natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EIT se nestal institutem, který klade důraz na dopad své činnosti, jak byl původní záměr. Při závěrečné platbě grantu se dostatečně nepřihlíží k výkonnosti znalostních a inovačních společenství. Před rokem 2015 se málokdy stalo, že by EIT odmítl náklady na základě nedostatečné výkonnosti. 
The EIT is not the impact‐driven institute envisaged. The performance of the KICs is not sufficiently taken into account when the final payment of the grant is processed. The EIT rarely rejected costs based on the lack of performance prior to 2015.
VIII Dopad nápravných opatření, která Komise a EIT podnikly v roce 2015, se teprve ukáže. 
VIII The impact of the remedial actions undertaken by the Commission and the EIT in 2015 remains to be seen.
Následující závěry a doporučení jsou relevantní a vyžadují, aby byla učiněna následná opatření. 
The fol‐ lowing conclusions and recommendations are pertinent and need to be followed up.
IX Chce-li se EIT stát průlomovým inovačním institutem, jak bylo původním záměrem, je nutné provést výrazné legislativní a provozní úpravy, které lépe podpoří inovační potenciál Evropy. 
IX If the EIT wants to become the groundbreaking innovative institute it was originally conceived to be, significant legislative and operational adjustments are required to better foster the EU’s innovation potential.
Doporučujeme, aby: 1) Komise Evropskému parlamentu a Radě navrhla změnu právního základu EIT se zrevidovaným modelem financování EIT; 2) se grantová dohoda s EIT uzavírala a) na delší období než kalendářní rok a b) ještě před zahájením činností; 3) EIT přeorientoval svůj přístup na dosahování dopadu. 
We recommend the following. (1) The Commission should propose an amended EIT legal basis to the European Parliament and the Council, revis‐ ing the EIT’s funding model. (2) The EIT grant agreement (a) should cover a longer period than the calendar year and (b) should be signed be‐ fore the start of the activities.
Měl by proto usilovat o větší autonomii a využít flexibilitu, kterou umožňuje právní základ programu Horizont 2020. 
To that end, it should seek greater autonomy and make use of the flexibility in the legal basis of Horizon 2020.
Měl by především přijmout konkrétní pravidla přizpůsobená potřebám partnerů KIC. 
In particular, it should adopt specific rules tailored to the needs of the KIC partners.
4) EIT vypracoval analýzu zaměřenou na dopad. 
(4) The EIT should develop impact‐based analysis.
EIT by měl také zefektivnit své procesy monitorování a vykazování. 
The EIT should also streamline its monitoring and reporting processes.
Úvod 10 Evropa v inovacích zaostává 01 Výzkum prováděný Komisí ukázal, že v Evropské unii chybí kultura inovací, v níž lze dobré nápady snadno převést do nových výrobků a služeb. 
Introduction 10 Europe is lagging behind in innovation 01 Commission research has shown that the EU lacks an innovation culture where good ideas can be easily transformed into new products and services.
EU se nedaří přeměnit excelentnost v základním výzkumu na inovace vzešlé z potřeb trhu. 
It has failed to convert its excellence in basic research to market‐driven innovation.
Rámeček 1 uvádí příklad tohoto selhání, které bývá označováno termínem „evropský paradox“1. 
Box 1 gives an example of this failure, which has been termed the ‘European paradox’1.
1 Teorie vyvinutá v zelené knize o inovaci, Evropská komise, 1995. 
1 Theory developed in the Green Paper on innovation, European Commission, 1995.
Evropský paradox – grafen jako příklad Grafen je konstrukční materiál na bázi uhlíku, který byl objeven v roce 2004 profesorem fyziky Andre Geimem na univerzitě v Manchesteru. 
The European paradox — the example of graphene Graphene is a structure material based on carbon which was discovered in 2004 by Andre Geim, a physics professor at the University of Manchester.
