natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obrázek 3 – Málo změn v klasifikaci, 2012– 2017 39 Nerovnováha 7 Žádná nerovnováha 14 Postup při nadměrné nerovnováze 19 5 2 Nadměrná nerovnováha 16 Zlepšení 9 13,4 % Beze změny 53 79,1 % Zhoršení 5 7,5 % Celkem 67 100 % 51 Pozn.: Šipkyznázorňují,jakseklasifikacenerovnováhyvčlenskýchstátechběhemdaného období každoročně měnila, tj. zda došlo k jejímu zlepšení, zhoršení nebo zda zůstala beze změny. 
Figure 3 – Little change in classification, 2012‐2017 NB: The arrows show how the classification of imbalances of Member States changed each year over the period: either it improved, it worsened, or it did not change at all.
Součet těchto změn se rovná 67. Zdroj: EÚD. 
The sum of those movements equals 67. Source: ECA.
Tento setrvačný stav lze ukázat na 12 členských státech, v nichž byla zjištěna nerovnováha v roce 2012, prvním roce uplatňování postupu při makroekonomické nerovnováze. 
This inertia can also be illustrated by looking at the 12 Member States for which imbalances were identified in 2012, the first year of the MIP.
V šesti z nich se v určitém okamžiku nerovnováha stala nadměrnou (Bulharsko, Kypr, Francie, Itálie, Slovinsko a Španělsko). 
Six of the 12 have since drifted at some point into ‘excessive imbalances’ (Bulgaria, Cyprus, France, Italy, Slovenia and Spain).
Pouze dvěma státům se podařilo vrátit k „běžné“ nerovnováze (Slovinsko a Španělsko), zatímco ostatní čtyři nadále zůstávají v kategorii 
Only two of those six have managed to return to a ‘regular’ imbalance (Slovenia and 19
„nadměrná nerovnováha“ (čtyři po sobě jdoucí roky v případě Itálie, tři roky v případě Francie a Bulharska, dva roky v případě Kypru12). 
Spain), leaving the other four still in the ‘excessive’ category (four years in succession for Italy, three years for France and Bulgaria, two years for Cyprus12).
Žádný členský stát se zatím nedostal z kategorie „nadměrná nerovnováha“ do kategorie „žádná nerovnováha“. 
No Member State with ‘excessive’ imbalances has ever been able to improve to the ‘no imbalance’ category.
Příloha VIII uvádí vývoj klasifikace každého členského státu od roku 2012. 
Annex VIII traces in full the classification of each Member State since 2012.
I přes časté a intenzivní monitorování byla míra plnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze nízká Monitorování ze strany Komise na dobré úrovni 31. 
Despite frequent and intensive monitoring, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low A good standard of Commission monitoring 31.
Nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze13 od Komise vyžaduje, aby mimo jiné monitorovala plnění doporučení pro jednotlivé země a v členských státech shromažďovala informace a udržovala stálý dialog s orgány a sociálními partnery. 
The MIP Regulation13 requires the Commission to monitor the implementation of MIP‐ CSRs by, among other things, gathering information in Member States and maintaining a permanent dialogue with the authorities and the social partners.
Podle našich zjištění Komise při svých častých informačních návštěvách členských států vedla na vnitrostátní úrovni plnohodnotný a otevřený dialog s dostatečně širokým množstvím zainteresovaných stran. 
We found that, in the course of frequent information visits to Member States, the Commission held full and frank dialogue with a sufficiently wide range of stakeholders at national level.
V roce 2013 Komise zavedla ve vztahu k členským státům s nadměrnou nerovnováhou tzv. zvláštní monitorování. 
In 2013, the Commission introduced ‘specific monitoring’ for Member States with excessive imbalances.
V roce 2014 bylo rozšířeno také na vybrané členské státy eurozóny, v nichž se projevila určitá nerovnováha systémového významu, a v roce 2016 na všechny členské státy, v nichž byla zjištěna nerovnováha. 
This was extended in 2014 to selected euro‐area Member States with imbalances of systemic relevance and, in 2016, to all Member States with imbalances.
