natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1303/2013 o společných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti, Evropském zemědělském fondu pro rozvoj venkova a Evropském námořním a rybářském fondu, o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu, Fondu soudržnosti a Evropském námořním a rybářském fondu, pokud jde o metodiky podpory opatření v souvislosti se změnou klimatu, určování milníků a cílů ve výkonnostním rámci a nomenklaturu kategorií zásahů pro evropské strukturální a investiční fondy (Úř. věst. L 69, 8.3.2014, s. 65). 
37 Commission Implementing Regulation (EU) No 215/2014 of 7 March 2014 laying down rules for implementing Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council laying down common provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund, the European Agricultural Fund for Rural Development and the European Maritime and Fisheries Fund and laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund, the Cohesion Fund and the European Maritime and Fisheries Fund with regard to methodologies for climate change support, the determination of milestones and targets in the performance framework and the nomenclature of categories of intervention for the European Structural and Investment Funds (OJ L 69, 8.3.2014, p.
Připomínky 33 56 Komise dospěla k názoru, že metodika OECD využívající tzv. „ukazatele z Ria“ je v oblasti EZFRV nevhodná, neboť daná opatření mají vícečetné a systematické vedlejší přínosy environmentální, ekonomické či sociální povahy. 
Observations 33 56 The Commission deemed the OECD’s ‘Rio markers’ methodology inappropriate in the EAFRD field because the measures have multiple and systematic co-benefits of an environmental, economic or social nature.
5 s názvem „Podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství v odvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, které je odolné vůči změně klimatu“, která souvisí s oblastí klimatu. 
The Commission’s approach rightly awards a 100 % climate coefficient to climate-related Union priority 5 ‘Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in the agriculture, food and forestry sectors’.
Komise však tentýž klimatický koeficient ve výši 100 % uplatnila na všechny prioritní oblasti, které jsou zahrnuty pod prioritu Unie č. 4 s názvem „Obnova, zachování a zlepšení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím“, která se týká životního prostředí, a to i přes rozdílné zaměření obou těchto priorit. 
However, the Commission has applied the same 100 % climate coefficient to all focus areas included under environment-related Union priority 4 ‘Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry’, despite the difference in focus between these two priorities.
Komise rozhodla, že vzhledem k charakteristickým rysům opatření v oblasti rozvoje venkova je koeficient ve výši 40 % příliš nízký. 
The Commission decided that a coefficient of 40 % was too low due to the characteristics of the rural development measures.
Přístup Komise vedl k tomu, že klimatický koeficient ve výši 40 % byl uplatněn pouze na 10 % plánovaného objemu financování v oblasti klimatu v rámci EZFRV; zbývajících 90 % plánovaného financování v této oblasti je váženo koeficientem ve výši 100 %. 
As a result of the Commission’s approach, the 40 % climate coefficient was applied to only 10 % of the planned climate funding under the EAFRD; the remaining 90 % of the planned climate funding is weighted with the 100 % coefficient.
57 Zjistili jsme, že v rámci EZFRV je na rozdíl od ostatních evropských strukturálních a investičních fondů zapotřebí používat pro jednotlivá opatření různé klimatické koeficienty EU. 
57 In the EAFRD, unlike in the other European Structural and Investment Funds, we found that there was a need to use different EU climate coefficients for each measure.
Přístup uplatňovaný v případě EZFRV dostatečně nerozlišuje mezi příspěvky různých činností k financování v oblasti klimatu, což vede k tomu, že jsou odhady příspěvků k opatřením v oblasti klimatu nadhodnoceny. 
The approach followed for the EAFRD does not distinguish sufficiently between the climate contributions made by different activities, leading to an overestimation of contributions to climate action.
Například platby na „oblasti s přírodními omezeními“, jejichž cílem je zabránit opouštění zemědělské půdy, byly váženy koeficientem ve výši 100 %. 