Grafen má vzhledem k řadě unikátních vlastností (je lehčí, ale pevnější než ocel a vyznačuje se vysokou tepelnou a elektrickou vodivostí) obrovský potenciál pro široké využití od vysoce výkonných elektronických přístrojů až po zásobníky energie. 
Because of its many extraordinary properties (it is lighter than steel but nevertheless stronger and holds high heat and electricity conduction capacity), graphene has enormous potential for wide‐ranging applications from high‐performance electronic devices to energy storage.
Zdroj: www.sketchport.com, © Magicalhobo, 2014. Licence CC-BY. 
Source: http://www.sketchport.com, ©Magicalhobo, 2014.
Od objevení grafenu bylo v souvislosti s ním celosvětově podáno přes 11 000 žádostí o patent a patentových přihlášek. 
Since its discovery, more than 11 000 graphene‐related patents and patent applications have been filed worldwide.
Podle britské společnosti pro technologické strategie Cambridge IP však na Spojené království připadá méně než jedno procento z nich a téměř dvě třetiny podaly asijské organizace. 
But the United Kingdom has accounted for less than 1 % of these, with Asian organisations taking out nearly two thirds according to Cambridge IP, a UK‐based technology strategy company.
Zdroj: Sarah Gordonová, Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance, Financial times, prosinec 2014. 
Source: Sarah Gordon ‘Red tape and cost lie behind Europe’s poor patent performance’, Financial Times, December 2014.
Úvod 11 02 Aby EU tento problém vyřešila, snaží se stát znalostní ekonomikou zaměřenou na ambiciózní výzkum a inovace. 
Introduction 11 02 To tackle this problem, the EU is striving to become a knowledge‐based economy centred on an ambitious research and innovation agenda.
Strategií Evropské unie je „vytvořit inovativní prostředí, které usnadní, aby se velké myšlenky přeměnily ve výrobky a služby, jež přinesou [...] hospodářství růst a pracovní místa“2. 
The European Union strategy is ‘to create an innovation‐friendly environment that makes it easier for great ideas to be turned into products and services that will bring ... economy growth and jobs’2.
Inovace, která je skutečně hlavní hybnou silou hospodářského růstu a tvorby pracovních míst, je definována v rámečku 2. 
Box 2 defines innovation, which is indeed a key driver of eco‐ nomic growth and job creation.
Definice inovace Inovací se rozumí uplatňování nových nebo výrazně zdokonalených produktů (zboží nebo služeb) nebo postupů, nového způsobu uvádění na trh nebo nové organizační metody podnikových postupů, organizace pracovního prostředí nebo vnějších vztahů. 
The definition of innovation An innovation is the implementation of a new or significantly improved product (good or service) or process, a new marketing method or a new organisational method in business practices, workplace organisation or ex‐ ternal relations.
Minimálním požadavkem na inovaci je, aby produkt, proces, způsob uvádění na trh nebo organizační metoda byly pro podnik nové (nebo výrazně vylepšené). 
The minimum requirement for an innovation is that the product, process, marketing method or organisational method must be new to the firm, or significantly improved.
Inovační činnosti jsou všechny vědecké, technologické, organizační, finanční nebo obchodní kroky, které vedou k uskutečnění inovace nebo o to usilují. 
Innovation activities are all scientific, technological, organisational, financial and commercial steps which actually, or are intended to, lead to the implementation of innovations.
Inovační činnosti zahrnují také výzkum a vývoj, který není přímo spjat s vývojem konkrétní inovace. 
Innovation activities also include R & D that is not directly related to the development of a specific innovation.
Zdroj: OECD / Evropská společenství, „Příručka z Oslo – pokyny ke sběru a interpretaci inovačních dat“, 2005. 
Source: OECD/European Communities, Oslo manual — Guidelines for collecting and interpreting innovation data, 2005.
Posun v zaměření politiky EU na inovace 03 Neschopnost Evropy přeměnit vynálezy na prodejné zboží a služby vedla EU k přehodnocení výzkumné politiky. 
Shift in EU policy focus towards innovation 03 Europe’s inability to turn inventions into saleable goods and services has led the EU to rethink its research policies.
