natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve finančním sektoru zavedl druhý program až v dubnu 2014 podmínku, podle níž byla Řecká centrální banka povinna stanovit klíčové ukazatele výkonnosti pro sledování pokroku bank při redukci 31 32 33 Například: „splněná“, „provádí se“, „nesplněná, dosaženo pokroku“, „splněná a provádí se“, „částečně splněná“, „převážně splněná“ a „zpožděná“. 
In the financial sector, only in April 2014 did the second programme introduce a condition that asked the Bank of Greece to set Key Performance Indicators to monitor banks’ progress in reducing their large NPL portfolios.
Dále Komise ve finančním sektoru také plně nevyužila svou funkci pozorovatele v rozhodovacích orgánech Řeckého fondu finanční stability, která nabízela další příležitost, jak zajistit plnění podmínek programu33. 
Further, in the financial sector, the Commission did not fully use its capacity as an observer at the HFSF’s decision-making bodies, which provided an additional opportunity to ensure compliance with programme conditions33.
Spolupráce s partnery programu 41. 
Cooperation with programme partners 41.
Podmínky na technické úrovni vypracovala zejména Komise (s koordinací ze strany GŘ ECFIN) a MMF po konzultaci s ECB. 
Conditionality at the technical level was designed mainly by the Commission (with coordination by DG ECFIN) and the IMF, in consultation with the ECB.
V rámci třetího programu vystupoval ESM jako čtvrtý institucionální partner. 
Under the third programme, the ESM acted as a fourth institutional partner.
Konečné znění MP odráželo dohodu mezi institucemi, jakož i dohodu mezi institucemi a řeckými orgány, což vyžadovalo, aby všechny strany dle potřeby upravovaly svá stanoviska. 
The final MoU texts reflected agreement within the institutions, as well as between the institutions and the Greek authorities, which required all parties to adjust their positions where necessary.
Neexistovaly žádné pokyny nebo konkrétní postupy pro spolupráci mezi institucemi a proces nebyl formálně dokumentován (např. formou zápisu z jednání), což mělo dopad na transparentnost procesu. 
There were no guidelines or specific procedures for cooperation between institutions and the process was not formally documented (e.g. in minutes) which impacted transparency of the process.
Příslušné programové týmy však zavedly neformální režim spolupráce. 
However, the respective programme teams established informal cooperation arrangements.
Týmy byly v pravidelném kontaktu formou telefonické a e-mailové komunikace i schůzek. 
The teams were in regular contact by phone and email, as well as at meetings.
Vyměňovaly si informace, data a předběžnou analýzu a projednávaly alternativní možnosti návrhu programu. 
The teams exchanged information, data and preliminary analysis, and discussed alternative options for programme design.
Komise a MMF sdílely své návrhy programových dokumentů, aby zajistily jednotnost podmínek. 
The Commission and the IMF shared their draft programme documents to ensure conditionality was consistent.
To, že pracovníci všech tří institucí měli různorodou odbornost a zkušenosti, umožnilo provádět důkladnější posouzení a prognózy, a tím snížit riziko chyb a opomenutí v koncepci a aktualizacích programu. 
The fact that the staff of the three institutions’ had a variety of expertise and experience made it possible to produce more thorough assessments and forecasts, thereby reducing the risk of errors and omissions in programme design and updates.
ECB a Řecká centrální banka upravovaly některé své nástroje podle hospodářských politik programů34. 
The ECB and the Bank of Greece tailored some of their instruments to the programmes’ economic policies34.
Programy však výslovně neuváděly, nakolik je poskytování likvidity Řecku 33 34 34 Nalezli jsme jeden konkrétní případ v roce 2013, kdy Komise ve fondu HFSF přesvědčivě nevyslovila své obavy týkající se potenciální fúze dvou bank. 
However, the programmes were not explicit about the extent to which the provision of liquidity to Greece was conditional upon fulfilment of the programmes’ conditions35 and how this support was taken into consideration for the purpose of estimating macro-economic forecasts and funding gaps.
Například prostřednictvím programu pro trhy cenných papírů zavedeného v květnu 2010 pro nákupy státních dluhopisů na sekundárním trhu a nouzového poskytnutí likvidity zavedeného pro solventní banky od roku 2010. 
34 35 35 For example, through the Securities Markets Programme put in place in May 2010 for sovereign bond purchases on the secondary market and the Emergency Liquidity Assistance put in place for solvent banks starting with 2010.
Ekonomické předpoklady programů 44. 
The programmes’ economic assumptions 44.
Dvěma klíčovými procesy, které definovaly ekonomický rámec pro návrh a úpravy programů, byly makroekonomické prognózy a výpočet mezery ve financování (viz rámeček 3). 
