natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Revize operačních programů byla účinným nástrojem, jak zlepšit čerpání, ale vedla k výrazným změnám původních plánů s rizikem pro optimální využití prostředků 43. 
Reprogramming was an effective tool for optimising absorption but resulted in significant changes to the initial plans, presenting risks to value for money 43.
Revize (úpravy) operačních programů jsou důležitým nástrojem, který umožňuje optimalizovat čerpání prostředků a vyhnout se rušení závazků, tj. tomu, že prostředky se nevyužijí. 
Revising (or reprogramming) OPs is an important tool for optimising absorption and avoiding de-commitment i.e. not using the funds.
Kromě toho dávají členským státům určitou flexibilitu, aby se mohly přizpůsobit měnícím se okolnostem. 
In addition, it provides flexibility to Member States to adapt to changing circumstances on the ground.
V programovém období 2007–2013 se prováděly často a vedly k výrazným změnám oproti původnímu finančnímu plánu. 
It was used frequently during the 2007-2013 programme period and resulted in significant changes when compared with the initial financing plan.
V souvislosti s úpravami programů jsme však zaznamenali také určitá rizika z hlediska optimálního využití prostředků (viz body 53 a 55). 
However, we also noted some risks to value for money associated with the use of reprogramming (see paragraphs 53 and 55).
Mezi metody úprav programů patří převod finančních prostředků mezi operačními programy a mezi prioritami (včetně určení nových priorit nebo vyřazení těch stávajících), 30 změna míry spolufinancování nebo změna podílu veřejné a soukromé složky vnitrostátního příspěvku. 
Reprogramming methods include transferring funds between OPs and between priorities (including introducing new priorities or the eliminating existing ones), changing co-financing rates, or changing the public and private component of the national contribution. 30
V následujících oddílech (body 46–59) pojednáváme o změně provedené v regulačním rámci s cílem usnadnit revize programů, analyzujeme jejich dopad na původní plánování a ilustrujeme uplatnění každé z metod úprav programů na našem vzorku 20 operačních programů. 
The following sections (paragraphs 46 to 59) discuss the change made to the regulatory framework to ease reprogramming, analyse the impact of reprogramming on initial planning and illustrate the use of each of these reprogramming methods from our sample of 20 OPs.
Změna nařízení usnadnila revize operačních programů 46. 
An amendment to the Regulation made it easier to revise OPs 46.
Z podnětu členského státu nebo z podnětu Komise se souhlasem daného členského státu mohou být operační programy revidovány. 
OPs can be revised at the initiative of Member States or of the Commission in agreement with the Member State.
Podmínky těchto revizí, upravené článkem 33 obecného nařízení, jsou vymezeny velmi široce a ponechávají členským státům značný manévrovací prostor. 
The conditions for such revisions as stipulated in Article 33 of the General Regulation, are very broad in scope and provide the Member States with considerable room for manoeuvre.
Operační program je možné revidovat v případě významných socioekonomických změn, významných změn priorit EU nebo celostátních či regionálních priorit, s ohledem na hodnocení poukazující na výrazný odklon od původně stanovených cílů nebo v důsledku problémů při provádění. 
An OP can be revised in the event of: significant socio-economic changes, major changes in EU, national or regional priorities or of an evaluation showing a significant departure from goals initially set, or as a result of implementation difficulties.
Komise musí úpravy v operačním programu schválit nebo zamítnout do tří měsíců od formálního podání žádosti členským státem. 
The Commission must approve or reject the revision of the OP within three months of a Member State formally submitting it.
Tento požadavek byl v roce 2010 zmírněn a členské státy nyní předkládají analýzu, která uvádí zdůvodnění revize a uvádí její očekávaný dopad. 
This was relaxed in 2010 with the Member States being required to provide an analysis justifying the revision of the OP and its expected impact.
Tato změna obecného nařízení měla zjednodušit přijímání operačních programů42. 
This amendment to the General Regulation was meant to facilitate the adaptation of the OPs42.