Veřejné politiky EU se tradičně soustředily na základní výzkum3, jehož hnacím motorem je spíše zvídavost než potenciální tržní využití. 
EU public policies traditionally concentrated on basic research3, which is driven more by curiosity than by any potential market application.
Výchozím předpokladem přitom bylo, že základní výzkum podnítí aplikovaný výzkum, který následně povede k inovacím a jejich obchodnímu využití. 
The underlying assumption was that basic research would spur ap‐ plied research, which would in turn lead to innovation and commercialisation.
Tyto politiky však často vůbec nepřihlížely k absorpční kapacitě trhu a k tomu, že soukromý sektor potřebuje v oblasti inovací podporu. 
However, these policies often neglected the absorption capacity of the market and the need for innovation support required by the private sector.
2 Unie inovací: jedna z iniciativ strategie Evropa 2020 (http:// ec.europa.eu/research/ innovation-union/ index_en.cfm). 
2 Innovation union, a Europe 2020 Initiative (http://ec.europa.eu/research/ innovation‐union/ index_en.cfm).
3 U předchozích evropských rámcových programů pro výzkum a vývoj byli hlavními příjemci výzkumní pracovníci mimo podnikatelský sektor (Průběžné hodnocení sedmého rámcového programu – zpráva expertní skupiny, 12. listopadu 2012). 
3 The major beneficiaries under the previous European R & D framework programmes were researchers outside the business sector (Interim evaluation of the seventh framework programme – report of the expert group, 12 November 2012).
Úvod 12 04 Evropská komise nyní klade větší důraz na konec inovačního cyklu s cílem uvádět výsledky výzkumu na trh. 
Introduction 12 04 The European Commission has put greater emphasis on the end of the innovation cycle with the aim of bringing research results to the market.
Program Horizont 2020 (současný rámcový program pro výzkum a inovace) je na rozdíl od svých předchůdců na financování inovací výslovně zaměřen. 
Unlike its predeces‐ sors, Horizon 2020 (the current framework programme for research and innova‐ tion) explicitly funds innovation.
EU zavedla nové veřejné nástroje, jako je partnerství veřejného a soukromého sektoru (např. společné technologické iniciativy4), režimy půjček a záruk (např. RSFF5) a rizikový kapitál (např. GIF6), aby se v Evropě posílil rozvoj inovací a větší zapojení podnikatelské sféry do inovačních činností7. 
New EU public instruments such as public– private partnerships (e.g. JTIs4), loan and guarantee schemes (e.g. the RSFF5) and venture capital (e.g. the GIF6) have been introduced to strengthen EU innovation and to further encourage business participation in innovation activities7.
05 Tyto inovativní iniciativy EU však málo zohlednily vazby mezi hlavními stranami zapojenými do tzv. „znalostního trojúhelníku“ a vztahy mezi výzkumem, vzděláním a inovacemi (viz obrázek 1). 
05 However, these innovative EU initiatives took little account of the links between the main stakeholders involved in the ‘knowledge triangle’— the interaction between research, education and innovation (see Figure 1).
Předpokladem hospodářského růstu je širší a dobře fungující „znalostní a inovační systém“, v němž produktivní vzájemné působení mezi všemi inovačními aktéry hraje zásadní roli. 
Economic growth is founded on a broader, well‐functioning ‘knowledge and innovation system’ in which productive interactions between all innovative actors is crucial.
Lepší pochopení těchto vztahů v rámci znalostního trojúhelníku bylo podnětem k vytvoření nového veřejného systému určeného na podporu celého inovačního ekosystému. 
A better understanding of these relationships within the knowledge triangle has encour‐ aged the development of a new public scheme designed to support the whole innovation ecosystem.
4 Společné technologické iniciativy byly zavedeny s cílem lépe se zaměřit na potřeby průmyslu v příslušných oblastech výzkumu. 
4 Joint technology initiatives were introduced to better address the needs of industry in dedicated fields of research.
Jedná se o nezávislé subjekty EU s účastí příslušných odvětví a v některých případech členských států. 
