natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tyto změny ve formátu byly iniciovány generálním sekretariátem Komise, jehož role v celém procesu postupně narůstala. 
These changes in format were driven by the Commission Secretariat‐General, whose importance in the process has grown over time.
Generální sekretariát nyní také řídí vypracování zpráv o zemi prostřednictvím týmů sestavených pro danou zemi v rámci všech útvarů Komise. 
The Secretariat‐General now also guides the production of country reports through country teams organised across all Commission 35
GŘ EMPL v současnosti poskytuje více analytických informací26, zejména pokud jde o zaměstnanost a sociální rozvoj, a hloubkový přezkum / zpráva o zemi je tak v menší míře výstupem GŘ ECFIN. 
departments. DG EMPL now provides a greater share of the analytical input26, in particular on employment and social developments, and the IDR/country report has become less of a DG ECFIN product.
Zúčastněné strany uvedly, že tyto změny snížily viditelnost postupu při makroekonomické nerovnováze. 
Stakeholders report that these developments have reduced the visibility of the MIP.
Po popisovaném sloučení byla sdělení o hloubkových přezkumech nahrazena mnohem širšími sděleními o zprávách o jednotlivých zemích. 
Since the merger, the communication on IDRs has been replaced by a far broader communication on country reports.
Aby GŘ ECFIN tento problém napravilo, zveřejnilo v červnu 2015 přehled zjištění hloubkového přezkumu daného roku27 s cílem upozornit na vývoj, který byl společný ve všech zemích a souvisel s měnícím se ekonomickým prostředím. Za rok 2016 a 2017 však prozatím takový přehled vydán nebyl. 
To counter this problem, in June 2015 DG ECFIN published an overview of that year’s IDR findings27 to highlight developments that were common across countries and linked to the changing economic landscape. However, no such overview was published in 2016 or, to date, in 2017.
Analýza makroekonomické nerovnováhy je nyní součástí celkové analýzy strukturálních otázek v členském státě. 
The analysis of macroeconomic imbalances is now part of the overall analysis of structural issues in a Member State.
Problematika nerovnováhy tak přišla o význačnost, jakou měla v době, kdy byl hloubkový přezkum samostatným dokumentem. 
Imbalances have thus been shorn of the prominence they had when the IDR was a separate document.
Je proto obtížné rozlišit problémy krátkodobého charakteru (nerovnováha) od těch dlouhodobých (růst). 
This makes it difficult to distinguish short‐ term (imbalances) from long‐term (growth) issues.
Stručně řečeno snahy o racionalizaci evropského semestru omezily viditelnost postupu při makroekonomické nerovnováze. 
Summing up, efforts to streamline the European Semester have reduced the visibility of the MIP.
Efektivní komunikace je však pro to, aby veřejnost porozuměla tomuto postupu a problémům, které makroekonomická nerovnováha členským státům přináší, zcela zásadní. 
However, effective communication is central to public understanding of the procedure and the challenges that macroeconomic imbalances pose to Member States.
Lepší komunikace je potřebná také pro zvýšení vnitrostátní odpovědnosti za postup při makroekonomické nerovnováze. Zúčastněné strany tento názor při našich informačních návštěvách opakovaně zdůrazňovaly, I přes dobrou kvalitu analýzy je potřeba některé aspekty hloubkových přezkumů zlepšit 76. 
Enhanced communication is also needed to improve national ownership of the MIP. This view was repeatedly emphasised by stakeholders during our information visits. Despite a good standard of analysis, some aspects of IDRs need improvement 76.
V listopadu 2016, pět let po zavedení postupu při makroekonomické nerovnováze, zveřejnilo GŘ ECFIN dokument s názvem „Postup při makroekonomické nerovnováze – důvody, proces, aplikace: přehled“. 
In November 2016, five years after the introduction of the MIP, DG ECFIN published a paper entitled ‘The Macroeconomic Imbalance Procedure – Rationale, Process, Application: a Compendium’.
