natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Polsku se přímým vyjednáváním bez odůvodnění uzavřely zakázky s podřízeným útvarem státní správy (hotelové, stravovací, konferenční a školicí služby) a s předchozím dodavatelem (služby IT poskytované vládní agentuře). 
In Poland, direct negotiation was used without justification to conclude contracts with a subordinate gov‐ ernment department (hotel, catering, conference and training services) and with a previous contractor (IT services delivered to a government agency).
Předražené zakázky V Maďarsku byla pořadateli akcí v roce 2008 udělena složitá rámcová zakázka na základě jednotkových cen, které by byly příliš vysoké i o šest let později. 
Overpricing of contracts In Hungary, a complex framework contract with an events organiser was awarded in 2008 on the basis of unit prices which would still have been too high even six years later.
Předražená zakázka pak byla ukončena dva roky před jejím vypršením. Zadávací dokumentace překážkou transparentnosti a rovného zacházení V Itálii audit odhalil četné případy výběrových řízení na veřejné zakázky s omezenými nebo nepřesnými infor‐ macemi o technických kritériích, která pak byla zohledňována při udílení zakázky. 
The overpriced contract was subsequently terminated two years early. Tender specifications an obstacle to transparency and equal treatment In Italy, the audit revealed multiple instances of public calls for tender with limited or imprecise information concerning the technical criteria which would be taken into account when an award was made.
Způsobilí, avšak nezkušení uchazeči tak měli obtíže, aby svou nabídku správně zformulovali, a rovněž to komplikovalo posuzování a po‐ rovnávání kvality jednotlivých nabídek a zdůvodňování konečného rozhodnutí o udělení zakázky. 
This made it difficult for competent but inexperienced tenderers to formulate their bids correctly, and it also complicated the task of assessing the relative merits of bids and justifying the final award decision.
Připomínky 27 Kontrolní systémy nebyly uplatňovány dostatečně 58 Bez ohledu na připomínky v bodě 56 jsme zjistili, že kontrolní systémy člen‐ ských států, které mají stanovit, zda byly náklady správně přiřazeny pilíři II, nefungují řádně. 
Observations 27 Control systems poorly applied 58 Notwithstanding the comments in paragraph 56, we found that the Member States’ systems of controls to determine whether costs were cor‐ rectly assigned to Pillar II did not func‐ tion properly.
V mnoha případech, kdy členské státy stanovily koeficien‐ ty nebo jiné výpočty pro rozdělení nákladů mezi EZZF a EZFRV, se vzorce nepoužívaly systematicky nebo se aktualizovaly nepravidelně, a přesto žádné kontroly tyto nedostatky, které je třeba odstranit, neodhalily. 
In many cases where the Member States had specified coeffi‐ cients or other calculations to estab‐ lish the division of costs between the EAGF and EAFRD, the formulae were not systematically applied or were updated on an irregular basis, yet no checks had identified these failings for correction.
V této souvislosti je povzbudivé, že Komise od auditu posílila pravidla upravující kontroly výdajů na technickou pomoc, které členské státy provádějí25. 
In this regard it is encour‐ aging to note that, since the audit, the Commission has reinforced the rules governing Member States’ checks of TA expenditure25.
Jak vhodný je rámec výkonnosti pro technickou pomoc? 
How suitable is the performance framework for TA?
60 V preambuli finančního nařízení jsou hospodárnost, efektivnost a účinnost zakotveny jako základní principy řádného finančního řízení ve všech oblastech rozpočtových výdajů. 
60 The preamble to the financial regula‐ tion establishes economy, efficiency and effectiveness as the core princi‐ ples of sound financial management in all areas of budget spending.
Aby byly tyto principy zajištěny, musí být v každé oblasti činnosti stanoveny cíle splňující kritéria SMART26, které se mo‐ nitorují pomocí ukazatelů výkonnosti. 
To safeguard these principles, SMART26 objectives must be set for each sector of activity and monitored by means of performance indicators, leading to an‐ nual ‘activity statements’.