Zvláštní monitorování se v současné době provádí formou každoroční informační návštěvy každého členského státu, na základě které se následně zveřejňuje zpráva o pokroku. 
Specific monitoring currently consists of an annual information visit to each Member State followed by the publication of a progress report.
Míra plnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze však byla nízká 33. 
However, the implementation of MIP‐CSRs by the Member States has been low 33.
Komise posuzuje, do jaké míry byla plněna doporučení pro jednotlivé země, pomocí kvalitativní stupnice (viz příloha V). 
The Commission assesses the degree of CSR implementation using a qualitative ranking (see Annex V).
V roce 2017 Evropský parlament tato posouzení využil 12 13 20 Od května 2013 do března 2016 na Kypru probíhal ekonomický ozdravný program. 
In 2017, the European Parliament drew on these assessments to evaluate the overall implementation of MIP‐CSRs for the 2012‐2016 period14. Figure 4 summarises this 12 13 14 20 From May 2013 to March 2016, Cyprus was under an economic adjustment programme.
Čl. 13 odst. 
Article 13(1) and (2).
Obrázek 4 shrnuje toto hodnocení. 
evaluation.
Dospěli jsme k závěru, že plnění těchto doporučení bylo od roku 2012 setrvale nedostatečné, neboť podíl doporučení realizovaných v plné míře nebo z větší části je velice malý15. 
We conclude that the implementation of MIP‐CSRs has been persistently weak since 2012 as the share of fully or substantially implemented MIP‐CSRs is extremely low15.
Obrázek 4 – Plnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze vydaných mezi lety 2012 a 2016 2012 2013 2014 2015 2016 5%5%5%7%2% 17 % 21 78 % Zdroj: EÚD na základě hodnocení Evropského parlamentu (oddělení pro podporu správy ekonomických záležitostí (EGOV)) a Evropské komise. 
Figure 4 – Implementation of MIP‐CSRs issued from 2012 to 2016 Source: ECA based on European Parliament (Economic Governance Support Unit (EGOV)) and European Commission assessments. Several weaknesses affecting the implementation of MIP‐CSRs 34.
Řízení procesu postupu při makroekonomické nerovnováze negativně ovlivnily následující nedostatky v plnění souvisejících doporučení pro jednotlivé země: i) chyběla systematická vazba mezi doporučeními pro jednotlivé země a nerovnováhami; ii) chyběl systematický odhad dopadu doporučení pro jednotlivé země na nerovnováhy; iii) panoval nesoulad doporučení pro eurozónu jako celek s doporučeními pro jednotlivé země; iv) časový rámec pro plnění doporučení pro jednotlivé země byl velmi náročný. 
The following weaknesses in the management of the MIP process have adversely affected the implementation of MIP‐CSRs: (i) no systematic link between MIP‐CSRs and imbalances; (ii) no systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances; (iii) inconsistency of recommendations for the euro area as a whole with MIP‐CSRs; (iv) a very challenging timeframe for the implementation of MIP‐CSRs. No systematic link between MIP‐CSRs and imbalances 35.
Při posuzování plnění doporučení pro jednotlivé země Komise definuje kategorii „určitý pokrok“ jako situaci, kdy „členský stát oznámil nebo přijal opatření reagující na jemu vydané doporučení“. 
The Commission’s 15 21 The Commission defines the category “some progress” in the ranking for the assessment of the implementation of CSRs as “the Member State has announced or adopted measures to address the CSR.
Tato opatření jsou slibná, ne všechna však byla dosud provedena a realizace není ve všech případech jistá. 
These measures are promising, but not all of them have yet been implemented and implementation is not certain in all cases.”
Ne vždy lze takovou míru plnění považovat za míru, která s přiměřenou pravděpodobností snižuje nerovnováhu. 
This level of implementation cannot always be seen as reducing imbalances with a reasonable probability.
Náš průzkum mezi členy Výboru pro hospodářskou politiku tento dojem potvrdil: na dotaz „Je jasné, která doporučení se vztahují k postupu při makroekonomické nerovnováze?“ pouze čtvrtina členů výboru odpověděla „vždy jasné“ (viz obrázek „g“ v příloze VI). 