Časté revize operačních programů zpochybňují plánování v rámci programů 47. V období 2007–2013 prováděly členské státy revize operačních programů často. 
Frequent revisions of OPs calls programming into question 47. During the 2007-2013 programme period, reprogramming was used frequently by the Member States.
Z našeho vzorku 20 operačních programů jich bylo 19 během období upraveno, někdy i více než jednou během téhož roku. 
Nineteen out of our sample of 20 OPs were reprogrammed multiple times during the period, sometimes more than once in the same year.
U osmi z těchto 20 kontrolovaných operačních programů byl interval mezi úpravami dle našich zjištění menší než pět měsíců. 
Furthermore, we found that for eight of the 20 OPs examined, the interval between two instances of reprogramming was less than five months.
3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 539/2010 ze dne 16. června 2010, kterým se mění nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti, pokud jde o zjednodušení určitých požadavků a o některá ustanovení týkající se finančního řízení (Úř. věst. L 158, 24.6.2010, s. 1). 
Recital 6 and Article 48(3) of Regulation (EU) No 539/2010 of the European Parliament and of the Council of 16 June 2010 amending Council Regulation (EC) No 1083/2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund as regards simplification of certain requirements and as regards certain provisions relating to financial management (OJ L 158, 24.6.2010, p.
31 42 
31 42
Přehled počtu verzí předložených ke každému operačnímu programu programového období 2007–2013 uvádí obrázek 7. 
Figure 7 gives an overview of the number of versions submitted for each OP for the 2007-2013 programme period.
Obrázek 7 – Počet verzí předložených ke každému operačnímu programu 32 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Počet změn před 31.12.2013 Počet změn po 31.12.2013 OP Zdroj: EÚD. 
Figure 7 Đ Number of versions submitted for each OP 32 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Number of changes before 31.12.2013 Number of changes after 31.12.2013 OPs Source: ECA.
Úprava operačního programu umožňuje členským státům upravit operace tak, aby se zohlednily změny okolností na místě a změny politik EU. 
Reprogramming enables Member States to realign their operations to take account of changes in circumstances on the ground and changes in EU policies.
Vysoká četnost těchto úprav však zpochybňuje spolehlivost analýz, na nichž je proces plánování v rámci programů založen (jako je prvotní analýza potřeb a hodnocení ex ante), a opodstatněnost následných revizí. 
Nonetheless, the high frequency of reprogramming calls into question the soundness of the analyses underlying the programming process (e.g. the initial needs analysis and ex-ante-evaluation) and subsequent revisions.
Úpravy programů vedly k výrazným změnám ve finančních přídělech na prioritní osy, což se ne vždy odrazilo v cílových hodnotách výkonnostních ukazatelů 49. 
Reprogramming resulted in significant changes in the financial allocation to priority axes which was not always reflected in the target values of the performance indicators 49.
Častým typem úprav je převod finančních prostředků mezi operačními programy nebo prioritními osami v rámci operačního programu. 
A frequent type of reprogramming of OPs is to transfer a financial allocation between OPs or priority axes within OPs.
Členské státy tak mohou převést peníze na opatření, u nichž je větší poptávka po financování nebo jejichž provádění je snazší. 
This allows Member States to transfer funding towards measures where demand for funding is greater or implementation is easier.
2007BG161PO005 2007CZ05UPO001 2007CZ161PO004 2007CZ161PO006 2007ES16UPO001 2007ES16UPO003 2007IT051PO002 2007IT161PO007 2007IT161PO008 2007IT161PO011 2007HU161PO002 2007HU161PO006 2007HU161PO007 2007RO051PO001 2007RO161PO002 2007RO161PO004 2007SK05UPO001 2007SK161PO004 2007SK161PO006 Počet verzí 
In general, a 2007BG161PO005 2007CZ05UPO001 2007CZ161PO004 2007CZ161PO006 2007ES16UPO001 2007ES16UPO003 2007IT051PO002 2007IT161PO007 2007IT161PO008 2007IT161PO011 2007HU161PO002 2007HU161PO006 2007HU161PO007 2007RO051PO001 2007RO161PO002 2007RO161PO004 2007SK05UPO001 2007SK161PO004 2007SK161PO006 Number of versions
Výrazná změna ve finančním přídělu obecně vyžaduje odpovídajícím způsobem upravit ukazatele výkonnosti a jejich cílové hodnoty, aby bylo možné určit, zda vložené finanční prostředky přinesly maximální protihodnotu. 