Sloučení celého rámce do tohoto dokumentu, byť k němu došlo pozdě, je vítaným krokem, protože pomohlo členským státům a dalším zainteresovaným stranám porozumět postupu při makroekonomické nerovnováze a zejména důvodům některých rozhodnutí. 
The consolidation of the entire framework in this publication, though late, is welcome as it has helped Member States and other stakeholders to understand the MIP and, in particular, the rationale for certain decisions.
Přehled popisuje některé analytické nástroje, které GŘ ECFIN používá při posuzování makroekonomické nerovnováhy. 
The Compendium describes some analytical tools that DG ECFIN uses in the assessment of macroeconomic imbalances.
Bylo by však možné jej ještě zlepšit zahrnutím informací o nástrojích, které Komise uplatňuje v dalších opakovaných analýzách, týkajících se například stability bankovního systému, vývoje pracovního trhu relevantního z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze a kvality politik pracovního trhu. 
However, it could be further improved by the inclusion of information on the tools used by the Commission in other recurring analyses of, for example, the stability of the banking system, MIP‐relevant developments in the labour market and the quality of labour market policies.
Kvalita analýzy v hloubkových přezkumech byla podle zúčastněných stran a odborníků, s nimiž jsme hovořili, obecně dobrá. 
The standard of analysis in IDRs has generally been good, according to stakeholders and experts who we consulted.
Komise zohledňuje všechny okolnosti specifické pro danou zemi a další relevantní informace poskytnuté členským státem. 
The Commission takes into account all country‐specific circumstances and other relevant information provided by Member States.
V některých členských státech bylo potřeba zlepšit sdílení informací a Komise v poslední době vynaložila v tomto směru úsilí. 
Some Member States saw a need to improve the sharing of information, and the Commission has recently made efforts in this regard.
Podle valné většiny respondentů (89 %) byla kvalita hloubkových přezkumů členských států „dobrá“, 11 % ji označilo za „průměrnou“. 
Our EPC survey confirmed these findings. The vast majority of respondents (89 %) described the quality of their Member State’s IDR as ‘good’, with 11 % choosing ‘average’.
Nikdo kvalitu neoznačil za „velmi dobrou“, „špatnou“ nebo „velmi špatnou“(viz obrázek „d“ v příloze VI). 
None described the quality as ‘very good’, ‘poor’ or ‘very poor’ (see Figure d in Annex VI).
V porovnání s podobnými zprávami obdobných institucí se 68 % členů Výboru pro hospodářskou politiku domnívalo, že hloubkové přezkumy se nijak neliší, podle 26 % byly lepší a 5 % uvedlo, že byly horší (viz obrázek „u“ v příloze VI). 
Compared with similar reports by peer institutions, 68 % of EPC members opted for “no difference”, 26 % said better, and 5 % said that the IDRs were worse (see Figure u in Annex VI).
Všichni respondenti se shodli, že hloubkové přezkumy zohledňují relevantní informace specifické pro danou zemi (podle 53 % „do velké míry“ a podle 47 % „do jisté míry“, viz obrázek „e“ v příloze VI). 
All respondents agreed that the IDRs took account of relevant country‐specific information (53 % ‘to a great extent’ and 47 % to some extent’, see Figure e in Annex VI).
Oproti zprávám jiných mezinárodních organizací (MMF, OECD), které využívají tematický přístup, se hloubkové přezkumy často věnují každý rok stejným otázkám. I když připustíme, že některé nerovnováhy jsou trvalé povahy a nelze je opominout, často to vede k repetitivní analýze s malou přidanou hodnotou a sdělením, které se meziročně prakticky nemění. 
Compared with the reports of other international organisations (IMF, OECD), which use a ‘thematic’ approach, the IDRs often touch on the same issues year after year. Even allowing for the fact that some imbalances are persistent and cannot be ignored, this often results in repetitive analysis with little added value and a message which remains broadly the same from one year to the next.
Nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze od Komise požaduje zohlednění „hlubokých vzájemných obchodních a finančních vazeb mezi členskými státy a dopadů 39 
The MIP Regulation requires the Commission to take into account the “deep trade and financial interlinkages between Member States and the spill‐over effects of national 37
Komise za tímto účelem vypracovala řadu ekonomických nástrojů29. 
The Commission has developed a number of economic tools29 to address these aspects.
Analýza těchto dopadů, resp. jejich přelévání do dalších států30 je však často slabá. 
However, the analysis of spill‐overs30 is often weak.
Ve čtyřech vybraných členských státech se uplatňovala poměrně nejednotně. 
In the four selected Member States it was applied somewhat inconsistently.
Například do roku 2014 se pouze okrajově zmiňovala dluhová nákaza31 (dopad přicházející zvnějšku) ve Slovinsku. 
For example, until 2014 only passing consideration was given to sovereign contagion31 (a spill‐over from outside) in Slovenia.
V případě Bulharska se nijak nezvažovaly obecné podmínky na trhu tohoto malého členského státu mimo eurozónu. 
In Bulgaria, there was no consideration of the general market conditions for the country as a small Member State outside the euro area.
Od roku 2015 se zmínky o dopadech vývoje v jednom členském státu na ekonomiky v ostatních členských státech zahrnují do hloubkových přezkumů pěti největších členských států eurozóny. 
Since 2015, there has been a policy of including mention of outward spill‐overs in the IDRs of the five largest euro‐area Member States. This is a welcome development.
O přelévání směrem dovnitř se zmiňovaly všechny hloubkové přezkumy ve vzorku za všechny roky, i když jejich rozsah a hloubka se lišily. 
Inward spill‐overs were mentioned in all IDRs in the sample for all years, although the coverage and depth varied.
Dluhová nákaza se příliš podrobně nepojednávalo ani v roce 2012 ani v roce 2013, kdy byly výnosové spready státních dluhopisů32 obzvláště vysoké. 
For example, sovereign contagion was not considered in great detail even in 2012 and 2013, when sovereign spreads32 were particularly high.
28 29 30 31 32 Čl. 5 odst. 
28 29 30 31 32 Article 5(2) of the MIP Regulation.
Komise vypracovala řadu relevantních technik pro provádění ekonomického hodnocení. 
The Commission has developed a number of relevant economic assessment techniques.
Patří mezi ně například porovnání vývoje mezd a finančních toků mezi jednotlivými zeměmi. 
For example, these include assessments of cross‐country wage developments as well as financial flows.
Jedná se o situaci, kdy vývoj v jednom členském státě má dopad na ekonomiku jednoho nebo více členských států. 
A spill‐over is a development in one Member State which has an impact on the economies of one or more other Member States.
Výnosový spread státního dluhopisu je rozdíl mezi výpůjčními úrokovými sazbami vyjádřený v procentuálních bodech oproti referenční hodnotě. 
A sovereign spread is the difference in percentage points a country faces in its borrowing costs compared to a benchmark.
V eurozóně je referenční hodnotou většinou výpůjční úroková sazba německých dluhopisů. 
In the euro area, the benchmark is usually German Government borrowing rate. 38
Došlo však k určitému zlepšení, především od té doby, co se od roku 2016 zveřejňuje souhrnný přehled pro účely postupu při makroekonomické nerovnováze. 
There has been some improvement, however, most specifically through the publication of the MIP assessment matrix from 2016 onwards.
Obecně se v hloubkových přezkumech neposuzuje, jak fiskální politika ovlivňuje vnější nerovnováhu. 
In general, IDRs do not assess how fiscal policy affects external imbalances.
Jediný členský stát, u něhož zatím proběhlo komplexní posouzení, je Německo, které vykazuje vysoký přebytek běžného účtu. 
The only Member State given a comprehensive assessment so far is Germany, which enjoys a large current account surplus.
Žádná podobná analýza se však neprovedla u zemí se strukturálním deficitem běžného účtu, vysokou negativní čistou investiční pozici vůči zahraničí nebo problémy s konkurenceschopností. 