For example, payments for ‘areas under natural constraints’, aiming to prevent land abandonment, were weighted at 100 %.
Tyto činnosti sice mohou v závislosti na způsobu, jakým je zemědělská půda ve skutečnosti využívána, změnu klimatu zmírňovat, není to však zaručeno a tyto činnosti nelze srovnávat s činnostmi, jako je lesnictví, na něž se rovněž uplatňuje koeficient ve výši 100 % (viz rámeček 4). 
While such activities can mitigate climate change depending on the actual land use, this is not assured, and cannot be compared with activities such as forestry, which also receive 100 % (see Box 4).
Ilustrace rozdílu v odůvodnění mezi různými opatřeními Platby na „oblasti s přírodními omezeními“ kompenzují zemědělcům nevýhody vyplývající z přírodních či jiných omezení. 
Illustration of the difference of rationale between measures Payments for ‘areas under natural constraints’ compensate farmers for disadvantages stemming from natural or other constraints.
Jejich konečným cílem je zabránit opouštění zemědělské půdy. 
Their ultimate aim is to prevent land abandonment.
Zjistili jsme, že tyto platby by sice mohly pomoci zabránit změně klimatu, není to však jejich prvořadým cílem, a bylo by proto obezřetnější uplatňovat klimatický koeficient ve výši 40 %. 
We found that while such payments could help prevent climate change, this was not their primary objective and so a climate coefficient of 40 % would be more prudent.
Touto korekcí samotnou by se příspěvek EZFRV k financování opatření v oblasti klimatu za období 2014–2020 snížil o 16 %, tj. o 9,2 miliardy EUR. 
This correction alone would reduce the EAFRD’s contribution to climate funding by 16 %, or 9.2 billion euros, for the 2014-2020 period.
Důležitou úlohu při plnění některých z hlavních ekologických cílů politiky EU v oblasti rozvoje venkova hrají lesnické činnosti, jako například zalesňování. 
Forestry activities like afforestation play an important role in helping to meet some of the key ecological objectives of the EU Rural Development Policy.
Zalesňování a zakládání lesů reagují na potřebu zlepšovat ekosystémy a ukládání uhlíku a zajistit přechod na nízkouhlíkové hospodářství. 
Afforestation and the creation of woodland respond to the need to enhance ecosystems and carbon sequestration and to switch to a low-carbon economy.
Zalesňování rovněž pomáhá zabraňovat přírodním katastrofám a požárům a přispívá k přizpůsobování se změně klimatu. 
Afforestation also helps to prevent natural hazards and fires, and contributes to the adaptation to climate change.
Zjistili jsme, že tyto důvody opravňují k uplatňování klimatického koeficientu ve výši 100 %. 
We found that this rationale justified a climate coefficient of 100 %.
Připomínky 34 58 Při posuzování programů členských států v oblasti rozvoje venkova jsme zjistili, že přístup Komise vedl k tomu, že za opatření v oblasti klimatu je označován větší objem výdajů, než by tomu bylo v případě, kdyby byla jednotlivá opatření posuzována samostatně a klasifikována v souladu s mezinárodními standardy. 
Observations 34 58 When assessing the Member States’ rural development programmes, we found that the Commission’s approach had led to more expenditure being labelled as climate action than would have been the case had each measure been reviewed separately and classified according to international standards.
Na základě tohoto zjištění jsme klimatické koeficienty přezkoumali (příloha) a pro celou EU jsme odhadli revidovanou výši financování v oblasti klimatu z EZFRV na období let 2014–2020. 
In the light of this finding, we revised the climate coefficients (Annex), and estimated, for the whole EU, the revised amount of climate funding from the EAFRD for 2014-2020.
Podle našich odhadů by se částky z EZFRV určené na opatření v oblasti klimatu měly snížit o 42 %, tj. o 23,9 miliardy EUR (viz obrázek 9). 
Our estimates suggested that the EAFRD climate amounts should be reduced by 42 %, or by 23.9 billion euros (see Figure 9).
