natgillin/translations-raw huggingface dataset:
POJMY A ZKRATKY COPA COGEGA: DAS: DPH: EHK OSN: EIP: ENRF: ERF: EUROSTAT: EZFRV: EZZF: FAO: FAOSTAT: FEAD: G20: GŘ AGRI: GŘ CNECT: GŘ EMPL: GŘ ENER: GŘ ENV: GŘ GROW: GŘ MARE: GŘ MARKT: GŘ RTD: COPA – Výbor profesních zemědělských organizací v Evropské unii (evropská organizace zástupců zemědělců), COGECA – Všeobecný výbor pro zemědělské družstevnictví Roční prohlášení o věrohodnosti předkládané Evropským účetním dvorem Daň z přidané hodnoty Evropská hospodářská komise OSN evropské inovační partnerství Evropský námořní a rybářský fond Evropský rybářský fond Statistický úřad Evropské unie Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova Evropský zemědělský záruční fond Organizace OSN pro výživu a zemědělství Statistická divize Organizace OSN pro výživu a zemědělství Fond evropské pomoci nejchudším osobám (neboli skupina dvaceti) je mezinárodní fórum vlád a guvernérů centrálních bank z 20 významných ekonomik Generální ředitelství Evropské komise pro zemědělství a rozvoj venkova Generální ředitelství Evropské komise pro komunikační sítě, obsah a technologie Generální ředitelství Evropské komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování Generální ředitelství Evropské komise pro energetiku Generální ředitelství Evropské komise pro životní prostředí Generální ředitelství Evropské komise pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky Generální ředitelství Evropské komise pro námořní záležitosti a rybolov Generální ředitelství pro vnitřní trh a služby. 
Terms and abbreviations 04 CAP: Common agricultural policy CFP: Common fisheries policy CMO: Common Market Organisation COPA Cogeca: COPA — Committee of Professional Agricultural Organisations (the European representative organisation of farmers), Cogeca — General Confederation of Agricultural Cooperatives DAS: European Court of Auditors annual statements of assurance DG: European Commission’s departments and services known as directorates-general (DGs) DG AGRI: European Commission’s Directorate-General for Agriculture and Rural Development DG CNECT: European Commission’s Directorate-General for Communications Networks, Content and Technology DG EMPL: European Commission’s Directorate-General for Employment, Social Affairs and Inclusion DG ENER: European Commission’s Directorate-General for Energy DG ENTR: European Commission’s Directorate-General for Enterprise and Industry.
Nový název: Generální ředitelství pro finanční stabilitu, finanční služby a unii kapitálových trhů (FISMA) Generální ředitelství Evropské komise pro výzkum a inovace 3 
New name: Directorate-General for Financial Stability, Financial Services and Capital Markets Union (FISMA).
GŘ SANCO: GŘ SANTE: GŘ TAXUD: GŘ ENTR: GŘ: Nesklizení: Podpora soukromého skladování: Rozvoj venkova: Sklizeň na zeleno: SRP: Stažení z trhu: SZP: Veřejná intervence: Vývozní náhrady: WRAP: Generální ředitelství Evropské komise pro zdraví a spotřebitele. 
Terms and abbreviations 05 EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development EAGF: European Agricultural Guarantee Fund EFF: European Fisheries Fund EIP: European Innovation Partnership EMFF: European Maritime and Fisheries Fund Eurostat: The statistical office of the European Union Export refunds: Export refunds may be paid by the EU to trading companies that sell certain agricultural goods in third countries.
Nezahrnuje zničení výrobků vlivem klimatické události či nákazy. 
Does not include destruction of products due to climatic event or disease.
Podpora pro uskladnění výrobků. 
Private storage aid: Aid for putting products into storage.
Pomáhá stabilizovat trh s daným výrobkem, pokud existuje jeho přebytek a ceny slábnou. 
This helps to stabilise the market for a product if there’s a surplus and prices become weak.
Politika EU v oblasti rozvoje venkova doplňuje systém přímých plateb a tržních opatření a zlepšuje určité aspekty hospodářské, environmentální a sociální situace venkovských oblastí EU. 