material change in the financial allocation requires a corresponding revision in the performance indicators and the target values to be able to determine whether the funding invested obtained good value for money.
U devíti z 20 operačních programů v našem vzorku byly finanční prostředky převedeny do jiného nebo z jiného operačního programu. 
Nine out of the 20 OPs in our sample transferred funds to or received funds from other OPs.
Ve většině těchto programů (osm z devíti) činil převod méně než 10 % původního příspěvku EU na operační program. 
For most OPs (eight out of the nine), the transfer was less than 10 % of the initial EU contribution to the OP.
Ve slovenském OP „Konkurenceschopnost a hospodářský růst“ se však příspěvek EU na tento program zvýšil o 25,4 %. 
However, for one Slovak OP ŇCompetitiveness and Economic GrowthÓ, the EU contribution to the OP increased by 25.4 %.
Členské státy rovněž převáděly finanční prostředky mezi prioritními osami a v některých případech to vedlo ke značným změnám oproti původně plánovaným částkám (viz rámeček 4). 
Member States also transferred funding between priority axes, which in some cases resulted in significant changes from the initially programmed amounts (see Box 4).
V jednom maďarském operačním programu nebyla po změnách finančního přídělu provedena změna cílové hodnoty ukazatele výkonnosti (viz rámeček 5). 
In one Hungarian OP changes in the financial allocation did not result in a change in the target value of the performance indicator (see Box 5).
Rámeček 5 – Významné převody příspěvku EU mezi prioritními osami bez odpovídající úpravy cílové hodnoty ukazatele výkonnosti Maďarský OP EFRR pro životní prostředí a energetiku se revidoval čtyřikrát. 
Box 5 Đ Significant transfers of EU contribution between priority axes without proportional adjustment of target value of the performance indicator The Hungarian ERDF OP for Environment and Energy was revised four times.
V roce 2012 byl proveden převod prostředků z jiného operačního programu a v letech 2013, 2015 a 2016 pak převody mezi prioritními osami. 
In 2012, a transfer was made from another OP, whereas in 2013, 2015 and 2016, transfers between priority axes were made.
Finanční příspěvky byly přerozděleny na projekty, které by bylo možné realizovat rychleji. 
Funds were reallocated to priorities with projects which could be implemented faster.
V důsledku toho se příspěvek EU na prioritu 5 „Efektivní využití energie“ zvýšil o 390 % (ze 131,2 milionu EUR na 642,6 milionu EUR). 
As a result the EU contribution to Priority 5 ŇEfficient Energy UseÓ was increased by 390 % (from 131.2 to 642.6 million euros).
Zároveň se v roce 2012 snížila cílová hodnota ukazatele „energetické zdroje ušetřené díky energetické účinnosti“ na méně než třetinu z 11 na 2,7 petajoulu ročně, avšak po dalším přídělu prostředků na prioritní osu nebyla upravena. 
At the same time, the target value for the indicator Ôenergy resources saved through energy efficiencyŐ was reduced in 2012 to less than a third from 11 to 2.7 petajoules per year, but was not reviewed when additional funding was allocated to the priority axis.
Tyto příklady dokládají, že důraz na čerpání a rychlou realizaci výdajů mohou při vyplácení prostředků EU ohrozit dosažení co nejlepších výsledků. 
The examples above illustrate that the focus on absorption and spending the money fast pose a risk to achieving better results when disbursing EU funds.
Vyšší míra spolufinancování EU napomáhá čerpání, ale snižuje hodnotu, kterou lze získat pomocí finančních prostředků EU 54. 