Audit odhalil, že prováděcí orgány technickou pomoc z působnosti těchto pravidel často vyjímaly. 
The audit revealed that the implementing authorities frequently exclude TA from the scope of these rules.
Jak je však vysvětleno v rámečku 4, povinnosti ve finančním nařízení se vztahují rovněž na technickou pomoc jako na činnost v oblasti politiky „zemědělství a rozvoj venkova“. 
However, as explained in Box 4, the obligations in the financial regulation are equally valid for TA as an activity in the ‘Agri‐ culture and rural development’ policy area.
1306/2013, pokud jde o integrovaný administrativní a kontrolní systém, opatření pro rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 227, 31.7.2014, s. 69) podléhají výdaje členských států na technickou pomoc obecnému požadavku na správní kontroly a kontroly na místě a podávání zpráv. 
25 Article 62 of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p.
V článku se dále zdůrazňuje nezávislost, neboť stanoví, že kontrolní orgány musí být „funkčně nezávislé“ na subjektech, které schvalují platby. 
It also emphasises independence by stipulating that control bodies must be ‘functionally independent’ from the bodies authorising payment.
26 Konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené cíle. 
26 ‘Specific, measurable, achievable, relevant and timed’.
27 Zásady a pravidla uvedené v tomto bodě upravuje článek 27 finančního nařízení z roku 2002. 
27 The principles and rules in this paragraph are covered by Article 27 of the 2002 financial regulation.
28 Viz článek 53b finančního nařízení z roku 2002. 
28 See Article 53b of the 2002 financial regulation.
Připomínky 28 Je technická pomoc činnost, nebo jen nástroj? 
Observations 28 Is TA an activity or just a tool?
Při auditu bylo obecně zjištěno, že odpovědné orgány se domnívají, že na technickou pomoc, kterou považují za zdroj správní podpory pro podstatné operace v oblasti financování, se požadavky na výkonnost stanovené v předpisech nevztahují. 
The audit generally found that the responsible authorities consider TA, as a source of administrative support for essential funding operations, to be exempt from the regulatory requirements on performance.
Pro Rakousko je technická pomoc prostě a jednoduše nástroj na provádění PRV a je‐ diným měřítkem její účinnosti je úspěšnost programu. 
For Austria, TA is purely and simply a tool for implementing the RDP, and the only yardstick for its effectiveness is pro‐ gramme success.
Při tomto pohledu technickou pomoc nelze plánovat a nelze pro ni vymezit cíle či ukazatele, které jsou náležitější u hlavních opatření29, k nimž přispívá. 
In this view, TA cannot be planned and cannot be assigned objectives or indicators, which more properly belong to the core measures29 to which it contributes.
Pokud by se technická pomoc prezentovala jako samostatná konsolidovaná činnost, bylo by pro Komisi obtížné posoudit její přínos ke každé činnosti v oblasti rozvoje venkova. 
For the Commission, presenting TA as a separate consolidated activity in its own right would make it difficult to assess the input made in each rural development activity area.
Uvažování, které financování technické pomoci přisuzuje poněkud pasivní roli a nevidí je jako součást rámce operační výkonnosti, odporuje nařízením. V článku 66 nařízení o EZFRV se technická pomoc nazývá jak „čin‐ ností“, tak „opatřením“ a článek 2 písm. d) definuje „opatření“ jako „soubor operací přispívajících k provádění osy“. 
This reasoning, which casts TA funding as somehow passive and not part of the operational performance framework, is contradicted by the regulations. Article 66 of the EAFRD regulation calls TA both an ‘activity’ and a ‘measure’, and Article 2(d) defines ‘measure’ as ‘a set of operations contributing to the implementation of an axis’.
Navíc vzhledem k objemu prostředků vyčleněných na výdaje na technickou pomoc, zejména v členských státech (více než 1,5 miliardy EUR), je velmi důležité mít jistotu, že je řádně řízena a přispívá k provádění pro‐ gramu. 