Terms and abbreviations 06 Rural development: The EU’s rural development policy complements the system of direct payments and market measures and it works to improve certain aspects of the economic, environmental and social situation of the EU’s rural areas.
(Waste and Resources Action Programme – Akční program v oblasti odpadů a zdrojů) Dobročinná organizace a společnost ve Spojeném království, která spolupracuje se státní správou, podniky a obcemi a poskytuje jim praktická řešení, která zlepšují efektivitu zdrojů a urychlují přechod k udržitelnému hospodářství efektivně využívajícímu zdroje. 4 
UNECE: United Nations Economic Commission for Europe VAT: Value added tax VCS: Voluntary coupled support WRAP: (Waste & Resources Action Programme) Charity and company in the UK which works with governments, businesses and communities to deliver practical solutions to improve resource efficiency and to accelerate the move to a sustainable, resource-efficient economy.
Plýtvání potravinami je globální problém, o nějž se v posledních letech zvýšil veřejný i politický zájem a jehož význam se bude i nadále zvyšovat, zejména s ohledem na potřebu nasytit rostoucí světovou populaci. 
Executive summary 07 IFood waste is a global problem that has moved up the public and political agenda in recent years. It will grow in importance, especially given the need to feed the rising global population.
Potraviny jsou cennou komoditou a jejich výroba může být velmi náročná na zdroje. 
Food is a precious commodity and its production can be resource intensive.
Podle současných odhadů dochází na celém světě k vyplýtvání nebo ztrátě asi jedné třetiny potravin vyrobených pro lidskou spotřebu, což s sebou nese hospodářské a environmentální náklady. 
Current estimates indicate that, globally, around one third of the food produced for human consumption is wasted or lost, with a consequent economic and environmental cost.
Na pozadí těchto skutečností zkoumal Účetní dvůr úlohu, kterou může v boji proti plýtvání potravinami hrát EU. 
II Against this backdrop, the Court examined the role the EU can play in combating food waste.
Zaměřili jsme se na dosud přijatá opatření a na to, jak různé nástroje politik EU pomáhají omezovat plýtvání potravinami. 
We looked at the actions taken thus far and how the various EU policy instruments work to reduce food waste.
Soustředili jsme se na prevenci a darování, což jsou v boji proti plýtvání potravinami nejvíce preferované činnosti. 
We focused on the actions of prevention and donation, which are those most preferred in the fight against food waste.
Audit se zabýval otázkou „Přispívá EU k tomu, aby se v potravinovém řetězci efektivně využívaly zdroje, tím, že účinně bojuje proti plýtvání potravinami?“. 
III The audit examined the question ‘Does the EU contribute to a resource-efficient food supply chain by combating food waste effectively?’
Auditoři zjistili, že v současnosti tomu tak není, a ve zprávě upozorňují na to, jak by se pomocí současných politik mohl problém plýtvání potravinami účinněji řešit. Mnohá z možných zlepšení nevyžadují nové iniciativy nebo více veřejných peněz, ale spíše spočívají v tom, aby se lépe sladily stávající politiky, zlepšila se koordinace a aby omezení plýtvání potravinami bylo zřetelně označeno jako jeden z politických cílů. 
It found that currently it does not, but the report highlights the ways in which the current policies could be used more effectively to address the problem.
Při auditu bylo konkrétně zjištěno, že: i. Přestože význam plýtvání potravinami jako součásti politické agendy vzrůstá, ambice Komise během doby poklesla. 
Specifically, the audit found that: (i) Despite the increasing importance of food waste on the political agenda, the Commission’s ambition has decreased over time.
Dosud přijatá opatření byla rozdrobená a nedůsledná a koordinace na úrovni Komise je nedostatečná. 
The action taken to date has been fragmented and intermittent, and coordination at Commission level is lacking.