2015/2014 Odhad Evropského účetního dvora Zdroj: Odhady vypracované Evropským účetním dvorem na základě údajů získaných z databáze SFC2014 prostřednictvím softwaru Infoview ke dni 30. května 2016 – Plánované výdaje z EZFRV podle prioritních oblastí a opatření stanovených ve schválených programech rozvoje venkova. 
Variation in EAFRD climate amounts (in billion euro) 57.2 23.9 - 42 % Regulation (EU) No 2015/2014 ECA estimates Source: European Court of Auditors’ estimates based on data extracted from SFC2014 via Infoview as at 30 May 2016 — Planned EAFRD expenditure per focus area and measure of approved rural development programmes.
33,3 Obrázek 9 
33.3 Figure 9
Připomínky 35 59 V rámci Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) a Fondu soudržnosti (FS) čelila Komise při klasifikaci výdajů obdobným problémům, podařilo se jí však uplatnit detailnější přístup. 
Observations 35 59 In the ERDF and CF, the Commission faced similar issues in the classification of expenditure, but managed to apply a more detailed approach.
S osvědčenými postupy jsme se setkali rovněž v rámci stejné rozpočtové oblasti, do níž spadá i rozvoj venkova: postupy sledování financování v rámci programu LIFE jsou konzervativnější než postupy uplatňované v rámci EZFRV. 
We also found good practice within the same budget area as rural development: the LIFE Programme’s tracking practices are more conservative than those of the EAFRD.
Pro podprogramy (podobné prioritám v oblasti rozvoje venkova č. 4 a 5) programu LIFE pro životní prostředí a oblast klimatu se používají odlišné koeficienty pro sledování financování (viz rámeček 5). 
Different tracking coefficients are used for the LIFE Programme’s Environment and Climate Action sub-programmes (similar to rural development priorities 4 and 5 respectively) (see Box 5).
Metody sledování financování uplatňované v programu LIFE V programu LIFE jsou výdajové položky v souladu s metodikou OECD zařazeny do jedné ze tří kategorií: primárně související s oblastí klimatu (100 %), významně související s oblastí klimatu (40 %) a nesouvisející s oblastí klimatu (0 %). 
Tracking methods applied in the LIFE Programme In the LIFE Programme, in line with the OECD methodology, expenditure items have been assigned to one of three categories: primarily climate-related (100 %); significantly climate-related (40 %); and not climate-related (0 %).
Většina částek, které mají být podle plánů vynaloženy v rámci podprogramu pro životní prostředí, se sleduje pomocí koeficientu ve výši 40 %38, přičemž v rámci podprogramu pro oblast klimatu se příslušné částky sledují pomocí koeficientu ve výši 100 %39. 
Most of the amounts planned to be spent under the Environment sub-programme are tracked with a 40 % coefficient38, while they are tracked with a 100 % coefficient under the Climate Action sub-programme39.
Program LIFE je jednoznačným příkladem programu, v jehož rámci nejsou environmentální výdaje (s maximální hodnotou koeficientu ve výši 40 %) na rozdíl od praxe uplatňované v oblasti rozvoje venkova v plné míře vztaženy k problematice klimatu. 
The LIFE Programme provides us with a clear example of a case where environmental expenditure (with a maximum of 40 %) is not fully assimilated to climate, in contrast with practice in the rural development field.
V důsledku toho není financování v oblasti klimatu vždy možné mezi jednotlivými oblastmi srovnávat. 
As a result, climate funding between areas cannot always be compared.
38 Typickým příkladem projektu v rámci podprogramu pro životní prostředí by bylo budování čističek odpadních vod s cílem minimalizovat znečištění vodních toků. 
38 An example of a typical project under the Environment sub-programme would be the development of wastewater treatment plants to minimise the pollution of receiving waters.
Hlavní cíl je environmentální, tj. snížení znečištění, ale takový projekt by se mohl částečně týkat i městských kanalizačních sítí, a prostřednictvím zvládání povodní tak přispět k přizpůsobování se změně klimatu. 