Moreover, given the volume of funds committed to TA spending, particularly in the Member States (over 1.5 billion euro), it is essential to have clarity that it is soundly managed and contributing to programme im‐ plementation.
Toho lze nejlépe dosáhnout správným plánováním, monitorováním a hodnocením jejích konkrétních dopadů. 
This can best be achieved by correctly planning, monitoring and evaluating its specific impacts.
29 Která jsou popsána v hlavě IV, kapitole I nařízení o EZFRV. 
29 As described in Title IV, chapter I, of the EAFRD regulation.
O technické pomoci pojednává hlava IV, kapitola II. 
TA is dealt with in Title IV, chapter II.
63 Technická pomoc je sice malou částí celkových výdajů, avšak během programového období představuje významný objem peněz a musí za ni být řádně vyvozována odpovědnost. 
63 Although TA is a small part of global spending, it represents a significant amount of money over the program‐ ming period and needs to be duly accounted for.
Přestože Komise a členské státy ujišťu‐ jí, že technická pomoc na neoperační náklady je nutná i přiměřená a že je hodnotným příspěvkem k úspěšnosti programů, celkově vzato neexistuje rámec výkonnosti, který by prokázal, že tomu tak opravdu je. 
Despite assurances from the Commission and the Mem‐ ber States that their TA spending on non‐operational costs is both nec‐ essary and proportionate, and that it makes a valuable contribution to programme success, by and large, no performance framework exists to demonstrate that this is the case.
Oblast se vyznačuje nedostatečným víceletým plánováním, neexistencí řádného posouzení potřeb, nepřesnými cíli (jež tudíž nejsou SMART) a neexistencí monitorování a hodnocení programů technické pomoci orientovaného na výkonnost (největší váha se místo toho přisuzuje finančním aspektům). 
The field is characterised by inadequate multiannual planning, no proper needs assessment, imprecise objectives (thus not SMART), and no performance‐ori‐ ented monitoring and evaluation of TA programmes (instead financial aspects are given the greatest weight).
Připomínky 29 Slabé plánování a posuzo‐ vání potřeb 64 Aby mohly být vhodně vymezeny cíle a stanoveny cílové hodnoty, je důležité, aby byly nejprve posouzeny potřeby a vypracovány střednědobé a dlouhodobé plány. 
Observations 29 Poor planning and assessment of needs 64 So that objectives can be developed and targets set appropriately, it is important to perform an initial needs assessment and plan for the medium and long term.
To je navíc sou‐ částí hodnocení ex ante, jak je popsáno v nařízení o EZFRV30. 
This is, moreover, part of the ex ante evaluation procedure laid down in the EAFRD regulation30.
65 V Komisi jsou výdaje na technickou pomoc vnímány jako správní pomoc a jedním z důsledků tohoto vnímání je skutečnost, že jsou převážně považo‐ vány za roční výdaje. 
65 At the Commission, one upshot of the perception of TA spending as admin‐ istrative support is that it is largely considered to be annual expenditure.
Téměř ve všech oblastech činností (s výjimkou studií a hodnocení a ENRD) nebylo provede‐ no ani výchozí hodnocení potřeb na dané období, ani nebyly vypracovány plány na víceleté využití prostředků. 
In almost all activity areas (with the exception of studies and evaluations and the ENRD), there was neither an initial needs assessment for the period nor multiannual planning of the use of funds.
To v některých případech znamenalo, že se rozpočtové příděly každoročně obnovovaly, aniž bylo potvrzeno, zda je (krátkodobá) potřeba vyjádřená před několika lety stále platná. 
This meant, in some cases, that budget allocations were renewed from one year to the next without confirma‐ tion whether the (short‐term) need expressed some years previously was still valid.