Increasing the EU co-financing rate boosts absorption but reduces the value that can be obtained from EU funds 54.
Zvýšení míry spolufinancování EU pomáhá členským státům urychlit čerpání a snižuje objem prostředků, u nichž existuje riziko zrušení závazků. 
Increasing the EU co-financing rate helps Member States speed up the absorption rate and reduces the amount of funds at risk of de-commitment.
Členskému státu tak mohou být s použitím upravené sazby proplaceny všechny dříve vykázané výdaje. 
In this way, a Member State can be reimbursed at the revised rate for all previously declared expenditure.
Zvýšení míry spolufinancování umožňuje okamžitě a rychle absorbovat prostředky se zpětnou platností. 
Increasing the co-financing rate allows the immediate and quick absorption of funds with retroactive effect.
Vyšší míra spolufinancování zmírňuje tlak na vnitrostátní rozpočet, protože se díky ní snižuje původně plánovaný příspěvek členského státu na operační program, avšak snižuje také celkovou hodnotu operačního programu. 
An increase in the co-financing rate eases pressure on the national budget as the Member StateŐs initial planned contribution to the OP is reduced, however it reduces the overall value of the OP.
To znamená, že se zmenší i rozsah (počet nebo objem) intervencí, pokud se členské státy nerozhodnou i nadále investovat vnitrostátní prostředky podle původního plánu. 
This means that the scale (number or size) of the interventions is also reduced, unless Member States continue to invest the funding originally planned at national level.
To může mít negativní dopad na cíle a výsledky, kterých mohou operační programy dosáhnout, což má zase vliv na hodnotu, které může být dosaženo pomocí vyplacených prostředků EU. 
As a result this may have a negative impact on objectives and results that can be achieved by the OPs which in turn affects the value that can be achieved by the disbursed EU funds.
U více než poloviny operačních programů v našem vzorku (11 OP z 20) se od počátku počítalo s maximální mírou spolufinancování EU, kterou stanoví nařízení43. 
More than half of the OPs in our sample (11 OPs out of 20) were programmed from the start at the maximum EU co-financing rate laid down in the Regulation43.
U osmi operačních programů byla míra spolufinancování během období zvýšena. 
For eight OPs, the co-financing rate was increased during the period.
Nárůst míry spolufinancování EU a pokles vnitrostátního příspěvku ukazuje tabulka 2. 
Table 2 shows the increase in the EU co-financing rate and the decrease in the national contribution.
Celkové snížení vnitrostátních příspěvků u těchto osmi operačních programů dosahovalo 4,8 miliardy EUR. 
For these eight OPs the total reduced national contribution amounts to 4.8 billion euros.
34 43 Příloha III nařízení (ES) č. 1083/2006. 
34 43 Annex III to Regulation (EC) No 1083/2006.
Tabulka 2 – Snížení vnitrostátního příspěvku v návaznosti na vyšší míru spolufinancování 35 Členský stát Operační program Původní míra spolufinancování ze strany EU (v %) Upravená míra spolufinancování ze strany EU (v %) Snížení vnitrostátního příspěvku (v mil. EUR) Rumunsko Životní prostředí 80 85 302,1 Bulharsko Životní prostředí 81 85 75,5 Španělsko Výzkum, vývoj a inovace pro podniky a uskutečňované podniky – technologický fond 67 75 356,8 Znalostní ekonomika 70 80 259,0 Itálie Kalábrie ESF 50 75 286,8 Bezpečnost pro rozvoj 50 75 386,0 Kalábrie 50 75 999,4 Sicílie 50 75 2179,8 Celkem 4 845,4 Poznámka: Maximální míra spolufinancování EU činí podle právních předpisů 85 % pro Bulharsko a Rumunsko, 80 % pro Španělsko a 75 % pro Itálii. 