Our EPC survey confirmed this impression: when asked, “Is it clear which CSRs relate to the MIP?” only a quarter of EPC members answered “always clear” (see Figure g in Annex VI).
V posledních letech byla tato souvislost ještě více zastřena v důsledku zestručnění jak doporučení pro jednotlivé země (viz body 40–42), tak hloubkových přezkumů (viz body 67–73). 
The link has been further obscured in recent years by the streamlining of both MIP‐CSRs (see paragraphs 40 to 42) and IDRs (see paragraphs 67 to 73).
Zaprvé, tato vazba často není zřejmá nebo je slabá. 
Firstly, the link is not often obvious or is very weak.
Je to dáno tím, že Komise svůj návrh doporučení pro jednotlivé země nevypracovává s cílem napravit konkrétní nerovnováhu, jak to vyžaduje čl. 6 odst. 
This is because the Commission does not formulate its CSR proposals with a view to addressing specific imbalances, as required by Article 6(1) of the MIP Regulation.
Místo toho se s členským státem projednávají strukturální reformy v kontextu strategie Evropa 2020, které jsou následně zahrnuty do návrhu Komise, a za relevantní z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze mohou být označeny i tehdy, pokud s nerovnováhami souvisejí jen vzdáleně. 
Instead, structural reforms are discussed with a Member State in the context of Europe 2020 before being included in the Commission’s proposals, and may be labelled MIP‐relevant even if only remotely linked to imbalances.
23 nepatřičné, protože žádné z doporučovaných opatření se nezabývalo řešením nerovnováhy zjištěné při hloubkovém přezkumu. 
Moreover, in our analysis of the four selected Member States we found many CSRs that were wrongly labelled as MIP‐relevant, since none of the recommended measures addressed imbalances identified in the IDR.
Příklady viz rámeček 1. 
See Box 1 for examples.
3/2016 pro Francii se věnuje tématům, která s postupem při makroekonomické nerovnováze nesouvisí (reformy v oblasti učňovské přípravy, odborného vzdělávání a podpory v nezaměstnanosti): oddíl o hloubkovém přezkumu ve zprávě o zemi o nich nepojednával, nevyskytovaly se v souhrnném přehledu pro účely postupu při makroekonomické nerovnováze (viz bod 68) ani nebyly uvedeny mezi politickými výzvami v souvislosti s hloubkovým přezkumem ve shrnutí zprávy o zemi. 
22 Box 1 – Examples of a missing link between MIP‐CSRs and IDRs • CSR No 3/2016 to France addressed topics (apprenticeship, vocational training and unemployment benefit reforms) that were not MIP‐relevant: not dealt with in the IDR section of the country report, nor mentioned in the MIP assessment matrix (see paragraph 68), nor raised as a policy challenge related to the IDR in the executive summary of the country report.
Stejně tak nebyla do oddílu o hloubkovém přezkumu ve zprávě o zemi zahrnuta témata uvedená v doporučení pro zemi č. 
Similarly, the topics raised in CSR No 5/2015 and CSR No 5/2016 (reform of the French tax system), were not dealt with in the IDR section of the country report.
2/2013 pro Slovinsko bylo zaměřeno na témata, o nichž se hloubkový přezkum vůbec nezmiňoval (dlouhodobá udržitelnost penzijního systému; zdravotnictví). • Doporučení č. 1/2016 pro Bulharsko upozornilo na záležitosti (cíle paktu o stabilitě a růstu, opatření na zlepšení výběru daní a omezení šedé ekonomiky), jimiž se oddíl o hloubkovém přezkumu zprávy o zemi nezabýval a které nebyly zahrnuty do souhrnného přehledu pro účely postupu při makroekonomické nerovnováze ani zdůrazněny ve shrnutí. 