However, there has been no similar analysis for countries with a structural current account deficit, a large negative net international investment position or problems of competitiveness (see Box 4).
Ve fiskální oblasti se hloubkové přezkumy omezují zejména na stručnou analýzu vývoje zadluženosti veřejného sektoru. 
On the fiscal front, IDRs are mainly limited to a short discussion of public‐sector debt developments.
41 Rámeček 4 – Vnější nerovnováhy a fiskální politika Komise provedla při hloubkové analýze v roce 2015 a 2016 podrobnou analýzu přebytku běžného účtu Německa a dospěla k závěru, že Německo by mělo svůj fiskální prostor (tedy svou schopnost realizovat vyšší výdaje bez porušení kritérií paktu o stabilitě a růstu) využít ke stimulaci domácí poptávky a veřejných investic. 
39 Box 4 – External imbalances and fiscal policy The Commission made a thorough analysis of Germany’s current account surpluses in its 2015 and 2016 IDRs, and concluded that the country should use its fiscal space (its capacity to spend more without breaching the SGP criteria) to enhance domestic demand and increase public investment.
Rada v roce 2016 návrh Komise upravila a vyřadila z něj část doporučení týkající se fiskálního prostoru. 
In 2016, the Council toned down the Commission’s proposal by deleting the part of the recommendation on the fiscal space.
Zpráva o Německu v roce 2017 v části věnované hloubkovému přezkumu obsahovala také analýzu33 pozitivních dopadů, které by měla expanzivní fiskální politika na eurozónu. 
In 2017, the IDR section of the country report on Germany also contained an analysis33 of the positive spill‐over effects that an expansionary fiscal policy would have on the euro area.
Komise opět vyzvala Německo k tomu, aby uplatnilo své fiskální nástroje jednak k obnovení rovnováhy běžného účtu a jednak k tomu, aby pomohlo ostatním zemím vyrovnat svůj vnější deficit. 
The Commission again urged Germany to use fiscal tools, both to rebalance its current account and to help other countries rebalance their external deficit.
Zmínka o dopadu fiskálních politik na vnější nerovnováhu a konkurenceschopnost představovala důležitý krok. 
The reference to the impact of fiscal policies on external imbalances and competitiveness was an important development.
Nehledě na výše uvedené Komise neanalyzovala souvislost mezi fiskální politikou a slabými vnějšími bilancemi v ostatních systémových členských státech (zejména Španělsku a Francii) ani nedoporučila, aby upevnily svou fiskální politiku s cílem obnovit vnější rovnováhu. 
Despite the above, the Commission has not analysed the connection between fiscal policy and weak external balances in other systemic Member States (notably Spain and France), nor has it recommended that they tighten their fiscal policy to favour external rebalancing.
33 SWD(2017) 71 final „Zpráva o zemi – Německo 2017 – včetně hloubkového přezkumu o prevenci a korekci makroekonomické nerovnováhy’, rámeček 3.1, s. 18. 
33 SWD(2017) 71 final ‘Country report ‐ Germany 2017 ‐ including an in‐depth review on the prevention and correction of macroeconomic imbalances’, Box 3.1, p. 18.
42 Hloubkový přezkum ve Španělsku v roce 2015 vyhodnotil zlepšení celkového zůstatku běžného účtu jako trvalé. 
40 The 2015 IDR for Spain assessed as permanent the improvement in the headline current account.
Zároveň přitom opominul důležité cyklické faktory, jako je oslabení eura, opatření ECB, která napomohla snížit úrokové sazby u vnějšího dluhu, a pokles dovozních nákladů v důsledku značného poklesu cen ropy. 
In doing so, it neglected important cyclical components, such as the depreciation of the euro, ECB measures that had helped to drive down interest rates on external debt, and reduced import costs owing to a much lower oil price.
V hloubkovém přezkumu z roku 2016 Komise využila celkové zlepšení vnější bilance, aby se vyhnula analýze strukturálního vývoje běžného účtu. 