Další pokrok brzdila také absence společné definice plýtvání potravinami a dohodnutých výchozích hodnot, podle níž by se stanovily cíle pro snížení plýtvání. ii. Plýtvání potravinami je problémem v celém potravinovém řetězci, a proto je třeba podniknout kroky ve všech fázích řetězce s možnými přínosy pro všechny zúčastněné subjekty. 
The lack of a common definition for food waste and of an agreed baseline, from which to target reductions in waste, has hampered further progress. (ii) Food waste is a problem along the entire food supply chain and therefore action should be targeted all along the chain with potential benefits for all those involved.
Důraz by se měl klást na prevenci, neboť podaří-li se plýtvání potravinami zabránit, je to výhodnější, než když se musí řešit následně. 
Emphasis should be put on prevention, as the benefits of avoiding waste outweigh those of dealing with it later.
EU má sice řadu politik, které mají potenciál uplatnit se v boji proti plýtvání potravinami, avšak tento potenciál se nevyužívá a nabízených možností je teprve třeba se chopit. 
Whilst there are a number of EU policies with the potential to combat food waste, this potential is not exploited and the opportunities offered have yet to be taken.
Nápadně chybí 5 vyhodnocování dopadu jednotlivých politik EU na boj proti plýtvání potravinami. 
There has been a notable lack of assessment of the impact of the various EU policies on the fight against food waste.
Významné politiky jako zemědělství, rybolov a bezpečnost potravin mohou všechny hrát svou úlohu a mohly by být v boji proti plýtvání potravinami lépe využity. 
Major policy areas, such as agriculture, fisheries and food safety, all have a role to play and could be used to better combat food waste.
Je třeba vzít na vědomí, že postupem času měly změny politik, včetně reformy SZP a změn rybářské politiky, pozitivní dopad. 
It must be recognised that, over time, policy changes, including reforms to the CAP and fisheries policy, have had a positive impact.
Například odklon od zemědělské politiky založené na intervencích snížil nadvýrobu. 
For example the move away from intervention based agriculture policy reduced overproduction.
Ve zprávě se vyzdvihuje několik osvědčených postupů, ale jejich příznivý dopad byl spíše náhodný, než že by byl výsledkem cílených opatření. iii. 
The report highlights a number of good practices, but their positive impact was coincidental rather than as a result of targeted policy action. (iii) In terms of donation of food, a number of the barriers that currently exist, such as different interpretations of legal provisions, could be addressed to facilitate the donation of food that would otherwise be wasted.
IV. Ve zprávě se předkládají tři doporučení: i. Strategie EU v boji proti plýtvání potravinami by měla být posílena a lépe koordinována. 
Executive summary 08 IV The report makes three recommendations: (i) The EU strategy to combat food waste should be strengthened and better coordinated.
Komise by měla stavět na svých výchozích opatřeních a vypracovat akční plán na budoucí roky. ii. Při koordinaci jednotlivých politik, které mohou sloužit v boji proti plýtvání potravinami, by Komise měla zahrnout plýtvání potravinami do budoucích posouzení dopadu a jednotlivé politiky EU, které se mohou v boji proti plýtvání potravinami uplatnit, by měla lépe sladit. iii. 
The Commission should build upon its initial steps to develop an action plan for the years ahead. (ii) In coordinating the various policies with the potential to combat food waste, the Commission should consider food waste in its future impact assessments and better align the different EU policies which can combat food waste. (iii) To facilitate the donation of food that would otherwise be wasted, the Commission could usefully clarify the interpretation of legal provisions that can discourage donation.
Komise by měla podpořit další využití stávajících možností darování a zvážit, jak darování potravin usnadnit v dalších oblastech. 6 
The Commission should encourage further exploitation of existing possibilities for donation and consider how to facilitate donation in other policy areas.
ÚVOD 1. Plýtvání potravinami je známým problémem, který v posledních letech získal na politickém a sociálním významu. 
Introduction 09 01 Food waste is a recognised problem that has gained political and social importance in recent years.
V řadě politických prohlášení na vysoké úrovni z posledního desetiletí se hovoří o potřebě proti plýtvání potravinami bojovat. 
Numerous high level political statements formulated in the last decade express the need to combat food waste.
