natgillin/translations-raw huggingface dataset:
10 Tyto programy musí zahrnovat alespoň opatření nezbytná k plnému provedení již existujících směrnic zaměřených na ochranu kvality vody a dalších opatření, která se stala povinná na základě rámcové směrnice o vodě (obzvláště pak opatření na omezení difuzních zdrojů znečištění)7. 
10 These programmes must at least include the necessary measures for a full implementation of the already existing directives aimed at the preservation of water quality and other measures made compulsory by the water framework directive (and in particular measures to control diffuse sources of pollution)7.
Jedná se zejména o tyto směrnice: – směrnice o čištění městských odpadních vod8 z roku 1991 týkající se odvádění odpadních vod u aglomerací a jejich čištění, – směrnice o dusičnanech9 z roku 1991 týkající se přijetí opatření, která zajistí, aby zemědělci v zemědělských oblastech způsobujících znečištění vody (nebo u nichž je riziko, že znečištění způsobí) dusičnany (označovaných jako „oblasti ohrožené dusičnany“) dodržovali minimální požadavky ohledně používání dusíkatých hnojiv. 
The already existing directives include notably: — the 1991 urban waste water treatment directive8 regarding the collection and treatment of waste water from agglomerations; — the 1991 nitrates directive9 concerning the adoption of measures to ensure that farmers in agricultural areas which cause or are at risk of causing nitrate pollution in water (referred to as ‘nitrate vulnerable zones’) respect minimum requirements concerning the use of nitrogen fertilisers.
11 V roce 2009 Evropská rada přijala strategii EU pro region Baltského moře. 
11 Finally, the EU strategy for the Baltic Sea region (EUSBSR) was adopted by the European Council in 2009.
Strategie se zabývá různými cíli v rámci tří témat: „záchrana moře“, „propojení regionu“ a „zvýšení prosperity“. 
This strategy addresses various objectives under three themes: ‘Save the Sea’, ‘Connect the Region’ and ‘Increase Prosperity’.
Jeden z dílčích cílů tématu „záchrana moře“ nazvaný „čistá voda v Baltském moři“ přijal cíle stanovené v akčním plánu pro Baltské moře, pokud jde o snížení vstupu živin. 
One of the sub-objectives of the ‘Save the Sea’ theme, named ‘Clear water in the Baltic Sea’, adopted the targets set out in the BSAP as regards the reduction of nutrient inputs.
Opatření EU je navrženo za účelem podpory spolupráce mezi sousedními zeměmi, jak členskými státy EU, tak zeměmi mimo EU. 
The EU’s action is designed to promote cooperation among neighbouring countries, both EU Member States and non-EU countries.
6 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ ES ze dne 23. října 2000, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti vodní politiky (Úř. věst. L 327, 22.12.2000, s. 1). 
6 Directive 2000/60/EC of the European Parliament and of the Council of 23 October 2000 establishing a framework for Community action in the field of water policy (OJ L 327, 22.12.2000, p.1).
3 písm. h) rámcové směrnice o vodě. 
7 Article 11.3(h) of the water framework directive.
8 Směrnice Rady 91/271/EHS ze dne 21. května 1991 o čištění městských odpadních vod (Úř. věst. L 135, 30.5.1991, s. 40). 
8 Council Directive 91/271/EEC of 21 May 1991 concerning urban waste water treatment (OJ L 135, 30.5.1991, p. 40).
9 Směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1). 
9 Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1).
Úvod 12 Rozpočtové nástroje EU dostupné pro řešení 12 Ke spolufinancování projektů infrastruktury v oblasti odpadních vod coby součásti operačních programů členských států lze využít Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti v rámci politiky soudržnosti10. 
Introduction 12 EU budgetary instruments available for addressing 12 The European Regional Development Fund and the Cohesion Fund under the cohesion policy10 can be used to co-finance infrastructure projects in the field of waste water as part of the Member States’ operational programmes.
V období let 2007 až 2013 přispěla EU na projekty týkající se odvádění odpadních vod a jejich čištění v členských státech EU hraničících s Baltským mořem11 celkovou částkou ve výši 4,6 miliardy EUR: Polsko obdrželo 3,4 miliardy EUR, Lotyšsko 0,6 miliardy EUR, Litva 0,4 miliardy EUR, Estonsko 0,2 miliardy EUR a Německo 0,04 miliardy EUR. 