The main objective is environmental, i.e. reducing pollution, but part of such a project might cover urban drainage networks, thereby contributing to adaptation to climate change, through flood management.
39 Typickým příkladem projektu v rámci podprogramu pro oblast klimatu by byla renovace stávajícího fondu budov s cílem dosáhnout úspory energie a snížit emise skleníkových plynů. 
39 An example of a typical project under the Climate Action sub-programme would be renovation of the existing building stock in order to save energy and to reduce greenhouse gas emissions.
Připomínky 36 Vzhledem k zaostávajícímu příspěvku ze strany financování výzkumu je zapotřebí přijmout rychlá opatření 60 Výsledky sledování financování v oblasti klimatu vynakládané v programu Horizont 2020 za rok 2014 ukazují, že z rozpočtu bylo na opatření v oblasti klimatu věnováno 24 % prostředků40. 
Observations 36 Prompt action required as contribution from research funding is falling significantly behind 60 Horizon 2020’s climate tracking results for 2014 show that 24 % of the budget was dedicated to climate action40.
Tato hodnota je výrazně nižší než cíl 35 % (viz obrázek 4). 
This is considerably below the 35 % target (see Figure 4).
Právními předpisy stanovený požadavek41, aby víceletý pracovní program zahrnoval údaj o výši výdajů souvisejících s oblastí klimatu, nebyl v letech 2014–2015 ani v letech 2016–2017 dodržen. 
The regulatory requirement41 for the multiannual work programme to include an indication of the amount of climate-related expenditure was not adhered to in either 2014-2015 or 2016-2017.
Pro jednotlivé pracovní programy proto nebyl stanoven žádný kvantifikovaný cíl, který by určoval jejich příspěvek k plnění cíle vynaložit na opatření v oblasti klimatu alespoň 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020. 
Therefore, no quantified target has been assigned to the individual work programmes identifying their contribution towards the objective to spend at least 35 % of the overall Horizon 2020 budget on climate action.
61 V programu Horizont 2020 se stanoví a rozlišují poměrné výše rozpočtových prostředků na programovatelná opatření a na opatření realizovaná „zdola nahoru“42. 
61 Horizon 2020 distinguishes between and sets out the relative budget proportions for programmable and bottom-up actions42.
U programovatelných opatření lze objem výdajů souvisejících s oblastí klimatu odhadnout tak, že se klimatické koeficienty EU uplatní na příslušné kategorie výdajů. 
For programmable actions, the climate-related expenditure can be estimated by applying EU climate coefficients to the relevant expenditure categories.
Komise se však domnívá, že výsledky z oblastí, v nichž jsou opatření realizována „zdola nahoru“, jsou ze své podstaty nepředvídatelné43. 
However, the Commission considers that the results from bottom-up areas are unpredictable by nature43.
V roce 2014 výdaje na opatření realizovaná „zdola nahoru“ představovaly 35 % celkového rozpočtu programu Horizont 2020, přičemž za opatření související s oblastí klimatu bylo považováno 8,5 % z nich. 
In 2014, the bottom-up actions represented 35 % of the total Horizon 2020 budget, and, of these, 8.5 % were considered climate related.
62 Využili jsme předpokládaný příspěvek k financování v oblasti klimatu ze strany programovatelných opatření za roky 2014 až 2017 a vypočítali jsme44, že k tomu, aby bylo dosaženo cíle 35 % pro celý víceletý finanční rámec na období 2014– 2020, by průměrný podíl výdajů v rámci programu Horizont 2020 souvisejících s oblastí klimatu musel mezi lety 2018 a 2020 dosáhnout výše 47 %. 
62 Using the projected climate contribution from programmable actions for the years 2014 to 2017, we calculated44 that between 2018 and 2020 the average share of climate-related expenditure in Horizon 2020 would have to reach 47 % to achieve the 35 % target for the whole 2014-2020 multiannual financial framework.