23 • CSR No 2/2013 to Slovenia addressed topics (long‐term sustainability of the pension system; health care) to which there was no reference in the IDR. • CSR No 1/2016 to Bulgaria raised matters (SGP targets; measures to improve tax collection and reduce the informal economy) not dealt with in the IDR section of the country report and not included in the MIP assessment matrix or highlighted in the executive summary.
O tématech v doporučení č. 1/2015 (cíle paktu o stabilitě a růstu, výběr daní, stínová ekonomika, nákladová efektivnost zdravotnického systému) pojednával oddíl „Ostatní strukturální otázky“ zprávy a zemi, takže neměla žádnou vazbu na hloubkový přezkum. • Doporučení č. 
The topics raised in CSR No 1/2015 (SGP targets; tax collection; the shadow economy; cost‐effectiveness of the healthcare system) were discussed in the ‘Other structural issues’ section of the country report and were therefore unconnected with the IDR. • CSR No 9/2013 to Spain addressed topics (public administration reform; efficiency of the judiciary) not dealt with in the IDR.
Doporučení č. 2/2015 se týkalo reforem týkajících se spořitelen, přičemž ve zprávě o zemi nebyla tato otázka nikde zmíněna. 
CSR No 2/2015 concerned savings bank reforms, an issue to which there was no reference anywhere in the country report.
Tabulka 1 uvádí, v jakém rozsahu jsou doporučení pro jednotlivé země označena za relevantní z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze. 
Table 1 indicates the extent to which CSRs are labelled as MIP‐relevant.
V roce 2016 bylo 80 % doporučení určených pro jednotlivé členské státy potýkající se s nerovnováhou a všechna doporučení pro členské státy s nadměrnou nerovnováhou označeno za relevantní z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze. 
In 2016, over 80 % of CSRs addressed to Member States affected by imbalances, and all CSRs addressed to Member States with excessive imbalances, were labelled MIP‐relevant.
účinnost a důvěryhodnost tohoto postupu. 
This over‐labelling of CSRs as MIP‐relevant has weakened the effectiveness and credibility of the MIP.
To potvrdila i řada zúčastněných stran, s nimiž jsme během informačních návštěv jednali. 
This was corroborated by many of the stakeholders we met during information visits.
Zestručnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze a hloubkových přezkumů navíc ještě více zastřelo jejich souvislost se zjištěnými nerovnováhami. 
The second issue is that the streamlining of MIP‐CSRs and IDRs has further obscured the link between the former and the identified imbalances.
Proces zestručnění doporučení pro jednotlivé země byl zahájen v roce 2015 po té, co se členské státy vyjádřily v tom smyslu, že přílišný počet a délka doporučení mají negativní vliv na jejich pocit odpovědnosti a omezují účinnost plnění. 
Streamlining of the CSR process dates back to 2015, after Member States commented that the excessive number and length of CSRs had detracted from their sense of ownership and the effectiveness of implementation.
Komise od té doby počet svých každoročních doporučení pro jednotlivé země snížila. 
The Commission has since reduced the annual number of MIP‐CSRs.
Přibližně o polovinu také zkrátila jejich průměrnou délku (viz obrázek 5). 
It has also reduced their average length by around 50 % (see Figure 5).
Členové Výboru pro hospodářskou politiku i řada dalších subjektů, s nimiž jsme během svých návštěv jednali, vnímali zestručnění zpravidla příznivě (viz obrázek „k“ v příloze VI). 
The streamlining was generally viewed positively by EPC members (see Figure k in Annex VI) and by many of the stakeholders we met during information visits.
Nicméně nyní, když jsou doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze kratší a formulována obecněji, nejsou konkrétně zaměřena na nerovnováhy zjištěné při hloubkovém přezkumu. 
However, now that MIP‐CSRs are shorter and worded in more general terms, they do not specifically address the imbalances identified in an IDR.
Kvůli jejich obecné povaze se také obtížněji posuzuje, do jaké míry byla splněna a nakolik přispěla k odstranění nerovnováh. 
Their general nature also makes it more difficult to assess how well they have been implemented and how much they may have contributed to eliminating imbalances.
