natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabulka 5 nabízí přehled klasifikace vyhořelého jaderného paliva, jeho stávajícího umístění a formy a stavu infrastruktury pro přechodné nakládání s vyhořelým jaderným palivem. 
Table 5 provides an overview of the classifica‐ tion of spent nuclear fuel, its current storage location and means and the status of the interim spent nuclear fuel management infrastructure.
Přehled skladování a klasifikace vyhořelého jaderného paliva Bylo z jádra reaktoru odstraněno palivo? 
Overview of storage and classification of spent nuclear fuel Reactor core defuelled?
Bylo z reaktoru a palivových nádrží odstraněno palivo? 
Reactor and storage ponds defuelled?
Klasifikace vyhořelého jaderného paliva Aktuální umístění vyhořelého jaderného paliva Je pro vyhořelé jaderné palivo k dispozici konečné úložiště? 
Classification of the spent nuclear fuel Current location of spent nuclear fuel Final repository for spent nuclear fuel disposal available?
Ignalina, Litva Blok 1 Ano Ne Vysoce aktivní odpad V reaktorových nádržích v bloku 1 a v suchém meziskladu vyhořelého paliva na místě Ne Kozloduj, Bulharsko Blok 2 Ne Ne Vysoce aktivní odpad V jádru reaktoru bloku 2 a v reaktorových nádržích bloku 2 Ne Ano Ano Materiál pro potenciální budoucí využití Mokrý a suchý mezisklad vyhořelého paliva na místě, částečná dodávka do Ruska Ne Bohunice V1, Slovensko Ano Ano Materiál pro potenciální budoucí využití Mokrý mezisklad vyhořelého paliva na místě Ne Zdroj: EÚD, na základě informací od vnitrostátních orgánů. 
Ignalina, Lithuania Unit 1 Yes No High‐level waste In reactor ponds in unit 1 and in interim spent fuel dry storage on site No Unit 2 No No High‐level waste In unit 2 reactor core and in unit 2 reactor ponds No Kozloduy, Bulgaria Yes Yes Material for poten‐ tial future use Interim spent fuel wet and dry storage facility on site, partial shipment to Russia No Bohunice V1, Slovakia Yes Yes Material for poten‐ tial future use Interim spent fuel wet storage facility on site No Source: ECA, based on information from national authorities.
47 Tabulka 6 nabízí přehled pokroku dosaženého v případě infrastruktury pro přechodné skladování vyhořelého jaderného paliva od roku 2011. 
47 Table 6 provides an overview of the progress made with infrastructure for the interim storage of spent nuclear fuel since 2011.
Zejména v Litvě se pokrok zdržel v důsledku prodlení při výstavbě meziskladu vyhořelého paliva. 
In particular, progress in Lithu‐ ania has been held back by delays in the construction of the interim spent fuel storage facility.
Připomínky 32 Pokrok infrastruktury pro přechodné skladování vyhořelého jaderného paliva, 2011 a 2015 2011 2015 Ignalina, Litva Nebylo možné odstranit palivo z bloků, dokud nebyl v provozu mezisklad vyhořelého paliva, tento projekt se však o čtyři roky zpozdil. 
Observations 32 Progress in infrastructure for the interim storage of spent nuclear fuel, 2011 and 2015 2011 2015 Ignalina, Lithuania Units could not be defuelled until the interim storage facility for spent fuel was operational, but this project was 4 years behind schedule.
Výstavba meziskladu vyhořelého paliva se zpozdila o dalších šest let, což znamená, že celkově došlo ke zpoždění o deset let oproti původnímu plánu konečného vyřazení z provozu z roku 2005. 
Construction of the interim spent fuel storage facility has been delayed by a further 6 years, putting it 10 years behind schedule compared with the 2005 final decommissioning plan.
Kozloduj, Bulharsko Projekt a výstavbu suchého meziskladu pro skladování vyhořelých palivových článků v kontejnerech postihla významná prodlení a překročení nákladů. 
Kozloduy, Bulgaria Significant delays and budget overruns affecting the de‐ sign and construction of an interim spent fuel dry storage facility for storing spent fuel assemblies in casks.