They are independent EU bodies with the participation of industry and, in some instances, of Member States.
5 Účelem zřízení finančního nástroje pro sdílení rizik (Risk Sharing Finance Facility – RSFF) bylo zlepšit přístup k dluhovému financování pro subjekty zabývající se výzkumem, zejména v souvislosti s vysoce rizikovými investicemi do výzkumu, technologického vývoje a inovací. 
5 The Risk Sharing Finance Facility was launched to improve access to debt financing for research performers, especially for higher risk investment in research, technological development and innovation.
6 Mechanismus pro inovativní malé a střední podniky a malé a střední podniky s vysokým růstem (High Growth and Innovative SMEs Facility – GIF) v rámci programu pro konkurenceschopnost a inovace poskytuje rizikový kapitál pro inovativní MSP a MSP s vysokým růstovým potenciálem. 
6 The High Growth and Innovative SMEs Facility under the competitiveness and innovation programme provides risk capital for innovative SMEs and SMEs with high growth potential.
7 Nízký podíl podniků na výdajích do výzkumu a vývoje se často uvádí jako jeden z důvodů zaostávání EU v této oblasti. 
7 The low commitment of business to expenditure on R&Disoftencitedasone reason why the EU is underperforming.
Podle Eurostatu odpovídaly výdaje podnikatelského sektoru na výzkum a vývoj 1,30 % HDP EU-28 v roce 2012 oproti 2,49 % v Japonsku (údaje zroku2010)a1,83%ve Spojených státech (údaje z roku 2011). 
According to Eurostat, the R & D conducted within the business enterprise sector was equivalent to 1.30 % of the EU‐28’s GDP in 2012, compared with 2.49 % in Japan (2010 data) and 1.83 % in the United States (2011 data).
Znalostní trojúhelník Inovace Nové trhy Nové dovednosti Vzdělávání Zdroj: Evropský účetní dvůr. Nové poznatky Výzkum Obrázek 1 
The knowledge triangle Innovation New markets New skills Education Source: ECA. New knowledge Research Figure 1
Úvod 13 06 Komise předložila inovační strategii pro EU, vytvořenou na širokém základě a zaměřenou na převádění investic do znalostí na produkty a služby, a navrhla vytvořit zvláštní subjekt, který by „přitahoval ty nejlepší odborníky, nápady a podniky z celého světa“8. 
Introduction 13 06 The Commission presented ‘a broad‐based innovation strategy for the EU, aimed at translating investments in knowledge into products and services’ and pro‐ posed the creation of a specific body to ‘act as a pole of attraction for the best minds, ideas and companies from around the world’8.
Původní logo EIT Evropský inovační a technologický institut Poslání a cíle EIT 07 Cílem Evropského inovačního a technologického institutu (EIT) je pomoci překonat rozdíl mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně orientovanými podniky. 
Initial logo of the EIT The European Institute of Innovation and Technology The EIT’s mission and objective 07 The EIT aims to bridge the gap between the research‐focused universities and market‐oriented companies.
Pojetí integrovaného přístupu EIT ke znalostnímu trojúhelníku je unikátní způsob, jak prostřednictvím veřejného mechanismu EU podporovat inovace a podnikavost. 
The EIT’s concept of an integrated approach to the knowledge triangle is a unique way for an EU public scheme to promote innova‐ tion and entrepreneurship.
Navíc výslovným cílem institutu je jednoznačně se zaměřovat na hmotné výsledky a konkrétní přínosy pro společnost „převáděním výsledků výzkumu do podoby produktů a služeb s vysokou hodnotou“9. 
Moreover, the EIT has the explicit objective of clearly focusing on tangible results and concrete benefits to society by ‘converting outputs from research into high‐value products and services’9.