Rámeček 2 zobrazuje dopad zestručnění na vybraná doporučení pro Francii a Španělsko. 
Box 2 illustrates the impact of streamlining on selected MIP‐CSRs for France and Spain.
Rámeček 2 – Dopad zestručnění doporučení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze pro Francii a Španělsko Zestručnění vedlo ke snížení počtu a délky doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze. 
24 25 Box 2 – The impact of streamlining on MIP‐CSRs for France and Spain Streamlining has led to a reduction in the number and length of MIP‐CSRs.
26 Vzhledem ke svému zkrácení poskytují tato doporučení také méně podrobné pokyny v oblasti dané politiky. 
Having been reduced in length, MIP‐CSRs now also provide less detailed policy guidance.
Další problém spočívá v tom, že analýza politických možností, jak nerovnováhy řešit (v oddílu věnovaném výzvám politiky), postupně z hloubkového přezkumu zmizela, jelikož tento dokument byl sloučen se zprávou o zemi. 
A further issue is that the discussion of policy options for tackling imbalances (the ‘Policy challenges’ section) has progressively disappeared from the IDR since this document was merged with the country report.
V kombinaci se zestručněním doporučení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze je nyní pro čtenáře mnohem složitější pochopit opodstatnění, z něhož doporučení vycházejí. 
Combined with the streamlining of MIP‐CSRs, this has made it much more difficult for the reader to understand the rationale behind recommendations.
Tabulka 2 porovnává vzájemnou vazbu mezi hloubkovým přezkumem a doporučením pro Bulharsko č. 3 v roce 2014 a v roce 2015, tedy před a po tomto zjednodušení. 
Table 2 compares the link between the IDR and the MIP‐CSR No 3 for Bulgaria in 2014 and 2015, i.e. before and after streamlining.
Tabulka 2 – Příklad oslabení vazby mezi hloubkovým přezkumem a doporučením pro zemi v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze před a po zjednodušení 27 Doporučení PMN č. 
Table 2 – Example of the weakened link between IDR and MIP‐CSRs before and after streamlining Source: ECA.
Skutečnost, že od roku 2016 chybí vazba nebo odůvodnění mezi hloubkovými přezkumy a doporučeními pro jednotlivé země, je v rozporu s tím, co Komise prohlásila ve svém sdělení Evropskému parlamentu, Radě a Evropské centrální bance v říjnu 2015. 
Finally, the lack of a link or justification between IDRs and MIP‐CSRs from 2016 onwards is not consistent with what the Commission declared in its communication to the European Parliament, the Council and the European Central Bank of October 2015.
Komise tehdy uvedla, že aby zvýšila transparentnost a návazná opatření v souvislosti s postupem při makroekonomické nerovnováze, bude „[...] také předkládat výslovná odůvodnění přijatých rozhodnutí – rovněž u doporučení pro jednotlivé země spojených s postupem při makroekonomické nerovnováze [...]“ a „[...] lépe vysvětlí souvislost mezi povahou nerovnováh a tím, jak jsou řešeny v doporučeních pro jednotlivé země“18. 
To improve 26 transparency and follow‐up within the MIP, the Commission stated at that time that it would “[...] also present explicit justification of decisions taken, including regarding country‐specific recommendations linked to the Macroeconomic Imbalances Procedure [...]” and “[...] better explain the link between the nature of imbalances and how they are addressed in the country‐specific recommendations”18.
Chyběl systematický odhad dopadu doporučení pro jednotlivé země na nerovnováhy 44. 
No systematic estimate of the impact of MIP‐CSRs on imbalances 44.
Komise zpravidla neposkytuje předběžný odhad nebo odhad ex post, pokud jde o ekonomické dopady doporučení v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze na nerovnováhy. 
The Commission does not generally provide ex‐ante or ex‐post estimates of the economic impact of MIP‐CSRs on imbalances.
To je pochopitelné pouze v případech, kdy je některé dopady z podstaty věci obtížné věrohodně vyčíslit kvůli povaze doporučovaných opatření (jako je například přezkum kvality aktiv nebo zátěžové testy v bankovním sektoru, lepší koordinace a účinnost veřejných služeb) nebo pokud dopad bude dlouhodobý (reformy vzdělávacího systému nebo pracovního trhu). 