Přejímací osvědčení bylo získáno v březnu 2013 a do roku 2015 bylo uloženo šest naplněných kontejnerů z 34 plánovaných. 
Takeover certificate was obtained in March 2013 and, by 2015, six loaded casks had been stored out of the 34 planned.
Desetileté povolení k provozování skladu bylo získáno dne 29. ledna 2016. 
A 10‐year licence to oper‐ ate the storage facility was obtained on 29 January 2016.
Bohunice, Slovensko Je k dispozici mokrý mezisklad vyhořelého paliva. 
Bohunice, Slovakia Interim spent fuel wet storage facility available.
Vyhořelé palivo z bloku jaderné elektrárny V1 je uloženo v meziskladu vyhořelého paliva na místě. 
Spent fuel from the V1 nuclear power plant is stored in the interim spent fuel storage facility on site.
Jeho skladovací kapacita bude dostačovat do roku 2024, pokud zde bude uloženo i vyhořené palivo z jiných zařízení. 
Its storage capacity will suffice until 2024 when including spent nuclear fuel from other plants.
48 Mezisklad vyhořelého jaderného paliva představuje dočasné řešení před konečným uložením. Za upřednostňovanou možnost uložení vysoce aktivního odpadu se obecně považuje konečné uložení v hlubinném geologickém úložišti, obvykle několik stovek metrů či hlouběji pod povrchem (příklad viz příloha VII). 
48 The interim storage of spent nuclear fuel is a temporary solution prior to final dis‐ posal. Final disposal in a deep geological repository, usually several hundred metres or more below ground, is generally recognised as the preferred option for the disposal of high‐level waste (see Annex VII for an example).
V zásadě by každá země s jaderným programem měla vypracovat program výstavby odpovídajícího úložiště28. 
In principle, each country with a nuclear programme should devise a programme for constructing an adequate repository28.
Některé země však mohou generovat malé objemy radioaktivního odpadu, mohou mít omezené finanční zdroje nebo jim mohou chybět vhodné geologické podmínky29. 
However, some countries may generate low radioactive waste volumes, have limited financial resources or lack appropriate geological conditions29.
Jak uvádí tabulka 5, žádný ze tří dotčených členských států v současné době nemá přístup k takovému úložišti pro konečné uložení. 
As shown in Table 5, not one of the three Member States concerned currently has access to such a repository for final disposal.
S totožnými výzvami se potýkají i jiné členské státy. 
Other EU Member States face the same challenges.
49 Přístup ke konečnému úložišti by mohl být zajištěn prostřednictvím spolupráce více států. 
49 Access to a final disposal site could be ensured through multinational cooper‐ ation.
V případě „nadnárodního úložiště“ se odpad pocházející z více než jedné země likviduje ve společném úložišti. 
With a ‘multinational repository’, waste originating from more than one country is disposed of in a common repository.
Nacházejí-li se všechny zúčastněné země ve stejné oblasti, je úložiště často označováno jako „regionální úložiště“30. 
If all the participating countries are in the same neighbourhood, the repository is often referred to as a ‘regional repository’30.
28 MAAE, Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (Příprava nadnárodních úložišť radioaktivního odpadu: infrastrukturní rámec a scénáře spolupráce), říjen 2004. 
28 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004.
MAAE, „Společná úmluva o bezpečnosti při nakládání s vyhořelým palivem a o bezpečnosti při nakládání s radioaktivním odpadem“. 
IAEA Joint Convention on the Safety of Spent Fuel Management and on the Safety of Radioactive Waste Management.
29 MAAE, Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (Příprava nadnárodních úložišť radioaktivního odpadu: infrastrukturní rámec a scénáře spolupráce), říjen 2004. 
29 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004.
30 MAAE, Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation (Příprava nadnárodních úložišť radioaktivního odpadu: infrastrukturní rámec a scénáře spolupráce), říjen 2004, s. 5. 
30 IAEA, ‘Developing multinational radioactive waste repositories: Infrastructural framework and scenarios for cooperation’, October 2004, p. 5.