Tato hodnota představuje ve srovnání s již dosaženým podílem ve výši 24 % výrazný nárůst. Obrázek 10 znázorňuje příklad trajektorie, po níž se výše prostředků přidělených na oblast klimatu v rámci programu Horizont 2020 bude muset pohybovat, má-li být dosaženo cíle 35 %. 
This represents a substantial increase compared with the rate of 24 % already achieved. Figure 10 shows an example of the path that the climate allocations under Horizon 2020 will have to take if the 35 % target is to be met.
40 Komise má za to, že údaje o výdajích souvisejících s oblastí klimatu dosud vzhledem ke skutečnosti, že se zprávy Evropského investičního fondu podávají jednou za dva roky, nezohledňují některé z finančních nástrojů, které jsou sledovány na úrovni projektů, tj. „zdola nahoru“ (nástroje InnovFin SMEG a InnovFin SME VC). 
40 According to the Commission, data on climate-related expenditure does not yet take into account some of the financial instruments which are tracked at project level, i.e. in a bottom-up manner (InnovFin SMEG and InnovFin SME VC) due to the biennial nature of the European Investment Fund’s reporting.
41 Rozhodnutí Rady 2013/743/EU ze dne 3. prosince 2013 o zavedení zvláštního programu, kterým se provádí Horizont 2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 965), stanoví, že víceleté pracovní programy pro provádění Horizontu 2020 musí ve vhodných případech obsahovat údaj o výši výdajů souvisejících s oblastí klimatu. 
41 Council Decision 2013/743/EU of 3 December 2013 establishing the specific programme implementing Horizon 2020 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 965) states that the multiannual work programmes for Horizon 2020 must provide an indication of the amount of climate-related expenditure, where appropriate.
42 Programovatelná opatření mají jasný tematický cíl, který je v souladu s jedním z témat vymezených v pracovním programu Komise. 
42 Programmable actions have a clear thematic objective corresponding to one of the topics defined in the Commission’s work programme.
U opatření realizovaných „zdola nahoru“ nejsou tematické cíle předem stanoveny a mohou se lišit v závislosti na jednotlivých projektech. 
For bottom-up actions, thematic objectives are not predetermined and can vary depending on the project.
43 To, jaký podíl opatření realizovaných „zdola nahoru“ lze považovat za opatření související s klimatem, závisí na návrzích předkládaných výzkumnými pracovníky, které jsou hodnoceny z hlediska jejich vědecké excelence. 
43 Which share of bottom-up actions can be considered climate-related depends upon researcher proposals, which are evaluated for their scientific excellence.
44 Zdrojem těchto údajů je návrh rozpočtu na rok 2017, okruh 1a: Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost, oddíl 3.2.2 – Příspěvek k zohledňování opatření v oblasti klimatu. 
44 Data source is Draft budget for the year 2017, Heading 1A: Competitiveness for growth and jobs, section 3.2.2 Contribution to mainstreaming of climate action.
Výpočet vychází ze skutečnosti, že v období 2015–2017 (stejně jako v roce 2014) představovala opatření realizovaná „zdola nahoru“ 35 % celkového rozpočtu a že v uvedeném období (stejně jako v roce 2014) souviselo s oblastí klimatu 8,5 % rozpočtu určeného na tato opatření. 
The calculation is based on the fact that in 2015-2017 (as in 2014) bottom-up actions accounted for 35 % of the total budget and that in that period (as in 2014) 8.5 % of the budget for bottom-up actions was climate-related.
Připomínky 37 Příklad trajektorie výše prostředků přidělených na oblast klimatu, má-li být splněn cíl 35 % stanovený pro program Horizont 2020 (v miliardách EUR) 14 12 10 8 6 4 2 0 13,2 12,2 Opatření v oblasti klimatu 9,0 9,5 9,4 11,0 10,0 53% 53% 75% 75% 77% 53% 78% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% Opatření nesouvisející s klimatem 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Odhady Zdroj: Údaje Komise na období 2014–2017 (návrh rozpočtu na rok 2017) a odhady Evropského účetního dvora týkající se opatření v oblasti klimatu na období 2018–2020. 
