coordinated (see paragraphs 77 to 94).
Komise byla schopna prokázat robustní analýzu jako východisko reforem trhu práce, které přinesly hmatatelné výsledky z hlediska liberalizace trhu. 
The Commission was able to demonstrate sound analysis behind the labour market reforms which brought tangible results in terms of market liberalisation.
Provádění však bránila významná zpoždění. 
However, implementation was hampered by significant delays.
Některé podmínky, zejména ve fázi vzniku programů, nebyly dostatečně přizpůsobeny struktuře řeckého hospodářství a jiná klíčová opatření byla do programu zahrnuta po určitém prodlení (viz body 95–102). 
Some conditions, in particular at the programme inception stage, were not sufficiently geared to the structure of the Greek economy, and other key measures were included in the programme after some delay (see paragraphs 95 to 102).
78 Doporučení 8 Aby Komise zmírnila potenciální nedostatky, měla by při posuzování správní kapacity členských států při provádění reforem postupovat více systematicky. 
78 Recommendation 8 In order to mitigate potential weaknesses, the Commission should be more systematic when assessing the member states’ administrative capacity to implement reforms.
Potřeby technické pomoci a případné podpory ze strany útvaru Komise pro podporu strukturálních reforem by měly být posouzeny v raných fázích programu ve spolupráci s orgány členských států. 
Technical assistance needs and possible support from the Commission's Structural Reform Support department should be assessed in a programme’s early stages in cooperation with the MS’s authorities.
Volba, míra podrobnosti a načasování podmínek by měly být přizpůsobeny výsledkům analýzy. 
The choice, level of detail and timing of conditions should be geared to the results of the analysis.
Cílové datum: neprodleně, je-li relevantní Dosahování cílů programu 144. Účastí ve třech ekonomických ozdravných programech se Řecko vyhnulo selhání. 
Achievement of programme objectives 144. By participating in the three Economic Adjustment Programmes, Greece avoided default.
Dosažení cílů programů – fiskální udržitelnosti, finanční stability a návratu k růstu – však bylo 79 úspěšné jen v omezené míře. 
However, the achievement of the programmes’ objectives – fiscal sustainability, financial stability and a return to growth – was successful only to a limited extent.
Externí hodnocení by mohlo být užitečné pro komplexní pochopení souvisejícího složitého vývoje, Komise však žádné neprovedla (viz body 103–106). 
An external evaluation could have been useful to comprehensively understand the underlying complex developments, but the Commission has not carried one out (see paragraphs 103 to 106).
Pokud jde o fiskální udržitelnost, programy přinesly významnou konsolidaci: primární strukturální saldo se v období 2009–2015 zlepšilo o 17 % HDP. 
In the case of fiscal sustainability, the programmes brought about a significant consolidation: the primary structural balance was adjusted by 17 % of GDP in 2009-2015.
V témže období se však HDP snížil o čtvrtinu a nezaměstnanost překročila 25 %. 
However, in the same period, GDP shrank by over a quarter and unemployment exceeded 25 %.
Až v roce 2014 Řecko skutečně zaznamenalo hospodářský růst, přestože původní předpoklady programů plánovaly udržitelný návrat k růstu od roku 2012 (viz body 107, 111–113, 124–130). 
Only in 2014 did Greece record economic growth, although the programmes’ initial assumption projected a sustainable return to growth as of 2012 (see paragraphs 107; 111 to 113; 124 to 130).
Špatná makroekonomická výkonnost spolu s náklady financování dříve akumulovaného dluhu znamenala, že Řecko soustavně zvyšovalo svůj poměr dluhu k HDP po celé programové období (vyjma roku 2012 díky zapojení soukromého sektoru). 
Poor macroeconomic performance, coupled with financing costs on previously accumulated debt, mean that Greece has been consistently increasing its debt-to-GDP ratio throughout the programme period (except in 2012 due to the PSI).
Rovněž nebylo schopno tržně financovat své potřeby. 
It was also unable to finance its needs on the markets.
V období bezprostředně po skončení programu bude muset Řecko splatit značné částky dluhu a program předpokládá, že tyto částky budou plně financovány z primárního přebytku a tržního financování. 
In the immediate post-programme period, Greece will have to repay substantial amounts of debt and the programme’s assumption is that they will be fully funded from the primary surplus and market financing.
Z finančního hlediska programy zajistily krátkodobou stabilitu finančního systému, avšak hlavně kvůli nepříznivému makroekonomickému a politickému vývoji nebyly s to zabránit prudkému zhoršení rozvah bank (viz body 114–123, 108–110). 
On the financial side, the programmes ensured the short-term stability of the financial system, but were unable to avert a sharp deterioration of the banks’ balance sheets primarily due to adverse macroeconomic and political developments (see paragraphs 114 to 123; 108 to 110).
Doporučení 10 Programy by měly být podrobeny následnému hodnocení přinejmenším po svém skončení. 
80 Recommendation 10 The programmes should be subject to ex-post evaluation at least after they have expired.
V případě po sobě jdoucích programů, jejichž celkové trvání je delší než běžná doba tří let, by mělo být provedeno průběžné hodnocení a jeho výsledky by se měly využít k posouzení jejich koncepce a způsobu monitorování. 
In the case of successive programmes the combined duration of which is substantially longer than the standard period of three years, an interim evaluation should be carried out and the results used to assess their design and monitoring arrangements.
80 Doporučení 11 Komise by měla analyzovat vhodný rámec podpory a dohledu na období po konci programu. 
Target date: end-2018 Recommendation 11 The Commission should analyse the appropriate support and surveillance framework for the period after the programme ends.
Měla by to provést s dostatečným předstihem před koncem programu a vzít v úvahu potřeby financování Řecka. 
This should be done sufficiently in advance of the end of the programme and should take into account the financing needs of the country.