In its 2016 IDR the Commission took advantage of the improvement in the headline external balance to avoid discussing the evolution of the structural current account.
Opakovaně byla za problém označena vysoká čistá investiční pozice vůči zahraničí, aniž by přitom byla uvedena do souvislosti s fiskální politikou Španělska, která již byla expanzivní navzdory nedávnému návratu k růstu rychlejším tempem, než byla míra růstu potenciálního HDP. 
The large negative net international investment position was repeatedly mentioned as a problem, but no link was made to Spain’s fiscal policy, which was already expansionary despite the recent return to growth at a faster pace than the potential output growth rate.
V hloubkovém přezkumu Francie z roku 2017 Komise zjistila nedostatky v oblasti konkurenceschopnosti a upozornila na klesající tržní podíl vývozu hlavním obchodním partnerům, ale neanalyzovala možnost využití fiskální politiky na podporu obnovení vnější rovnováhy a přesunutí zdrojů do obchodovatelného sektoru. 
In its 2017 IDR for France, the Commission identified competitiveness weaknesses and the declining market share of exports to key trading partners, but did not analyse the possibility of using fiscal policy to promote external rebalancing and move resources toward the tradeable sector.
V případě Slovinska a Bulharska jsme zjistili nedostatky v analýze nerovnováh a následných doporučeních, která z ní vyplynula (viz rámeček 5). 
In the cases of Slovenia and Bulgaria, we found weaknesses in the analysis of imbalances and the resulting policy recommendations (see Box 5).
Rámeček 5 – Příklady nedostatků v analýzách nerovnováhy I Pokud jde o reformu pracovního trhu, hloubkový přezkum Slovinska za rok 2013 obsahoval varování, že skokové navýšení minimální mzdy bude mít výrazný negativní dopad na zaměstnanost, patrně zpozdí její oživení, zvýší tlak na mzdy, jakmile dojde k obnovení hospodářského růstu, a povede tím k riziku snížení konkurenceschopnosti. 
Box 5 – Examples of weaknesses in the analyses of imbalances On the topic of labour market reform, the 2013 IDR for Slovenia warned that the hike in the minimum wage would have a significant negative impact on jobs, possibly delaying employment recovery, increasing pressure on wages once economic growth resumed, and hence risking a further drop in competitiveness.
Ve sdělení o klasifikaci z roku 2013 bylo zvýšení minimální mzdy uvedeno jako jeden z důvodů zpřísnění zařazení Slovinska v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze do kategorie „nadměrná nerovnováha“. 
In the 2013 Communication announcing the classification, the minimum wage increase was given as one of the reasons for toughening Slovenia’s MIP classification to ‘excessive imbalances’.
34 35 36 Pracovní dokument IMAD č. 3/2010 Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia (Odhad dopadu zvýšení minimální mzdy ve Slovinsku). 
34 IMAD Working Paper No 3/2010 ‘Estimation of the Impact of the Minimum Wage Rise in Slovenia’.
Slovinská národní banka, Zpráva o cenové stabilitě, duben 2010, rámeček 2.2. 
35 36 Bank of Slovenia, Price Stability Report, April 2010, Box 2.2.
OECD, Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia, 2016, s. 52. 
OECD, ‘Connecting people with jobs: The labour market, activation policies and disadvantaged workers in Slovenia’, 2016, p. 52.
Zpráva mechanismu varování a srovnávací přehled hrály v postupu při makroekonomické nerovnováze omezenou roli 88. 
The AMR and the scoreboard play a limited role in the MIP 88.
Tento oddíl se zabývá přidanou hodnotou zprávy mechanismu varování pro postup při makroekonomické nerovnováze a charakteristikami srovnávacího přehledu z hlediska usnadnění včasné identifikace nerovnováh. 
This section looks at the added value of the AMR in the MIP and the characteristics of the scoreboard to facilitate an early identification of imbalances.
Délka zprávy mechanismu varování se od ustavení postupu při makroekonomické nerovnováze více než zdvojnásobila (viz obrázek 6). 