Navíc, neexistuje‐li řádné posouzení potřeb, může se provádění stát nahodilým a rozptýleným. 66 Podle nařízení o EZFRV byly člen‐ ské státy povinny podrobit své PRV hodnocení ex ante, aby byly „[zjištěny a vyhodnoceny] střednědobé a dlou‐ hodobé potřeby, cíle, jichž má být do‐ saženo, očekávané výsledky, kvantifi‐ kované cíle zejména z hlediska účinku v porovnání s výchozí situací, přidaná hodnota pro Společenství, míra zo‐ hlednění priorit Společenství, závěry z předchozího programování a kvalita postupů pro provádění, monitorování, hodnocení a finanční řízení“31. 
66 The EAFRD regulation required Mem‐ ber States to undertake an ex ante eval‐ uation of their RDPs so as to ‘identify and appraise medium and long‐term needs, the goals to be achieved, the results expected, the quantified tar‐ gets particularly in terms of impact in relation to the baseline situation, the Community value‐added, the extent to which the Community’s priorities have been taken into account, the lessons drawn from previous programming and the quality of the procedures for implementation, monitoring, evalua‐ tion and financial management.'31 67 Just like the Commission, the five Member States generally omitted TA from their multiannual rural develop‐ ment needs assessment.
Hlavním důsledkem tohoto po‐ stupu byly nestabilní rozpočty technic‐ ké pomoci, které se měnily správními nařízeními. 
The main consequence of this policy came in the form of unstable TA budgets subject to change by administrative decree.
I v Polsku, kde u jedné složky PRV potřeby technické pomoci posouzeny byly, byl výchozí rozpočet výrazně podhodnocený. 
Even in Poland, which did produce a TA needs assessment for one com‐ ponent of its RDP, the initial budget was significantly underestimated.
30 Článek 85. 
30 Article 85.
31 Článek 85. 
31 Article 85.
Připomínky 30 Potřeby zdaleka nesplňují kritéria SMART 68 Účelem cílů SMART je přesněji zacílit financování, a efektivněji tak naplnit konkrétní záměry. 
Observations 30 Objectives far from SMART 68 The purpose of SMART objectives is to target funding more precisely and thus achieve specific ends more efficiently.
Cíle, které jsou SMART, také poskytují jasnější rá‐ mec pro monitorování a hodnocení výsledků. 
Objectives that are SMART also provide a clearer framework for monitoring and the evaluation of results.
69 Jelikož jsou její plánování a posuzování potřeb nedostatečné, nepodařilo se Komisi vesměs stanovit pro financo‐ vání technické pomoci cíle SMART. 
69 Because of its inadequate planning and needs assessment, the Com‐ mission generally failed to develop SMART objectives for TA funding.
Technická pomoc se neobjevuje v podrobných ročních plánech řízení GŘ pro zemědělství a rozvoj venko‐ va, které shrnují jeho cíle a ukazatele pro nastávající rok, přestože projekty a opatření podporované z technické pomoci do těchto plánů zahrnuty jsou. 
TA does not appear in DG Agriculture and Rural Development’s detailed annual management plans summarising the department’s objectives and indicators for the coming year — even though the projects and actions supported by TA funding are included in those plans.
Také operační rozhodnutí o fi‐ nancování vypracovaná generálním ředitelstvím neobsahují cíle SMART ani ukazatele pro projekty technické pomoci, s nimiž se nakládá stejně jako s obecnými správními výdaji Komise. 
Nor do the operational financing deci‐ sions prepared by the DG have SMART objectives or indicators for TA projects, which are treated in the same way as the Commission’s general administra‐ tive expenditure.
Jedinou výjimkou je oblast hodnocení a studií, u nichž, jak bylo výše uve‐ deno, se provádí víceleté plánování a jsou stanoveny cíle SMART, které jsou zabudovány do požadavků příslušných nařízení. 
The only exception is the area of evaluations and studies, which, as already noted, benefit from multiannual planning and have SMART objectives which are built into the requirements of the relevant specific regulations.
70 V členských státech bylo pro stanove‐ ní konkrétních cílů technické pomoci učiněno jen málo. 
70 In the Member States, little was done to develop specific TA objectives.
Chybělo víceleté plánování v jednotlivých oblastech technické pomoci (například informač‐ ní a komunikační opatření v souvis‐ losti s celostátní sítí pro venkov), což ztěžovalo transparentnost a stanovení cílů. 