Připomínky 33 50 Směrnice EU o radioaktivním odpadu ponechává prostor pro regionální spolupráci v této oblasti a výslovně uznává, že „některé členské státy považují za potenciálně přínosnou, bezpečnou a nákladově efektivní alternativu sdílení zařízení pro nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem včetně úložišť“31. 
Observations 33 50 The EU’s radioactive waste directive leaves room for regional cooperation in this area and expressly acknowledges that ‘some Member States consider that the sharing of facilities for spent fuel and radioactive waste management, includ‐ ing disposal facilities, is a potentially beneficial, safe and cost‐effective option’31.
Některé členské státy však ve svých právních předpisech omezují dovoz jaderného odpadu. 
However, some EU Member States restrict the import of nuclear waste in their national legislation.
Například: — Litva zakazuje dovoz radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva, vyjma a) tranzitu radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva přes území Litvy a b) zpětného dovozu radioaktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva zpracovaného v zahraničí32. — Bulharsko zakazuje dovoz radioaktivního odpadu vyjma a) zpětného dovozu použitých zapečetěných zdrojů ionizujícího záření vyrobených v Bulharsku a b) radioaktivního odpadu přepracovaného v rámci služby pro Bulharsko33. — Slovensko zakazuje dovoz radioaktivního odpadu vyjma a) přepravy přes území této země a b) dovozu radioaktivního odpadu pro přepracování a úpravu34. 
For example: — Lithuania prohibits the import of radioactive waste and spent nuclear fuel, except for (a) the transit of radioactive waste and spent nuclear fuel through Lithuania and (b) the reimport of radioactive waste and spent fuel processed abroad32; — Bulgaria prohibits the import of radioactive waste, except (a) upon reimport of used sealed sources of ionising radiation manufactured in Bulgaria and (b) radioactive waste reprocessed as a service for Bulgaria33; — Slovakia prohibits the import of radioactive waste, except for (a) transport through the country and (b) imports of radioactive waste for reprocessing and treatment34.
51 V celé EU se v současné době buduje pouze jedno hlubinné geologické úložiště, a to ve Finsku (viz příloha VII). 
51 Throughout the EU, only one deep geological repository is currently under con‐ struction, in Finland (see Annex VII).
Od přijetí prvního rozhodnutí finské vlády o harmonogramu provádění a zahájení průzkumu lokality v roce 1983 uplyne téměř 40 let, než bude možné zahájit ukládání odpadu (obrázek 11 uvádí harmonogram projektu). 
From the adoption of the Finnish govern‐ ment’s first decision on the implementation timetable and the beginning of site screening in 1983, nearly 40 years will have passed before disposal can begin (Figure 11 shows the project timeline).
31 Viz 33. bod odůvodnění směrnice Rady 2011/70/ Euratom. 
31 See recital 33 of Council Directive 2011/70/Euratom.
4 odst. 4 směrnice o radioaktivním odpadu a směrnice Rady 2006/117/Euratom ze dne 20. listopadu 2006 o dozoru nad přepravou radioaktivního odpadu a vyhořelého paliva a o její kontrole (Úř. věst. L 337, 5.12.2006, s. 21). 
On the conditions for import and export, see Article 4(4) of the radioactive waste directive and Council Directive 2006/117/Euratom of 20 November 2006 on the supervision and control of shipments of radioactive waste and spent fuel (OJ L 337, 5.12.2006, p.
32 Viz článek 24 litevského zákona č. VIII-1190 ze dne 20. května 1999 o nakládání s radioaktivním odpadem. 
32 See Article 24 of Lithuanian Law No VIII‐1190 of 20 May 1999 on radioactive waste management.
33 Viz článek 17 bulharského zákona o bezpečném využití jaderné energie (naposledy pozměněného dne 28. listopadu 2014). 
33 See Article 17 of the Bulgarian Act on the Safe Use of Nuclear Energy (last amended on 28 November 2014).
34 Viz slovenský zákon č. 541/2004 Sb. o mírovém využívání jaderné energie a jeho § 21 o „dovozu radioaktivního odpadu“. 
34 See the Slovak Act 541/2004 Coll, the peaceful use of nuclear energy and its Article 21 on ‘imports of radioactive waste’.