The AMR has more than doubled in length since the start of the MIP (see Figure 6).
Obrázek 6 – Délka zprávy mechanismu varování, 2012– 2017 44 42 43 47 21 32 26 Zdroj: EÚD. 
Figure 6 – Length of the AMR, 2012‐2017 Source: ECA.
Nedošlo však k odpovídajícímu zlepšení v kvalitě posouzení, protože zpráva je stále především popisná37: a) první část zprávy mechanismu varování popisuje zejména obecné trendy pozorované v ekonomikách a vývoj jednotlivých ukazatelů srovnávacího přehledu. 
However, there has been no corresponding improvement in the quality of the assessment, as the document is still largely descriptive37: (a) the first part of the AMR mainly describes common trends across economies and how the various scoreboard indicators have evolved.
Počet stran b) ve druhé části zpráva mechanismu varování obsahuje zejména popis srovnávacího přehledu a stručné posouzení jednotlivých zemí z hlediska rizika vzniku nerovnováhy a souvisejících úprav. 
It does so without considering the implications of these developments (spill‐over effects or causal factors) in greater depth, and without seeking to identify the drivers of any trends; (b) the second part of the AMR merely consists of a description of the scoreboard and a short country‐by‐country assessment of imbalance risks and adjustments.
Bezprostřední užitečnost zprávy mechanismu varování pro určení členských států, které jsou ohroženy nerovnováhou a ve kterých je třeba provést hloubkový přezkum, byla v podstatě zrušena tím, že Komise učinila hloubkové přezkumy povinné pro členské státy, v nichž byla zjištěna nerovnováha v předchozím roce (viz příloha IX). 
The AMR’s immediate usefulness for identifying Member States at risk of being affected by imbalances necessitating an IDR has been neutralised by the Commission’s practice of making IDRs mandatory for Member States that were identified as having imbalances in the previous year (see Annex IX).
Setrvačnost, kterou toto do celého procesu vnáší, ilustruje obrázek 7. 
The inertia this brings to the process is illustrated in Figure 7.
Srovnávací přehled zprávy mechanismu varování není koncipován tak, aby umožňoval včas zjistit (zhoršující se) makroekonomickou nerovnováhu: a) je retrospektivní (vychází z údajů dva roky starých); b) řada ukazatelů jsou buď pohyblivé průměry, nebo stavové proměnné (viz tabulka 4), takže se pomalu přizpůsobují a pomalu odrážejí poslední vývoj. 
The AMR scoreboard is poorly designed to facilitate the early identification of (worsening) macroeconomic imbalances: (a) it is backward‐looking, being based on data that is two years old; (b) many indicators are either moving averages or stock variables (see Table 4), making them slow to adjust or to reflect recent developments. 43
Některé důležité ukazatele relevantní pro zjišťování nerovnováh nejsou do srovnávacího přehledu výslovně zahrnuty. 
Some important indicators relevant for the detection of imbalances are not explicitly included in the scoreboard.
Patří mezi ně inflace, ziskovost podniků a úvěry v selhání. 
Examples include inflation, corporate profitability and non‐ performing loans.
Srovnávací přehled prošel několika revizemi, kdy byly provedeny změny v počtu, typu a prezentaci ukazatelů. 
The scoreboard has been revised on numerous occasions, changes being made to the number, type and presentation of indicators.
Poslední revize proběhla v roce 2016, kdy byly tři sociální ukazatele38 považované do té doby za „pomocné“ přesunuty do hlavního srovnávacího přehledu. 
It was last revised in 2016, when three social indicators38 were promoted from ‘auxiliary’ status to the headline scoreboard.
Tyto tři ukazatele jsou však vzájemně velmi úzce propojené a jejich použitelnost pro ranou identifikaci nerovnováhy je malá, protože odrážejí důsledky narušení v oblasti ekonomiky. 
However, these three indicators are mutually highly correlated, and they are of little use in the early identification of imbalances since they reflect the consequences of economic disruption.