The lack of multiannual planning in dis‐ crete areas of TA activity (e.g. national rural network information and commu‐ nication measures) hindered transpar‐ ency and the definition of objectives.
Věci neprospělo ani to, že se jasně nerozlišovalo mezi jednotlivými oblastmi technické pomoci nebo mezi nimi a jinými podobnými činnostmi nesouvisejícími s cíli EZFRV. 
Nor did it help that there was no clear distinction between individual TA activity areas, or between them and other similar activities unrelated to the aims of the EAFRD.
Z pěti navštívených členských států šla nad obecný rámec nařízení jen Itálie. 
Of the five Member States visited, only Italy went beyond the general scope of the regulations.
Avšak ani v Itálii nebyly cíle vyčísleny a chy‐ běl jim časový horizont. 
However, even in Italy the objectives were unquantified and lacked a time horizon.
Příklady nedostatečně formulovaných cílů z programových dokumentů členských států Součástí litevských cílů bylo následující: „zajistit vhodnou přípravu, efektivní provádění a hodnocení progra‐ mu [...] zajistit vhodnou prezentaci a publicitu informací [...] zajistit přístupnost informací“. 
Examples of inadequately‐worded objectives from the programming documents of Member States The Lithuanian objectives included the following: ‘to ensure appropriate preparation, efficient implementa‐ tion and evaluation of the programme [...] to ensure the appropriate presentation of and publicity for infor‐ mation [...] to ensure accessibility of information’.
Polské cíle se v podstatě omezovaly na výčet činností, o nichž pojednávají články 66 a 68 nařízení o EZFRV. 
The Polish objectives were essentially limited to a recital of the activities covered by Articles 66 and 68 of the EAFRD regulation.
Byly tak sice v souladu s požadavky předpisů, avšak neuváděly očekávané výsledky či dopady technické po‐ moci ani neřešily, jak se má výkonnost technické pomoci měřit. Rámeček 5 
Thus, although in line with the regulatory requirements, they did not specify the antici‐ pated results or impacts of TA, or address how TA performance is to be measured. Box 5
Připomínky 31 Omezené monitorování a hodnocení 71 Finanční nařízení obsahuje určitá usta‐ novení o činnostech Komise v oblasti monitorování a hodnocení. 
Observations 31 Limited monitoring and evaluation 71 The financial regulation makes cer‐ tain stipulations for the Commission’s monitoring and evaluation activities.
V podstatě se mají rozpočtovému orgánu před‐ kládat výroční zprávy o plnění cílů na základě posouzení pomocí výkonnost‐ ních ukazatelů32. 
Essentially, annual reports are to be is‐ sued to the budgetary authority on the achievement of objectives assessed against performance indicators32.
74 V Komisi se tak financování technické pomoci monitoruje a hodnotí ve stejně omezeném rozsahu, jako se technic‐ ká pomoc plánuje. 
74 At the Commission, therefore, the monitoring and evaluation of TA fund‐ ing are just as limited as the planning of TA.
Neexistují kritéria spojující ji s celkovou výkonností pro‐ gramu, nýbrž převažuje zaměření na finanční a další čistě správní aspekty, jako je dodržování výdajových stropů a lhůty pro plnění zakázek. 
There are no criteria making the link to overall programme perfor‐ mance, but there is an overwhelming focus on financial and other purely administrative aspects, such as respect for expenditure ceilings and contract execution deadlines.
75 Velmi podobný stav vládne v členských státech, a to opět proto, že technická pomoc se neobjevuje v CMEF. 
75 The situation is very similar in the Member States, again because TA does not appear in the CMEF.
Komise monitoruje programy rozvoje venkova členských států jen tak, že kontrolu‐ je rozpočtové plnění a dodržování 4% stropu. 