K plýtvání potravinami dochází v celém potravinovém řetězci ve fázi výroby, zpracování, maloobchodního prodeje i spotřeby. 
It is generated all along the food supply chain at the stages of production, processing, retailing and consumption.
Plýtvání potravinami lze definovat mnoha různými způsoby a pro jeho měření neexistuje žádná jednotná metodika. 
Food waste can be defined in many different ways and there is no unique methodology for measuring it.
Přesto se má obecně za to, že celosvětově dochází k vyplýtvání nebo ztrátám asi jedné třetiny potravin vyrobených pro lidskou spotřebu1. 
Nevertheless, it is generally recognised that, at global level, around one third of the food produced for human consumption is wasted or lost1.
OSN odhaduje celosvětové související hospodářské a environmentální náklady na přibližně 1,7 bilionu USD ročně. 
The annual related economic and environmental costs of the waste worldwide are estimated, by the United Nations, to be some 1.7 trillion USD.
Téma auditu Jak definovat plýtvání potravinami? 
The audit topic How to define food waste?
V současnosti neexistuje na úrovni EU žádná odsouhlasená definice plýtvání potravinami. 
02 At present there is no agreed definition of food waste at the EU level.
Členské státy používají různé definice a stejně tak Organizace OSN pro výživu a zemědělství (FAO) používá definici vlastní2. 3. 
Different definitions are being used by Member States, just as the Food and Agriculture Organisation of the United Nations (FAO) uses its own definition2.
V červenci 2014 byl v rámci evropského výzkumného projektu FUSIONS navržen další rámec pro definici potravinového odpadu3 a v březnu 2016 byla navržena metodika pro měření a monitorování jeho objemu4. 
03 In July 2014 the European research project Fusions proposed another framework to define food waste3 and in March 2016 it proposed a methodology for measuring and monitoring amounts of food waste4.
FAO, 2011. 
FAO, 2011.
Global food losses and food waste – extent, causes and prevention (Globální potravinové ztráty a odpad – rozsah, příčiny a prevence), Řím, FAO. 
Global food losses and food waste — extent, causes and prevention. Rome: UN FAO.
Ztráta potravin se definuje jako „snížení množství nebo kvality potravin“. 
2 Food loss is defined as ‘the decrease in quantity or quality of food’.
Plýtvání potravinami je součástí ztráty potravin a označuje se jím vyhazování nebo alternativní (nepotravinové) využití bezpečných a výživných potravin určených pro lidskou spotřebu, jež probíhá v celém potravinovém řetězci od prvovýroby po konečnou spotřebu v domácnosti (http://www.fao.org/platform-food-loss-waste/food-waste/definition/en/). 
Food waste is part of food loss and refers to discarding or alternative (non-food) use of food that is safe and nutritious for human consumption along the entire food supply chain, from primary production to end household consumer level (http://www.fao.org/ platform-food-loss-waste/ food-waste/definition/en/).
Potravinový odpad zahrnuje jakékoli potraviny a nepoživatelné části potravin, které byly odstraněny z potravinového řetězce, aby byly využity nebo odstraněny (včetně kompostování, zaorání či nesklizení plodin, anaerobní digesce, výroby bioenergie, kogenerace, spalování, odstranění do kanalizace, na zavážkovou skládku nebo do moře) (http://www.eu-fusions.org/index.php/about-food-waste/280-food-waste-definition). 
3 Food waste is any food, and inedible parts of food, removed from the food supply chain to be recovered or disposed (including composed, crops ploughed in/ not harvested, anaerobic digestion, bio-energy production, co-generation, incineration, disposal to sewer, landfill or discarded to sea) (http://www.eu-fusions.org/ index.php/ about-food-waste/280-food-waste-definition).
V hierarchii způsobů nakládání s odpady jsou tyto způsoby seřazeny dle své priority od nejvíce preferovaných po nejméně preferované, a to na základě environmentální udržitelnosti. 
Introduction 10 The waste hierarchy applied to food waste 05 A waste hierarchy prioritises waste treatment actions from the most preferred to the least preferred based on environmental sustainability.