08 S rozpočtem přes 300 milionů EUR na období 2008–2013 a 2,7 miliardy EUR naplánovaných na období 2014–2020 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 2020 „přispět k udržitelnému hospodářskému růstu a konkurenceschopnosti posilováním inovační kapacity Unie a jejích členských států“, aby bylo možné řešit hlavní výzvy, které stojí před evropskou společností. 
08 With a budget of over 300 million euro for the 2008‐2013 period and 2.7 bil‐ lion euro originally planned for 2014‐2020, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy ‘to contribute to sustainable European economic growth and competitiveness by reinforcing the innovation capacity of the Mem‐ ber States and the Union in order to address major challenges faced by European society.
K naplnění tohoto cíle EIT podporuje součinnost a spolupráci mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni a jejich začleňování včetně podpory pod-nikání10. 
It shall do this by promoting synergies and cooperation among, and integrating, higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’10.
EIT je nyní začleněn do současného rámcového programu pro výzkum a inovace Horizont 202011. 
The EIT has now been incorporated into the current framework programme for research and innovation, Horizon 202011.
8 KOM(2005) 24 v konečném znění ze dne 2. února 2005, „Společně k růstu a zaměstnanosti – Nový začátek lisabonské strategie“. 
8 COM(2005) 24 final of 2 February 2005 ‘Working together for growth and jobs: a new start for the Lisbon strategy’.
1312/2013/EU ze dne 11. prosince 2013 o strategickém programu inovací Evropského inovačního a technologického institutu (EIT): přínos EIT pro inovativnější Evropu (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 892). 
9 Decision No 1312/2013 of the European Parliament and Council of 11 December 2013 on the strategic innovation agenda of the EIT the contribution of the EIT to a more innovative Europe (OJ L 347, 20.12.2013, p. 892).
10 Článek 3 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
10 Article 3 of Regulation (EU) No 1292/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 amending Regulation (EC) No 294/2008 establishing the European Institute of Innovation and Technology (OJ L 347, 20.12.2013, p.
1291/2013 ze dne 11. prosince 2013 (Úř. věst. L 347, 29.5.2014, s. 104). 
174). 11 Horizon 2020 was established by Regulation No 1291/2013 of the European Parliament and the Council of 11 December 2013 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
RP, který bude probíhat v období 2014–2020 s rozpočtem ve výši 77 miliard EUR. 
It is FP7’s successor programme and will run from 2014 to 2020 with a budget of 77 billion euro.
Úvod 14 Jak to funguje? 
Introduction 14 How does it work?
09 EIT funguje jako decentralizovaný subjekt EU pod dohledem GŘ Evropské komise pro vzdělávání a kulturu. 
09 Under the supervision of the European Commission’s DG Education and Cul‐ ture, the EIT operates as a decentralised EU body.
Sídlí v Budapešti. 
Its headquarters are located in Budapest.
EIT není výzkumným střediskem a nepřispívá přímo k financování jednotlivých projektů. 
The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects.
Místo toho poskytuje granty znalostním a inovačním společenstvím (Knowledge and Innovation Community – KIC), což jsou strukturovaná partnerství podniků, výzkumných ústavů a univerzit (partneři znalostního a inovačního společenství). 
Instead it provides grants to the KICs, structured partnerships of existing businesses, research institutes and universities (the KIC partners).
Znalostní a inovační společenství představují jádro činnosti EIT a jsou hlavním prostředkem, jak má EIT plnit své cíle (viz schematický model EIT na obrázku 2). 
The KICs are at the core of the EIT’s activities and are the principal means by which the EIT is expected to deliver its objectives (see Figure 2 for an overview of the model of the EIT).
Náhled na model EIT EIT Budapest Síť KIC: - podnikání - výzkum - vzdělávání €€€ Partner KIC Partner KIC Partner KIC Partneři KIC spolupracují na inovačních činnostech Zdroj: Evropský účetní dvůr. Podnikatelský plán Zpráva o výkonnosti Euro Obrázek 2 
Overview of the EIT model EIT Budapest KIC Network from: - Business - Research - Education €€€ KIC partner KIC partner KIC partner The KIC partners work together on innovation activities Source: ECA.