Macroeconomic projections and the funding-gap calculation were the two key processes that defined the economic framework for designing and modifying the programmes (see Box 3).
Komise tyto analýzy provedla pro každý program a pro každý přezkum vypracovala aktualizaci. 
The Commission carried out these analyses for each programme and produced an update for each review.
Všechny instituce zapojené do řízení programů provedly své ekonomické analýzy samostatně, konečný výsledek však byl odrazem konsenzu, k němuž dospěly. 
All institutions involved in programme management conducted their economic analyses separately, but the final result reflected the consensus they achieved.
35 Rámeček 3 – Hlavní rysy ekonomických procesů, které byly základem návrhu programů Makroekonomické prognózy – poskytují nejlepší odhad Komise týkající se hlavního hospodářského vývoje v zemi na základě předpokladu, že podmínky programu budou plně provedeny. 
36 Box 3 - Key features of the economic processes underlying the programmes’ design Macroeconomic projections –provide the Commission’s best estimate of the main economic developments in the country, based on the assumption that the programme’s conditions will be fully implemented.
Prognózy zachycují vývoj v reálné ekonomice (HDP a jeho složky a vývoj na trhu práce), jakož i fiskální vývoj (dluh a schodek) v rámci posouzení udržitelnosti dluhu. 
The projections capture developments in the real economy (GDP and its components, and labour market developments), as well as the fiscal path (debt and deficit) as part of a Debt Sustainability Assessment.
Prognózy zahrnují proces, který je v určité interakci s obvyklými prognózami Komise, jejich rozsah však překračuje. 
The projections entail a process that interacts with - but also goes beyond - the Commission’s usual forecasts.
I v případech, kdy se jejich načasování liší, využívají prognózy v rámci ekonomických ozdravných programů nejnovější dostupné evropské hospodářské prognózy, které pracovníci vkládají jako vstupní údaje. 
Even when the timing differs, forecasts under economic adjustment programmes benefit from the latest available European Economic Forecasts, which are used as input by staff.
Výpočet mezery ve financování – odhad řeckých potřeb financování, které zajistí, že mezeru ve financování bude možné pokrýt finanční pomocí přislíbenou v rámci programu. 
Funding gap calculation – estimation of Greece’s financing needs in order to ensure that the funding gap can be covered by the financial assistance committed under the programme.
Mezera ve financování je definována jako potřeby vlády v oblasti financování vypočtené jako rozdíl mezi výdaji a příjmy z jiných zdrojů než z programové pomoci. 
The funding gap is defined as the government’s financing needs, calculated as the difference between expenditure and revenue from sources other than programme assistance.
Silné a slabé stránky metodiky 45. 
The methodological strengths and weaknesses 45.
Tabulky používané pro makroekonomické prognózy poskytovaly jasné a podrobné informace o historických údajích a prognózách pro celou řadu makroekonomických 35 Dne 4. února 2015 ECB rozhodla pozastavit souhlas s akceptací řeckých státních dluhopisů jako zajištění úvěrů, a tím bankám automaticky zvýšila krátkodobé výpůjční náklady. 
The spreadsheets used for macroeconomic projections provided clear and detailed information on historical data and projections for the range of macroeconomic variables.
Prognózované trendy hlavních makroekonomických a fiskálních proměnných byly v souladu s prognózami jejich složek a zohledňovaly širokou škálu informačních zdrojů. 
Forecast trends for the main macroeconomic and fiscal variables were in line with the projections of their components and factored in a wide range of information sources.
Komise použila nejnovější předpoklady dynamiky mezinárodního hospodářství a technických ukazatelů. 
The Commission used the most recent assumptions on the dynamics of the international economy and technical indicators.
Komise však výslovně nezahrnula určité faktory běžně používané v makroekonomických modelech a dostatečně nezačlenila makroekonomické a fiskální prognózy (viz rámeček 4). 
However, the Commission did not explicitly incorporate some factors typically used in macroeconomic models and did not sufficiently integrate the macroeconomic and fiscal projections (see Box 4).
36 Rámeček 4 – Slabé stránky prognostické metodiky Komise Komplexnost – do makroekonomických prognóz nebyly výslovně začleněny určité faktory (např. potenciální produkt a míra nezaměstnanosti nezrychlující inflaci). 
37 Box 4 - Weaknesses of the Commission’s forecasting methodology Comprehensiveness – certain factors (e.g. potential output and the non-accelerating inflation rate of unemployment) were not explicitly incorporated in the macroeconomic projections.
Komise rovněž opomněla dokumentovat, jak byly tyto faktory využity ve fázi rozhodování a které prvky evropských hospodářských prognóz byly použity pro prognózu programu. 