Hierarchii způsobů nakládání s odpady v EU6 stanoví rámcová směrnice EU o odpadech7. 
The EU waste framework directive6 defines the EU waste hierarchy7.
Tuto hierarchii lze uplatnit i na plýtvání potravinami, ale je třeba ji mírně upravit, aby zohledňovala zvláštnosti potravin. 
This hierarchy can be applied to food waste but should be slightly modified in order to take account of the particularities of food.
Několik členských států upravilo hierarchii způsobů nakládání s odpady pro potraviny s pořadím dle preference, jak je zachycuje obrázek 1. 
Several Member States have adapted the waste hierarchy for food, with the order of preference as shown in Figure 1.
Obrázek 1 – Hierarchie způsobů nakládání s odpadem uplatněná na plýtvání potravinami1 9 Nejvyšší preference Předcházení vzniku Darování Krmivo Recyklace Jiné využití Odstranění Zaměření auditu Nejnižší preference 1 V současnosti neexistují předpisy nebo zvláštní pokyny EU, jak hierarchii způsobů nakládání s odpady uplatnit na potraviny. 
Food waste hierarchy1 Most preferred Prevention Donation Animal feed Recycling Other recovery Disposal Focus of the audit Least preferred 1 There is currently no EU legislation or specific guidance on how to apply the EU waste hierarchy to food.
Obrázek 1 vychází z těchto hierarchií způsobů nakládání s potravinovým odpadem: Moermanova žebříku univerzity ve Wageningenu, odpadní potravinové pyramidy pro Londýn, hierarchie způsobů nakládání s potravinovým odpadem OVAM (Flanderská veřejná společnost pro odpadové hospodářství), hierarchie způsobů nakládání s potravinovým odpadem FEVIA (Federace potravinářského průmyslu) a hierarchie způsobů nakládání s potravinovým odpadem Úřadu pro ochranu životního prostředí Spojených států amerických. 6. 
The image in Figure 1 is based on the following existing food waste hierarchies: Wageningen University’s Ladder of Moerman, Food Waste Pyramid for London, OVAM’s (Public Waste Agency of Flanders) food waste hierarchy, FEVIA’s (Fédération de l’Industrie Alimentaire/Federatie Voedingsindustrie) food waste hierarchy and US Environmental Protection Agency’s food waste hierarchy.
Podle definice použité v této zprávě se plýtvání potravinami nachází ve třech dolních vrstvách uvedené hierarchie (recyklace, jiné využití a odstranění). 
06 According to the definition of food waste used for this report, food waste constitutes the three bottom layers of the above hierarchy (recycling, other recovery and disposal).
Horní tři vrstvy (předcházení vzniku, darování a krmivo) jsou opatřeními, jež lze provést před tím, než se z potravin stane odpad, a jsou nejvíce preferovanými řešeními (z pohledu hospodářství a životního prostředí). 
The top three layers (prevention, donation and animal feed) are actions that can be taken before food constitutes waste and are the most preferable (from an economic and environmental perspective).
Tento audit se zaměřuje na dvě nejvyšší vrstvy, tj. předcházení vzniku a darování. 
The focus of this audit is on prevention and donation, the two highest layers in the hierarchy.
Údaje o plýtvání potravinami 7. Podle Evropské komise dosahuje v EU ročně plýtvání potravinami celkového objemu 88 milionů tun8. 
Introduction 11 Data on Food Waste 07 According to the European Commission, around 88 million tonnes of food are wasted annually in the EU8.
RP opatření, celkový objem potravinového odpadu v EU vzroste do roku 2020 na přibližně 126 milionů tun9. 
It is estimated that total EU food waste will rise to approximately 126 million tonnes by 2020 unless additional preventive action or measures are taken9.
Údaje o plýtvání potravinami se v závislosti na zdroji značně liší. 
Data on food waste varies significantly according to the source.
Je zřejmé, že jedním z důvodů je rozdílný výklad toho, co představuje plýtvání potravinami (tj. chybějící odsouhlasená definice), a rozdílná metodika pro jeho měření. 