Připomínky 34 Harmonogram finského hlubinného geologického úložiště ČASOVÁ OSA KONEČNÉHO ULOŽENÍ Zahájen geologický průzkum lokalit pro konečné úložiště 1978 © Posiva Oy. 52 Předprovozní testy a uvedení do provozu 2015 Zahájení ukládky odpadu začátkem 20. let 21. století Hloubení úložiště ONKALO a zahájení konfirmačních studií v Olkiluoto 2001 Zásadní rozhodnutí vlády a parlamentu Výstavba zařízení konečného úložiště Olkiluoto vybráno jako lokalita konečného úložiště Charakteristika lokality 1983 2012 Žádost o provozní licenci Povolení stavby Žádost o povolení stavby Rozhodnutí vlády o obecném harmonogramu 35 SWD(2016) 102 final ze dne 4. dubna 2016, pracovní dokument útvarů Komise, který je doprovodným dokumentem sdělení Komise o jaderném ukázkovém programu předloženého Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru v souladu s článkem 40 Smlouvy o Euratomu k vyjádření stanoviska, s. 30. 
Observations 34 Timeline of the Finnish deep geological repository TIME SPAN OF FINAL DISPOSAL Preopera-tional tests and commissioning Start of disposal in early 2020 ’s Olkiluoto selected as final disposal site Site characterisation 1983 Government decision on overall schedule Construction of ONKALO and site confirmation studies starts in Olkiluoto 2001 Decision-In-Principle by the Government and the Parliament Construction of the final disposal facility 2015 Operating licence Geological screening for final disposals starts 1978 © Posiva Oy.
36 http://www.developpement-durable.gouv.fr/Calendrier-du- projet.html V současné době pracují na přípravách hlubinného geologického úložiště i jiné členské státy, které se nacházejí v různých stádiích v rámci harmonogramu. — Ve Švédsku Úřad pro radiační bezpečnost v současné době přezkoumává žádost o výstavbu hlubinného geologického úložiště ve vybrané lokalitě For-smark. 
36 http://www.developpement‐ durable.gouv.fr/Calendrier‐du‐ projet.html‐+. Other Member States are also currently working on preparations for a deep geological repository, and are at different stages along the timeline. — In Sweden, an application for the construction of a deep geological reposi‐ tory at the chosen site of Forsmark is under review by the Swedish Radiation Safety Authority.
Dokončení výstavby a uvedení do provozu se plánuje do roku 202835. — Ve Francii by mohla být žádost o výstavbu podána v období 2017/2018. 
Construction and commissioning are scheduled for comple‐ tion by 202835. — In France, an application for construction could be submitted in 2017/2018.
Pilotní provozní fáze se plánuje na období let 2025–2035 a komerční využívání by mělo začít po roce 203536. 
The pilot operation phase is scheduled between 2025 and 2035, with com‐ mercial exploitation starting after 203536.
Připomínky 35 37 Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/ Reversibilität (Právní cesty k bezpečnému skladování vysoce radioaktivních odpadů a aspekty opětovného vyzvednutí/vrstvení/ reverzibility), dokument předsedy s připomínkami dalších členů a. s. 3, on-line: www.endlagerbericht.de, přístup dne 11. dubna 2016, s. 4. 
Observations 35 37 Prozesswege zu einer sicheren Lagerung hoch radioaktiver Abfälle unter Aspekten der Rückholbarkeit/Bergbarkeit/ Reversibilität, Papier der Vorsitzenden unter Einbeziehung von Kommentaren weiterer Mitglieder der AG 3, online: http://www.endlagerbericht. de, accessed on 11 April 2016, p.
14 odst. 1 směrnice Rady 2011/70/ Euratom. — V Německu byla Komise pro ukládání vysoce aktivního radioaktivního odpadu pověřena vypracováním zprávy do konce roku 2016 v rámci příprav na proces výběru lokality. 