Úvod 15 10 Znalostní a inovační společenství (KIC) by měla zajistit, aby se poslání a politiky EIT převáděly do účinných opatření. 
Introduction 15 10 The KICs should ensure that the EIT’s vision and policies are translated into ef‐ fective actions.
Znalostní a inovační společenství se vybírají prostřednictvím soutěžní výzvy na základě prioritních témat s vysokým společenským dopadem. 
The KICs are selected by means of a competitive call based on priority topics with high societal impact.
EIT vybral pro finanční podporu pět znalostních a inovačních společenství – viz obrázek 3. 
Five KICs have been selected by the EIT for financial support — see Figure 3.
Každé z nich je zastoupeno samostatným právním subjektem KIC, který uzavírá smluvní dohody s EIT. 
Each KIC is represented by an autonomous organisation, the KIC legal entity, to conclude the contractual agreements with the EIT.
Pět znalostních a inovačních společenství vybraných a financovaných EIT KIC Poslání Počet partnerů KIC EIT Digital Podporovat vedoucí úlohu Evropy v oblasti inovací informačních a komunikačních technologií pro ekonomický růst a kvalitu života 115 209 242 209 115 Zahájeno v roce 2010 Zahájeno v roce 2015 Climate-KIC Vytvářet pro inovátory příležitosti, jak řešit klimatické změny a ovlivnit světové hospodářství KIC InnoEnergy Stát se hnacím motorem inovací a podnikání v oblasti udržitelné energie EIT Health Urychlit podnikání a inovace v oblasti zdravého životního stylu a aktivního stárnutí, poskytovat špičkovým talentům nové příležitosti a zdroje ve prospěch všech občanů Zdroj: EÚD/EIT. 
The five KICs selected and funded by the EIT KIC Mission Numbers of KIC partners EIT Digital To drive European leadership in ICT innovation for economic growth and quality of life 115 209 Launched in 2010 242 209 115 Climate-KIC To create opportunities for innovators to address climate change and shape the world’s economy KIC InnoEnergy To become the leading engine for innovation and entrepreneurship in sustainable energy EIT Health To accelerate entrepreneurship and innovation in healthy living and active ageing, providing Europe’s top talents with new opportunities and resources for the benefit of all citizens Launched in 2015 EIT Raw Materials Source: ECA/EIT.
EIT Raw Materials Zvýšit konkurenceschopnost, růst a atraktivitu odvětví surovin prostřednictvím radikálních inovací a podnikatelských řešení Obrázek 3 
To boost the competitiveness, growth and attractiveness of the European raw materials sector via radical innovation and entrepreneurship Figure 3
Úvod 16 11 Grantová dohoda EIT stanoví maximální roční finanční příspěvek a definuje portfolio činností, které má znalostní a inovační společenství uskutečnit během kalendářního roku, na který se uzavírá grant. 
Introduction 16 11 The EIT grant agreement specifies the maximum annual financial contribution and defines the portfolio of activities to be undertaken by the KIC for the cal‐ endar year the grant is signed.
Plánované portfolio všech činností musí být zahrnuto do jeho podnikatelského plánu, který tvoří přílohu grantové dohody. 
The planned portfolio of all KIC activities must be included in a KIC business plan, annexed to the grant agreement.
Tyto činnosti lze rozdělit do čtyř hlavních tematických oblastí: i) vzdělávání; ii) inovační projekty; iii) podnikání; iv) řízení a ostatní provozní náklady znalostního a inovačního společenství. 
These KIC activities can be subdivided into four main action lines: (i) education, (ii) innovation projects, (iii) entrepreneurship, and (iv) management and other KIC operating costs.
12 Pokud jde o vzdělávání, EIT financuje vzdělávací a školící činnosti na magisterské a doktorandské úrovni s důrazem na dovednosti v oblasti podnikání a inovací. 
12 Under the education action line, the EIT funds education and training activities at master’s and doctoral level, focusing on the delivery of entrepreneurship and in‐ novation skills.