Observations 37 An example of a path for climate allocation if the 35 % target for Horizon 2020 is to be met (in billion euro) 14 12 10 9.4 13.2 12.2 9.0 78% 9.5 11.0 10.0 75% 75% 77% 53% 53% 53% 47% 47% 47% 22% 25% 25% 23% 8 6 4 2 0 Non climate action Climate action 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Estimations Source: Commission’s data for 2014-2017 (draft budget 2017) and European Court of Auditors’ estimates of climate action for 2018-2020.
63 V listopadu 2015 vypracovala Komise akční plán45 s cílem napravit nedostatečné tempo pokroku, jehož je v rámci programu Horizont 2020 dosahováno při plnění v něm stanoveného cíle 35 %. 
63 In November 2015 the Commission devised an action plan45 in order to remedy Horizon 2020’s sub-optimal progress towards its 35 % target.
Provedli jsme analýzu toho, zda tento akční plán obsahuje ustanovení dostatečná k tomu, aby bylo zajištěno nezbytné odstranění zaostávání v oblasti výzkumu. 
We analysed whether this action plan contained adequate provisions to deliver the necessary catch-up in research.
V akčním plánu se zavádějí určitá opatření počínaje pracovním programem 2016–2017 a uznává se v něm, že v rámci pracovního programu na období 2018–2020 bude zapotřebí zintenzivnit úsilí. 
The action plan introduces some measures from the 2016-2017 work programme onwards and recognises the need to do more in the 2018-2020 work programme.
Komise má například v úmyslu zavést povinné kontroly týkající se klimatu, kterým má být celý pracovní program před svým schválením podroben. 
For example, the Commission intends to introduce compulsory climate-related checks to be performed on the whole work programme prior to approval.
Aspekty týkající se klimatu mají kromě toho být zahrnuty do standardních formulářů pro návrhy projektů a do kritérií pro udělování grantů. 
In addition, climate-related considerations are to be included in the standard project proposal templates and in the award criteria.
Dalším ze způsobů, které jsou v akčním plánu doporučeny k tomu, aby se napomohlo ke splnění obecného cíle 35 %, je přidělovat dostatečné prostředky na opatření, která významně přispívají k plnění cílů v oblasti změny klimatu. 
Allocating a sufficient budget to measures that make a sizeable contribution to climate change objectives would be another means, recommended in the action plan, by which to help meet the general 35 % target.
45 Strategická skupina generálních ředitelů pro výzkum a inovace dne 12. listopadu 2015 potvrdila opatření obsažená v akčním plánu, jejichž cílem je zvýšit míru zohledňování opatření v oblasti klimatu v rámci programu Horizont 2020 a navýšit výdaje týkající se klimatu. 
45 The Strategic Research and Innovation Directors-General Group endorsed on 12 November 2015 the measures included in the Action Plan for increasing mainstreaming of climate action in Horizon 2020 and climate-related expenditure.
Připomínky 38 64 Akční plán sice obsahuje užitečné návrhy, nenavrhuje však žádné kvantifikovatelné cíle ani modely, jak by bylo možno cíle 35 % dosáhnout. 
Observations 38 64 While the action plan includes useful proposals, it fails to present any quantifiable targets or models as to how the 35 % target might be met.
Akční plán například nezahrnuje související propočty ani nestanoví plán, jak by bylo relativně nízký podíl výdajů souvisejících s klimatem v letech 2014–2017 možno kompenzovat v letech 2018–2020. 
For example, the action plan does not include related calculations, nor does it provide a roadmap on how the relatively low share of climate-related expenditure in the years 2014-2017 can be compensated for in 2018-2020.