Table 2 Đ Decrease in national contribution as a result of increase in the co-financing rate 35 Member State Operational Programme Initial EU co-financing rate (in %) Revised EU co-financing rate (in %) Decrease of national contribution (in million euro) Romania Environment 80 85 302.1 Bulgaria Environment 81 85 75.5 Spain Research, Development and Innovation (R&D&I) for and by Enterprises Đ Technology Fund 67 75 356.8 Knowledge-based economy 70 80 259.0 Italy Calabria FSE 50 75 286.8 Security for development 50 75 386.0 Calabria 50 75 999.4 Sicily 50 75 2 179.8 Total 4 845.4 Note: The regulatory maximum EU co-financing rate is 85 % for Bulgaria and Romania, 80 % for Spain and 75 % for Italy.
Členské státy ve snaze zvýšit míru čerpání zavedly soukromé příspěvky, avšak i to vedlo k omezení intervencí 57. 
Member States introduced private contributions to increase their rates of absorption, but this also resulted in reduced interventions 57.
Částka, kterou se členský stát podílí na spolufinancování, může mít formu buď vnitrostátního veřejného příspěvku, nebo může mít i soukromou složku. 
The Member StatesŐ share of national co-financing may either be provided through a national public contribution only or may also contain a private contribution.
Pokud operační program počítá s příspěvkem ze soukromých zdrojů, finanční plán programu44 zohlední finanční prostředky poskytnuté příjemci grantů v soukromém sektoru. 
Where the programme contains a private contribution, the OP financing plan44 takes into account the funding provided by private sector grant recipients.
Zvýšení soukromých příspěvků může pomoci absorbovat financování rychleji, jelikož doplňují vnitrostátní veřejné výdaje, které budou uhrazeny v rámci spolufinancování EU, anebo nahrazují vnitrostátní příspěvek, který je nezbytným doplněním spolufinancování ze strany EU. 
An increase in private contributions can help absorb funding quicker as they complement national public expenditure to be reimbursed as part of EU co-financing and/or replace the national public contribution needed to match the EU co-financing.
Tento účinek je okamžitý a má jednorázový příznivý dopad na čerpání prostředků EU, neboť zvyšuje objem způsobilých výdajů, které je možné uhradit. 
The effect is immediate and has a one-off positive impact on absorption of EU funds by increasing the amount of eligible expenditure available for reimbursement.
Avšak vzhledem k tomu, že část soukromého příspěvku představuje výdaje, které by byly vynaloženy i bez veřejného příspěvku, nahrazení veřejného příspěvku soukromým snižuje celkovou 44 Čl. 37 písm. e) nařízení (ES) č. 1083/2006. 
However, since part of the private contribution is expenditure that would have been incurred irrespective of the public contribution, the replacement of the public contribution with the private reduces overall the 44 Article 37(e) of Regulation (EC) No 1083/2006.
investici členských států. 
Member StatesŐ investment.
Jak je uvedeno výše (viz bod 55), snižuje se tím rozsah intervence k dosažení cílů politiky soudržnosti. 
As indicated above (see paragraph 55) this reduces the scale of intervention to achieve the Cohesion policy objectives.
Na začátku programového období žádný z 20 operačních programů v našem vzorku neměl ve svém finančním plánu soukromou složku. 
At the start of the programme period none of the 20 OPs in our sample included a private component in their OP financing plan.
Do konce programového období zařadilo příspěvek ze soukromých zdrojů pět operačních programů, čímž se zároveň snížil vnitrostátní veřejný příspěvek. 
By the end of the programme period five OPs introduced a private contribution, thereby reducing the national public contribution at the same time.
Tabulka 3 uvádí výši zařazeného soukromého příspěvku a příspěvku EU, který by tak teoreticky mohl být poskytnut. 
Table 3 shows the private contribution introduced and the theoretical EU contribution that this could release.