The total EU contribution to waste water collection and treatment projects in the Member States bordering the Baltic Sea11 was 4.6 billion euro in the 2007-2013 period: Poland, 3.4 billion euro; Latvia, 0.6 billion euro; Lithuania, 0.4 billion euro; Estonia, 0.2 billion euro and Germany, 0.04 billion euro.
13 Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova12 lze použít k financování řady programových opatření pro rozvoj venkova, která mohou mít buď přímý, nebo nepřímý dopad na kvalitu vody (zejména opatření spojených se „zlepšením životního prostředí a krajiny“13). 
13 The European Agricultural Fund for Rural Development12 can be used to finance a number of rural development programme measures which may have either a direct or an indirect impact on water quality (mainly measures related to ‘improving the environment and countryside’13).
Na tento typ opatření byla v období 2007–2013 všem osmi členským státům ležícím na pobřeží Baltského moře přidělena částka ve výši 9,9 miliardy EUR14. 
For that type of measure, an amount of 9.9 billion euro was allocated to all eight Baltic Sea coastal Member States in the 2007-2013 period14.
Částka, která byla určena konkrétně na ochranu vody, není k dispozici. 
The amount that was specifically dedicated to address water protection is not available.
14 Pokud jde o státy, jež nejsou členy EU, evropská politika sousedství nabízí Rusku a Bělorusku řadu příležitostí ke spolupráci v oblasti životního prostředí. 
14 As regards non-EU countries, the European neighbourhood policy offers Russia and Belarus a number of opportunities to cooperate in the field of the environment.
Patří mezi ně nejaderné hledisko partnerství Severní dimenze pro životní prostředí, na nějž EU dosud přispěla 44 miliony EUR, a bilaterální/regionální pomoc a přeshraniční spolupráce, na něž EU během období 2003–2013 přispěla 14,5 milionu, resp. 3,5 milionu EUR15. 
These include the non-nuclear window of the Northern Dimension Environmental Partnership, to which the EU has so far contributed 44 million euro, bilateral/regional assistance and cross-border cooperation, to which the EU contributed 14.5 million and 3.5 million euro respectively during the 2003-2013 period15.
10 Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 
10 Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999 (OJ L 210, 31.7.2006, p.
1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 
25); and Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund and repealing Council Regulation (EC) No 1083/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
11 Pro čtyři z členských států, které přistoupily k EU v roce 2004, a německé spolkové země v oblasti Baltského moře. 
11 For the four Member States which joined the EU in 2004 and the German Länder in the Baltic Sea catchment area.
Další tři členské státy ležící na pobřeží Baltského moře (Dánsko, Finsko a Švédsko) žádné finanční prostředky EU na projekty týkající se odpadních vod neobdržely. znečištění vod živinami 12 Nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1) a nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
The other three Baltic Sea coastal Member States (Denmark, Finland and Sweden) did not receive EU funds for waste water-related projects. nutrient pollution of water 12 Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p.
1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 1698/2005 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487). 
1) and Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 487).
13 Osa 2 programů rozvoje venkova na období 2007–2013. 
13 Axis 2 of the 2007-2013 rural development programmes.
V rámci této osy patří k hlavním aspektům, které je třeba zohlednit, biologická rozmanitost, správa lokalit Natura 2000, opatření spojená s rámcovou směrnicí o vodě, ochrana vody a půdy a zmírňování změny klimatu. 
Under this axis, the main aspects to take into account include biodiversity, the management of Natura 2000 sites, actions linked to the water framework directive, water and soil protection and climate change mitigation.
14 Polsko (4,4 miliardy EUR), Finsko (1,5 miliardy EUR), Švédsko (1,3 miliardy EUR), Německo (1,1 miliardy EUR), Litva (0,6 miliardy EUR), Lotyšsko (0,4 miliardy EUR), Dánsko (0,3 miliardy EUR) a Estonsko (0,3 miliardy EUR). 
14 Poland (4.4 billion euro), Finland (1.5 billion euro), Sweden (1.3 billion euro), Germany (1.1 billion euro), Lithuania (0.6 billion euro), Latvia (0.4 billion euro), Denmark (0.3 billion euro) and Estonia (0.3 billion euro).