4. 38 Article 14(1) of Council Directive 2011/70/Euratom. — In Germany, the Commission for the Storage of High‐level Radioactive Waste has been tasked with drafting a report by the end of 2016 as preparation for the process of selecting a site.
Podle vnitrostátního práva by mělo být rozhodnutí o výběru lokality přijato do roku 2031. 
Under national law, a decision on site selection should be taken by 2031.
Ukládání odpadu by mohlo začít nejdříve v období 2045–205037. 
At the earliest disposal could start 2045/205037.
53 Podle směrnice EU o radioaktivním odpadu z roku 2011 měly členské státy vypracovat své vnitrostátní programy do srpna 2015, včetně plánů konečného uložení odpadu. 
53 Under the EU’s 2011 radioactive waste directive, Member States had to prepare their national programme by August 2015, including their plans for final dispos‐ als.
Komise je povinna podat Parlamentu a Radě zprávu o provádění uvedené směrnice, dosud tak ale neučinila38. 
The Commission is obliged to report to the Parliament and the Council on the implementation of this directive, but has not yet done so38.
54 Analyzovali jsme příslušné vnitrostátní programy tří členských států a došli jsme k závěru, že Litva, Bulharsko a Slovensko potenciální řešení konečného uložení teprve začaly projednávat, jednání se tedy nacházejí ve fázi vytváření koncepce. 
54 We analysed the respective national programmes of the three Member States and concluded that Lithuania, Bulgaria and Slovakia have only just begun dis‐ cussing potential final disposal solutions, so talks are at a conceptual stage.
55 V Bulharsku vnitrostátní programy uvádějí tři možnosti nakládání s vysoce aktivním odpadem včetně vyhořelého paliva: — přepracování v jiných zemích, — účast v regionálních nebo mezinárodních řešeních konečného uložení, aniž by bylo ohroženo provádění vnitrostátního programu, — uložení vysoce aktivního odpadu v Bulharsku. 
55 In Bulgaria, the national programme lists three options for dealing with its high‐level waste including spent fuel, as follows. — Reprocessing in other countries. — Participating in regional or international final disposal solutions, without jeopardising the implementation of the national programme. — Disposing of the high‐level waste in Bulgaria.
Bulharské orgány dotazované v průběhu auditu se vyslovily ve prospěch druhé, regionální možnosti, a to kvůli obavám spojeným s malou jadernou kapacitou země, jejími geologickými a klimatickým podmínkami, právními předpisy, veřejným míněním, finanční způsobilostí a objemem vysoce aktivního radioaktivního odpadu. 
Bulgarian authorities interviewed during the audit expressed a preference for the second, regional option, owing to concerns regarding the country’s small nuclear capacity, its geological and climatic conditions, legislation, public opinion, financial capabilities and the volume of the high‐activity radioactive waste.
Konečné rozhodnutí o volbě konkrétní možnosti má být přijato do roku 2030. 
A final decision on which option to choose is scheduled to be reached by 2030.
Jako přechodné řešení vnitrostátní program předpokládá výstavbu meziskladu. 
As a temporary solution, the national programme envisages the construction of a pre‐disposal storage facility.
Připomínky 36 56 V Litvě vnitrostátní program přijatý v prosinci 2015 předpokládá výstavbu konečného úložiště v Litvě. 
Observations 36 56 In Lithuania, the national programme adopted in December 2015 envisages the construction of a final repository in Lithuania.
Dotazované litevské orgány však vyjádřily stejné obavy, jaké uvedly orgány v Bulharsku, stejně jako to, že upřednostňují regionální systém. 57 Na Slovensku vnitrostátní program uvádí dvě možnosti: — uložení v hlubinném geologickém úložišti na Slovensku, pro něž program obsahuje odhad nákladů, — monitorování a podporu výstavby mezinárodního úložiště. 
Nevertheless, the interviewed Lithuanian authorities echoed the concerns cited by the Bulgarian authorities, as well as their preference for a regional scheme. 57 In Slovakia, the national programme lists two options: — disposal in a deep geological repository in Slovakia, for which a cost estimate is included in the programme; — monitoring and support for building an international repository.