The Commis‐ sion’s monitoring of Member States’ RDPs is limited to checks of budgetary implementation and compliance with the 4 % ceiling.
Hlavním monitorovacím nástrojem členských států je výroč‐ ní zpráva o pokroku, kterou každý z nich předkládá o svém PRV, avšak výroční zprávy o pokroku u tří ze šesti kontrolovaných PRV žádné hodnoce‐ ní technické pomoci neobsahovaly. 
The Member States’ own principal monitoring tool is the annual progress report each produces on its RDP, but the annual progress reports on three of the six RDPs exam‐ ined contained no evaluation of TA.
Pokud provedeno bylo, skutečnost, že chyběly ukazatele výkonnosti a dopa‐ du nebo jasné pokyny k prezentaci, navíc omezovaly rozsah monitorování jen na finanční provádění. 
Where such an evaluation was given, moreover, the lack of performance and impact indicators or clear guidelines for presentation limited the scope of monitoring to the financial execution.
27 odst. 3 finančního nařízení z roku 2002. 
32 Article 27(3) of the 2002 financial regulation.
33 Články 77 až 87 nařízení o EZFRV. 
33 Articles 77 to 87 of the EAFRD regulation.
72 V oblasti rozvoje venkova33 patřil k hlavním bodům na období 2007– 2013 požadavek, aby Komise a členské státy vypracovaly společný rámec pro monitorování a hodnocení (CMEF) s omezeným počtem ukazatelů spo‐ lečných pro všechny programy rozvoje venkova. 
72 In rural development33, the key points for 2007–13 included the requirement for a common monitoring and evalu‐ ation framework (CMEF) between the Commission and the Member States, with a limited number of indicators common to all RDPs.
Každý členský stát měl také stanovit další ukazatele umožňující měřit pokrok, efektivnost a účinnost svého PRV ve všech fázích provádění. 
Each Member State was also expected to set addi‐ tional indicators allowing the progress, efficiency and effectiveness of its RDP to be measured at all stages of imple‐ mentation.
Komisi se také měla předkládat výroční zpráva o pokroku a kvalita, efektivnost a účinnosti programů se měly hodnotit ex ante, v polovině období a ex post. 
There was to be an annual progress report to the Commission, and also ex ante, mid‐term and ex post evaluations of programme quality, ef‐ ficiency and effectiveness.
73 CMEF byl zřízen tak, jak bylo požado‐ váno. Avšak v souladu s názorem, že na technickou pomoc se výkonnostní po‐ žadavky nevztahují, nebyla technická pomoc uvedena v obecných pokynech k CMEF a chyběla rovněž v popisu opatření a společných ukazatelů. 
73 The CMEF was established as required. In line, however, with the view that TA is not subject to performance requirements, it was not mentioned in general guidance on the CMEF and was also absent from the description of measures and common indicators.
Připomínky 32 Dopad nedostatečného rámce výkonnosti 76 Je úkolem Komise, jako orgánu zod‐ povědného za provádění rozpočtu EU, zajistit řádné finanční řízení EZFRV. 
Observations 32 The impact of an inadequate performance framework 76 It is for the Commission, as the body responsible for the execution of the EU budget, to guarantee sound financial management of the EAFRD.
K tomuto úkolu patří nabídnout spo‐ lehlivé a jasné pokyny, jak technickou pomoc efektivně a účinně využívat. 
This task includes offering strong guidance on the efficient and effective use of TA.
Avšak tím, že Komise nevymezila své vlastní potřeby technické pomoci jako součást rámce výkonnosti a netrvala na tom, aby členské státy učinily totéž, zbavila se nástroje, pomocí něhož mohla posuzovat celkový dopad výdajů na technickou pomoc, a zamě‐ řit tudíž financování tam, kde bude nejprospěšnější. 
However, by not defining its own TA needs as part of a performance frame‐ work, and by not insisting that the Member States do likewise, the Com‐ mission has deprived itself of a tool for assessing the global impact of TA spending and thus targeting funding where it will be most beneficial.