15 Zdroj: Evropský účetní dvůr (EÚD). 
15 Source: ECA.
Částky přidělené z fondů EU Rusku a Bělorusku prostřednictvím programů TACIS a evropského nástroje sousedství a partnerství do konce roku 2013. 
Amounts of EU funds allocated to Russia and Belarus through TACIS and ENPI by the end of 2013.
Rozsah a koncepce auditu 13 15 Účetní dvůr při tomto auditu prověřoval, do jaké míry bylo sníženo zatížení Baltského moře živinami, a posuzoval účinnost opatření EU provedených členskými státy za účelem dosažení snížení živin. 
Audit scope 13 and approach 15 In this audit, the Court examined the extent to which nutrient loads into the Baltic Sea have been reduced, and assessed the effectiveness of EU actions implemented by Member States to achieve nutrient reductions.
Zabývali jsme se těmito otázkami: a) Byly členské státy celkově úspěšné při snižování vstupu živin do Baltského moře? b) Byla opatření EU týkající se městských odpadních vod účinná při snižování znečištění Baltského moře živinami? c) Byla opatření EU týkající se zemědělství účinná při snižování znečištění Baltského moře živinami? d) Zajistila strategie EU pro region Baltského moře přidanou hodnotu, pokud jde o stávající opatření ke snížení vstupu živin do Baltského moře? 
We addressed the following audit questions: (a) Have Member States been successful overall in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea? (b) Have EU actions regarding urban waste water been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (c) Have EU actions regarding agriculture been effective in reducing nutrient pollution into the Baltic Sea? (d) Has the EUSBSR provided added value as regards existing actions for the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea?
16 Otázky byly zodpovězeny na základě důkazů shromážděných pomocí níže uvedených prostředků: – Opatření EU ke snížení znečištění ze zemědělství byla prověřena ve Finsku, Lotyšsku a Polsku, zatímco opatření EU ke snížení znečištění z městských odpadních vod byla prověřena pouze v Lotyšsku a Polsku (konkrétně šlo o tři čistírny odpadních vod v Lotyšsku a sedm čistíren v Polsku), neboť Finsko k tomuto účelu neobdrželo prostředky EU (viz poznámka pod čarou 11). 
16 Our questions were answered on the basis of evidence collected by the means listed below: — The EU actions to reduce pollution from agriculture were examined in Finland, Latvia and Poland, while EU actions to reduce pollution from urban waste water were only examined in Latvia and Poland (in particular, three treatment plants in Latvia and seven in Poland), as Finland did not receive EU funds for this purpose (see footnote 11).
Podpora EU poskytnutá na projekty související s vodou v Rusku a Bělorusku byla prověřena na základě dokumentů v držení Komise. – Přezkum údajů o výkonnosti týkajících se dalších 18 čistíren městských odpadních vod v největších městech oblasti Baltského moře. – Pěti členským státům z oblasti Baltského moře, které nebyly navštíveny (Dánsko, Estonsko, Litva, Německo a Švédsko), byly zaslány dotazníky týkající se jejich plánů na prosazování cílů Helsinské komise v oblasti snížení živin. – Analýza dokumentů a pohovory se zaměstnanci Komise, sekretariátem Helsinské komise a odborníky ze sdružení Baltic Nest Institute16. – Pohovory se zástupci estonského kontrolního úřadu, který provedl podobný audit v Estonsku. 
EU support to waste water-related projects in Russia and Belarus were examined on the basis of documents held by the Commission. — Reviews of performance data concerning 18 additional urban waste water treatment plants in the main cities of the Baltic Sea catchment area. — Questionnaires sent to the five Baltic Sea Member States that were not visited (Denmark, Germany, Estonia, Lithuania and Sweden), dealing with their plans for enforcing Helcom nutrient reduction targets. — Analysis of documents and interviews with Commission staff, the Helcom Secretariat and experts from the Baltic Nest Institute16. — Interviews with representatives from the Estonian Audit Office, which carried out a similar audit in Estonia.
17 Kritéria, která používáme pro zodpovězení otázek, byla vytvořena na základě právních předpisů, pokynů Komise a dohod Helsinské komise a předchozích auditů v oblasti ochrany vod17. 