58 Žádný ze tří členských států neuvedl, který region nebo které země by se mohly podílet na případném regionálním řešení nebo jiném řešení na bázi EU. 
58 None of the three Member States indicated which region or countries might be involved in a potential regional or other EU‐based solution.
Téměř u všech projektů klíčové infrastruktury pro vyřazování z provozu došlo ke zpoždění 59 Abychom určili pokrok dosažený od roku 2011, shromáždili jsme údaje o vzorku 18 klíčových projektů infrastruktury pro vyřazování z provozu a podpůrných projektů v každém ze tří členských států, financovaných programy pomoci EU (viz příloha VI)39. 
Nearly all the key decommissioning infrastructure projects have experienced delays 59 To determine the decommissioning progress achieved since 2011, we gathered data on a sample of 18 key decommissioning infrastructure projects and support‐ ing projects in each of the three Member States, financed by the EU assistance programmes (see Annex VI)39.
60 Téměř u všech projektů klíčové infrastruktury pro vyřazování z provozu došlo v letech 2011–2015 ke zpoždění. 
60 Nearly all the sampled key decommissioning infrastructure projects experienced delays between 2011 and 2015.
Jak je patrné z přílohy VI, zpoždění od počátku provádění do konce roku 2015 u projektů narostla až o deset let. 
As can be seen from Annex VI, from the begin‐ ning of their implementation until the end of 2015, they had accumulated delays of up to around 10 years.
Tato zpoždění patří k hlavním důvodům, proč od naší předchozí zprávy z roku 2011 Litva odložila datum konečného vyřazení z provozu o dalších devět let. 
These delays are among the main reasons for Lithuania having postponed the final decommissioning end date by a further 9 years since our previous report in 2011.
Konečným datem vyřazení z provozu v Litvě je nyní rok 2038. 
The decommissioning end date in Lithuania is now 2038.
39 Na těchto 18 projektů připadá 587 milionů EUR příspěvků EU na vyřazování z provozu, neboli přibližně 37 % smluvně zajištěného financování EU (kromě opatření ke zmírnění následků) od roku 2001. 
39 These 18 projects account for 587 million euro of the EU contribution to decommissioning activities, or around 37 % of contracted EU financing (excluding mitigation measures) since 2001.
Připomínky 37 61 Naše zpráva z roku 2011 uváděla, že v Litvě se realizace projektu meziskladu vyhořelého paliva (viz obrázek 12) zpozdila o více než čtyři roky, jak uvádí tabulka 6. 
Observations 37 61 Our 2011 report noted that in Lithuania, implementation of the interim spent fuel storage facility project (see Figure 12) had fallen behind by over 4 years, as stated in Table 6.
Od té doby zpoždění narostlo o dalších šest let. 
Since then, a further 6‐year delay has built up.
Postup projektu byl pomalý zvláště v letech 2011–2014. 
Project progress was particularly slow between 2011 and 2014.
Rozhodnutí, která podnítila další nastartování projektu, byla přijata teprve počátkem roku 2013. 
It was only at the beginning of 2013 that decisions were taken to start to turn the project around.
Zpoždění tohoto projektu zdržela odstraňování paliva z reaktoru (viz projekt 1 v příloze V). 
Delays to this project have held up reactor defuelling (see Project 1 in Annex V).
62 Další klíčový projekt v Litvě, zařízení pro zpracování a skladování pevného odpadu, se od našeho posledního auditu zpozdil o dalších pět let, což znamená celkové zpoždění o devět let. 
62 Another key project in Lithuania, the solid waste retrieval treatment and stor‐ age facility, has fallen behind by a further 5 years since our last audit, resulting in a total delay of 9 years.
Související obchodní spory s dodavatelem byly vypořádány a z programu pomoci EU bylo vyplaceno odškodnění ve výši 55 milionů EUR; dalších 17,9 milionu EUR bylo vyčleněno na rezervu na předpokládaná rizika. 
The related commercial disputes have been settled with the contractor and the EU assistance programme has paid 55 million euro in compensation; a further 17.9 million euro has been set aside for anticipated risks.