This is understandable only in cases where there are inherent difficulties in credibly quantifying some of the impacts due to the nature of the recommended policy measures (e.g. AQR or stress tests for the banking sector, improved coordination and efficiency of public services), or the fact that any impact will be long‐term (educational and labour market reforms).
Mezi několik výjimek patří odkazy na externí studie posuzující dopad strukturálních reforem na hrubý domácí produkt (HDP)19 20 a jednorázová studie v pracovních dokumentech o národních programech reforem členských států z roku 201421. 
The few exceptions are references to outside studies assessing the effects of structural reforms on gross domestic product (GDP)19 20, and the one‐off exercise in staff working documents on Member States’ 2014 national reform programmes (NRPs)21.
18 19 20 21 Zpráva o Španělsku za rok 2015 (s. 59) uvádí, že vzhledem k relativně silné následné souvislosti bude zmírnění cen prostřednictvím snižování marží v rámci reformy zaměřené na podporu hospodářské soutěže v odvětví odborných služeb pravděpodobně přínosné i pro zbytek ekonomiky, a uvádí odkaz na studii Komise (The Economic Impact of Professional Services Liberalisation, European Economy Economic Papers 533, září 2014) o dopadech regulačních překážek u čtyř profesí v EU od roku 2008 do roku 2011. 
9. The 2015 country report for Spain (p. 59) notes that, “given relatively high forward linkage effects, the price moderating effect through profit margin compression of a competition‐ enhancing reform in professional services is likely to benefit the rest of the economy,” and references a Commission study (‘The Economic Impact of Professional Services Liberalisation’, European Economy Economic Papers 533, September 2014) on the effects of regulatory barriers in four professions in the EU from 2008 to 2011.
Komise ve svém prvním „Přezkumu pokroku opatření souvisejících s nápravou makroekonomické nerovnováhy“ ve Francii z roku 2014 uvádí zjištění studie OECD z roku 2014 o dopadech reforem přijatých a oznámených francouzskou vládou od roku 2012. 
In its first ‘Review of progress on policy measures relevant for the correction of macroeconomic imbalances’ for France in 2014, the Commission recounts the findings of a 2014 OECD study on the effects of reforms undertaken and announced by the French government since 2012.
Ke zjištění toho, jak by strukturální reformy v určitém členském státě ovlivnily růst, kdyby členský stát snížil rozdíl, který jej dělí od průměru tří zemí EU s nejlepšími klíčovými ukazateli, využívá Komise makroekonomický model (Quest). 
The Commission used a macroeconomic model (Quest) to estimate how structural reforms in a given Member State would affect growth if the Member State narrowed the gap with the average of the three best EU performers on key economic indicators. 27
Některá doporučení mohou navíc vyrušit dopad jiných, přičemž v těchto případech by bylo možné provést přiměřený odhad. 
Moreover, certain recommendations may offset the impact of others, and here it may be possible to provide a reasonable estimate.
To se týká rozpočtových doporučení a dalších doporučení pro jednotlivé země, která mají fiskální dopad. 
This is the case of budgetary recommendations and other CSRs with a fiscal impact.
1/2013 pro Španělsko, jeden z členských států, v němž se uplatňoval postup při nadměrném schodku, se týkalo uskutečnění fiskální korekce, kterou doporučila Rada, s cílem napravit nadměrný vnitrostátní deficit. 
For example, MIP‐CSR No 1/2013 to Spain, a Member State under the EDP, concerned pursuing the fiscal adjustment recommended by the Council to ensure correction of the country’s excessive deficit.
4/2013 zároveň uvádělo potřebu „posílit a modernizovat veřejné služby zaměstnanosti s cílem zajistit nezaměstnaným účinnou individuální pomoc“. 
At the same time, MIP‐CSR No 4/2013 addressed the need to “reinforce and modernise public employment services to ensure effective individualised assistance to the unemployed”.