17 The criteria we used for answering the questions were developed from legislation, Commission guidelines and the Helcom agreements, as well as from our previous audits in the field of water protection17.
Jsou podrobněji vysvětlena v různých oddílech této zprávy. 
They are explained further in the various sections of this report.
16 Baltic Nest Institute je mezinárodní výzkumná aliance Střediska pro Baltské moře Stockholmské univerzity, Švédské agentury pro správu moří a vod, Aarhuské univerzity a Finského institutu pro životní prostředí. 
16 The Baltic Nest Institute is an international research alliance between the Stockholm University Baltic Sea Centre, the Swedish Agency for Marine and Water Management, the University of Aarhus and the Finnish Environment Institute.
Spojuje kompetence v rámci všech vědních oborů příslušných pro řízení mořských ekosystémů. 
It combines competences within all relevant disciplines for marine ecosystem management.
Své produkty vytváří především ve spolupráci s Helsinskou komisí. 
Its products are developed in particular in collaboration with Helcom.
3/2009 o účelnosti výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006; zvláštní zpráva č. 4/2014 s názvem „Začlenění cílů vodní politiky EU do SZP: částečný úspěch“, zvláštní zpráva č. 2/2015 s názvem „Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod“ a zvláštní zpráva č. 
17 Notably: Special Report No 3/2009 concerning the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods; Special Report No 4/2014, ‘Integration of EU water policy objectives with the CAP: a partial success’, Special Report No 2/2015, ‘EU funding of urban waste water treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives’; and Special Report No 23/2015, ‘Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go’ (http:// eca.europa.eu).
Připomínky 14 Provádění snížení vstupu živin do Baltského moře ze 18 Podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí musí členské státy do prosince 2015 vypracovat program opatření. 
Observations 14 Member States’ implementation of nutrient input 18 According to the marine strategy framework directive, Member States have to devise a programme of measures by December 2015.
Komise ve svém posouzení zpráv členských států ležících na pobřeží Baltského moře18 došla k závěru, že pouze jeden z nich (Finsko) stanovil kvantifikované cílové hodnoty týkající se zátěže živinami, která je hlavní příčinou eutrofizace (viz bod 6). 
The Commission’s assessment of the reporting by the Baltic Sea coastal Member States18 concludes that only one of them (Finland) has established quantified targets as regards nutrient loads, which are the main cause of eutrophication (see paragraph 6).
Tam, kde tyto cíle chybí, Komise považuje za osvědčený postup použití cílů akčního plánu pro Baltské moře Helsinské komise (viz bod 7 a 8). 
In the absence of such targets, the Commission considers the use of Helcom BSAP targets to be good practice (see paragraphs 7 and 8).
Prověřili jsme současnou fázi provádění této úmluvy, neboť může být použita jako základ, na němž by měly být vybudovány budoucí programy opatření. 
We examined the current stage of implementation of this convention, as it can be used as a basis for the future programmes of measures.
19 V roce 2007 se signatářské země Helsinské komise dohodly na dvou hlavních nástrojích pro boj proti eutrofizaci: – Akční plán pro Baltské moře, který zahrnuje projekt na snížení živin přidělující každé zemi cíle v oblasti snížení živin, jež byly stanoveny na úrovni dílčích povodí v souvislosti s jejich průměrnými vstupy v referenčním období 1997 až 2003. 
19 In 2007, the Helcom signatory countries agreed on two main instruments for combating eutrophication: — The BSAP, which includes a nutrient reduction scheme which allocates nutrient reduction targets to each country, defined at sub-basin level in relation to their average inputs in the 1997-2003 reference period.
Všechny země byly požádány, aby do konce roku 2009 vypracovaly svůj vlastní plán snížení živin s cílem dosáhnout do roku 2021 svých cílů. 
Each country was required to draw up its own nutrient reduction plan by the end of 2009 in order to achieve its targets by 2021.
Čísla, považovaná za provizorní, byla stanovena na základě vědeckého modelu19. – Provádění postupů, které doporučuje Helsinská komise na ochranu vod před znečištěním z různých činností, včetně odvádění odpadních vod a jejich čištění, používání fosforečnanů v detergentech a používání hnojiv v zemědělství. 