Evidently, one of the reasons for this is the different interpretation of what constitutes food waste (i.e. the lack of an agreed definition) and the different methodologies used for measuring it.
V různých studiích se předkládají odlišné údaje o každém ze stupňů potravinového řetězce. 
Different studies present divergent data for each of the sectors of the food supply chain.
Tabulka 1 uvádí výsledky vybraných studií a ukazuje, že k plýtvání potravinami dochází v celém potravinovém řetězci, ačkoli při srovnávání výsledků je potřeba postupovat opatrně, neboť použitá metodika a definice plýtvání potravinami nejsou homogenní. 
Table 1 presents the results of a selection of those studies and shows that food waste occurs along the entire food chain, though care should be taken when comparing the results as the methodology and definition of food waste used are not homogeneous.
Zejména pokud jde o údaje o výrobě, vycházejí odhady z údajů pouze ze šesti zemí a „odhadovaná nejistota ve výši ±17 % je nejspíše podhodnocená“ (s. 21). (Estimates of European food waste levels (Odhady objemu potravinového odpadu v Evropě), FUSIONS, 2016 http://www.eu-fusions.org/phocadownload/Publications/Estimates%20of%20European%20food%20waste%20l evels.pdf). 
The reference for the figure of 88 million tonnes of food waste quoted by the Commission corresponds to the latest estimates of food waste generated in the EU-28 published by FP7 project Fusions (Estimates of European food waste levels, Fusions, 2016 http://www. eu-fusions.org/ phocadownload/Publications/ Estimates%20of%20 European%20food%20 waste%20levels.pdf).
Tento údaj není rozčleněn na potraviny vyrobené v EU a na potraviny dovezené. 
This figure is not broken down on what is produced in the EU and what is imported.
9 Evropská komise, Generální ředitelství pro životní prostředí, Preparatory study on food waste across EU 27 (Přípravná studie o plýtvání potravinami v EU-27), 2010. 
9 European Commission, Directorate-General for Environment, ‘Preparatory study on food waste across EU 27’, 2010.
K plýtvání potravinami dochází v celém potravinovém řetězci 8. Situace, v nichž dochází k plýtvání potravinami, mohou být velmi odlišné, ale objevují se v každé fázi potravinového řetězce. 
Introduction 12 Food waste is generated all along the food supply chain 08 Situations which generate food waste can be very different but they occur at every stage of the food supply chain.
Některé situace jsou zachyceny na obrázku 2. 
A number of situations are shown in Figure 2.
Mogensen, Kartläggning av matsvinnet i primärproduktionen, Severská rada, Kodaň, 2013. (www.norden.org/sv/publikationer/publikationer/2013-581); Hanssen, O. J., Ekegren P., Gram-Hanssen, I., et al., Food Redistribution in the Nordic Region (Přerozdělování potravin v severském regionu), Severská rada ministrů, Kodaň, 2014. (http://norden.diva-portal.org/smash/record.jsf?pid=diva2%3A784307&dswid=9068), zpráva Sněmovny lordů Counting the Cost of Food Waste: EU Food Waste Prevention (Náklady spojené s plýtváním potravinami: prevence plýtvání potravinami v EU), výbor pro Evropskou unii, 10. zpráva ze zasedání 2013–2014, s. 12. 
10 Franke, U., Einarson, E., Andrésen, N., Svanes, E., Hartikainen, H. and Mo-gensen, L., Kartläggning av matsvinnet i primärproduk-tionen, Nordic Council, Copenhagen, 2013. (www. norden.org/sv/publikationer/ publikationer/2013-581); Hanssen, O. J., Ekegren P., Gram-Hanssen, I., et al., Food Redistribution in the Nordic Region, the Nordic Council of Ministers, Copenhagen, 2014. (http://norden.diva-portal.org/ smash/record.jsf?pid=di-va2%3A784307&dswid=9068); House of Lords Report ‘Counting the Cost of Food Waste: EU Food Waste Prevention’, European Union Committee, 10th Report of Session 2013-14, p.