Tabulka 3 – Soukromý příspěvek, který nahrazuje veřejný příspěvek, a následný teoretický příspěvek EU 36 Členský stát OP Zavedený soukromý příspěvek (v mil. EUR) Míra spolufinancování (%) Teoretický příspěvek EU generovaný díky soukromému příspěvku (v mil. EUR) Španělsko Výzkum, vývoj a inovace pro podniky a uskutečňované podniky – technologický fond 500,5 75 375,4 Česká republika Podnikání a inovace 472,5 85 401,6 Životní prostředí 97,2 85 82,7 Maďarsko Životní prostředí a energetika 85,1 85 72,3 Severní Maďarsko 54,2 85 46,0 Poznámka: Teoretický příspěvek EU generovaný díky příspěvku ze soukromých zdrojů se počítá uplatněním míry spolufinancování EU na soukromý příspěvek. 
Table 3 Đ Private contribution replacing the public contribution and theoretical EU contribution generated 36 Member State OP Private contribution introduced (million euro) Co-financing rate (%) Theoretical EU contribution generated by private contribution (million euro) Spain Research, Development and Innovation (R&D&I) for and by Enterprises Đ Technology Fund 500.5 75 375.4 Czech Republic Enterprises and Innovations 472.5 85 401.6 Environment 97.2 85 82.7 Hungary Environment and Energy 85.1 85 72.3 North Hungary 54.2 85 46.0 Note: The theoretical EU contribution generated by including private expenditure is calculated by applying the EU co-financing rate to the private contribution.
Výše konečného příspěvku generovaného díky příspěvku ze soukromých zdrojů bude známa teprve v době uzávěrky. 
The final contribution generated by private expenditure will be known only at the time of closure.
Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých Komisí. 
Source: ECA, based on the data provided by the Commission.
Rozfázování projektů snižuje riziko rušení závazků v případě, že projekty nejsou k datu uzavření operačních programů zcela dokončeny 60. 
Phasing of projects reduces the risk of de-commitment if projects are not entirely completed at closure 60.
Regulační rámec na období 2007–2013 umožňoval provádět velké projekty45 během dvou programových období, tj. rozdělit projekt do dvou fází v programových obdobích 2007– 2013 a 2014–202046. 
The 2007-2013 regulatory framework provided for the implementation of a major project45 over two programme periods, i.e. dividing a project into two stages, between the 2007-2013 and 2014-2020 programme periods 46.
Ačkoli obecné nařízení hovoří o rozfázování pouze u velkých projektů, Komise ve svých pokynech k uzavírání rozšířila možnost vícefázového provádění i na projekty menšího rozsahu s hodnotou nejméně 5 milionů EUR47. 
Although the General Regulation provided only for the phasing of major projects, the CommissionŐs closure guidelines went even further, extending the principle of phasing to non-major projects with a value of at least 5 million euros 47.
Výhodou rozfázování je snížení rizika, že velké projekty, které nejsou zprovozněny do 31. března 2017 (tj. k datu předložení dokladů pro uzávěrku) nebo nejpozději do 31. března 201948, budou považovány za nezpůsobilé, a odpovídající finanční prostředky EU se tudíž nevyužijí. 
The benefit of phasing is that it reduces the risk that on-going major projects which are non-functional by 31 March 2017 (i.e. the date for submitting closure documents), or by 31 March 2019 at the very latest48, are considered ineligible and the corresponding EU funding is not used.
V našem vzorku byly velké projekty nebo projekty nad 5 milionů EUR takto rozfázovány v devíti ze 1449 operačních programů. 
Nine out of 1449 OPs in our sample opted to phase major projects or projects above 5 million euros.
Rozdělením projektů do více fází se snížilo riziko, že spolufinancování EU pro tyto projekty ve výši 4,5 miliardy EUR (3,8 miliardy EUR pro velké projekty a 0,7 miliardy EUR pro projekty menšího rozsahu nad 5 milionů EUR) nebude v programovém období 2007–2013 vyčerpáno. 62. 
The use of phasing reduced the risk of EU co-financing for these projects of 4.5 billion euros (3.8 billion euros for major projects and 0.7 billion euros for non-major projects over 5 million euros) would not be used in the 2007-2013 programme period. 62.