Figures, which were considered provisional, were established on the basis of a scientific model19. — The implementation of practices recommended by Helcom for protecting waters against pollution from various activities, including the collection and treatment of waste water, the use of phosphates in detergents and the use of fertilisers in agriculture.
20 V roce 2013 byl projekt na snížení živin akčního plánu pro Baltské moře revidován na základě nových a úplnějších souborů údajů a zlepšeného přístupu k mode-lování20. 
20 In 2013, the BSAP nutrient reduction scheme was revised on the basis of a new and more complete dataset as well as an improved modelling approach20.
Signatářské země souhlasily s tím, že sníží roční vstup dusíku do moře o 13 % (118 134 tun/rok) a vstup fosforu o 41 % (15 178 tun/rok) oproti vstupům v referenčním období (910 344 tun/rok, resp. 36 894 tun/rok). 
The signatory countries agreed to reduce the annual input of nitrogen to the sea by 13 % (118 134 tonnes/year) and the input of phosphorus by 41 % (15 178 tonnes/ year) compared to the inputs in the reference period (910 344 tonnes/year and 36 894 tonnes/year respectively).
Signatářské země souhlasily s tím, že k tomuto cíli přispějí pomocí snížení svých vlastních vstupů dusíku a fosforu o 89 260 tun za rok, resp. o 14 374 tun/rok v členění podle dílčích povodí, zatímco ke zbývajícímu nezbytnému snížení by přispěla zejména přeprava a nesignatářské země21. 
The signatory countries agreed to contribute to this target by reducing their own annual inputs of nitrogen and phosphorus by 89 260 tonnes/year and 14 374 tonnes/year respectively, broken down by sub-basin, while the remaining necessary reductions would be made mainly from shipping and non-signatory countries21.
18 SWD(2014) 49 final ze dne 20. února 2014 – Příloha zprávy Komise Radě a Evropskému parlamentu s názvem „První etapa provádění rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí (2208/56/ES) – posouzení a pokyny Evropské komise“. 
18 SWD(2014) 49 final of 20 February 2014 accompanying the Commission report to the Council and the European Parliament entitled ‘The first phase of implementation of the marine strategy framework directive (2008/56/ EC) –—The European Commission’s assessment and guidance’.
19 Model SANBALT, vytvořený výzkumným programem MARE ve Švédsku (profesor Wulff a kol. z aliance Baltic Nest Institute, 2007). 
19 SANBALT model developed by the MARE research programme in Sweden (Professor Wulff et al. of the Baltic Nest Institute, 2007).
20 Prohlášení ze schůzky ministrů Helsinské komise, Kodaň, říjen 2013. 
20 Helcom ministerial meeting declaration, Copenhagen, October 2013.
21 Nesignatářskými zeměmi, jež významně přispívají ke vstupu živin do Baltského moře, jsou: Bělorusko, Česká republika a Ukrajina. 
21 Non-signatory countries which significantly contribute to nutrient inputs into the Baltic Sea are: Belarus, the Czech Republic and Ukraine.
Očekávané snížení ze strany těchto zemí je odvozeno z Göteborského protokolu. strany členských států 
The expected reductions from these countries are derived from the Gothenburg Protocol. reduction into the Baltic Sea
Připomínky 15 21 Míra úsilí vyžadovaná od různých zemí je velmi závislá na jejich poloze (tj. na tom, zda hraničí s dílčími povodími Baltského moře, která jsou více či méně postižena eutrofizací) a na sníženích dosažených v minulosti22. 
Observations 15 21 The degree of effort required of the various countries very much depends on their location (whether they border Baltic Sea sub-basins that are more or less affected by eutrophication) and on the reductions made in the past22.
To znamená, že snížení požadovaná po Dánsku, Finsku a Švédsku byla malá a vysoce koncentrovaná v dílčích povodích, v nichž jsou snížení nejvíce potřebná, zatímco po Litvě, Polsku a Rusku byla požadována významná snížení (viz příloha I). 
This means that the reductions required of Denmark, Finland and Sweden were limited and highly concentrated in the sub-basins with the greatest need for reductions, whereas significant reductions were required from Lithuania, Poland and Russia (see Annex I).