The Commission also omitted to document how they were used in the judgment phase and which EEF elements were used for the programme forecast.
Koordinace prognóz – Komise provedla makroekonomické a fiskální prognózy odděleně a nesloučila je do jediného modelu. 
Coordination of projections - The Commission carried out the macroeconomic and fiscal projections separately and did not integrate them into a single model.
Vzájemný dopad obou prognóz bylo proto možné integrovat pouze na základě úsudku. 
The mutual impact of both projections could therefore be integrated only on a judgemental basis.
Přístup k analýze udržitelnosti dluhu – dlouhodobý vývoj dluhu vyjádřený jako procento HDP byl definován obecně uplatňovaným mechanickým postupem akumulace dluhu. 
Approach to the Debt Sustainability Analysis - the long-term path of the debt expressed as a percentage of GDP was defined by a widely applied mechanical procedure of debt accumulation.
Tento přístup postrádá interní mechanismus, který by nastolil vzájemný vztah mezi vývojem dluhu a hospodářskou činností (výroba, distribuce a spotřeba zboží a služeb). 
This approach lacks an internal mechanism establishing an interaction between the debt path and economic activity (production, distribution and consumption of goods and services).
Celkově se složitost metodiky výpočtu mezery ve financování ve všech programech zvyšovala a tabulky pro druhý program obsahovaly mnohem složitější výpočty, ocenění a nástroje modelování. 
On the whole, the complexity of the funding gap methodology increased throughout the programmes and the spreadsheets for the second programme included much more complex calculations, valuations and modelling tools.
Rozsah výpočtu mezery ve financování byl rovněž rozšířen, aby zohlednil dodatečné faktory a prvky, které se v programu objevily později, určité metodické nedostatky však přetrvávaly (viz příloha V). 
The scope of the funding gap calculation was also extended to consider additional factors and elements later in the programme, though certain methodological weaknesses persisted (see Annex V).
Metodika pro třetí program zůstala převážně beze změn. 47. 
The methodology remained largely unchanged for the third programme. 47.
V Komisi neexistovaly žádné postupy pro zahájení, povolení, evidenci, zpracování a vykazování výpočtů mezery ve financování. 
At the Commission, there were no procedures for initiating, authorising, recording, processing and reporting the funding gap calculations.
Kontroly kvality měly neformální povahu a v kontrolním prostředí pro tabulky36 jsme zjistili významné nedostatky. 
Quality controls were informal in nature and we identified significant weaknesses in the control environment for the spreadsheets36.
V tomto ohledu během všech tří programů nedošlo k žádným zlepšením. 48. 
There were no improvements in this respect during the three programmes. 48.
Přestože byly využity četné zdroje, nebyly údaje opatřeny odkazem nebo datovány. 
Despite the use of multiple sources, the data were not referenced or dated.
To vedlo k problémům při sesouhlasení a nemohli jsme ověřit, zda byly vždy použity nejaktuálnější informace. 
This led to reconciliation problems and we could not verify whether the most up-to-date information had always been used.
Tyto chyby neměly žádný dopad na celkovou částku mezery ve financování, ale ukazují, že vnitřní řízení kvality v Komisi bylo nedostatečné37. 
They had no impact on the overall amount of the funding gap, but point out to insufficient Commission’s internal quality control arrangements37.
Testy citlivosti a odůvodnění předpokladů 49. 
Sensitivity tests and justification of assumptions 49.
Komise pravidelně sledovala stav likvidity Řecka a také aktualizovala soubor používaný pro výpočet mezery ve financování mezi jednotlivými přezkumy. 
The Commission regularly monitored Greece’s liquidity situation and also updated the file used for the funding gap calculation between the reviews.
Veřejné programové dokumenty neuváděly testy pro stanovení citlivosti výpočtu mezery ve financování vůči různým výstupům nebo vývoji, tyto analýzy však byly provedeny v pracovních dokumentech Komise. 
The public programme documents did not present tests to establish how sensitive the funding gap calculation was to different outcomes or developments, but such analyses were carried out in the Commission’s working documents.
Komise své scénáře postavila na různých prvcích, například na harmonogramu různých výplat, úrovni příjmů z privatizace a vypořádání nedoplatků. 
The Commission built its scenarios around various elements, such as the schedule of different disbursements, the level of privatisation receipts and the arrears settled.
Na druhé straně nebyla provedena žádná analýza scénářů pro makroekonomické prognózy. 
On the other hand, no scenario analysis was carried out for the macroeconomic projections.
Prognózy systematickým způsobem nezačleňovaly externí šoky pro řecké hospodářství, například zásadní oslabení eura nebo prudký pokles cen komodit, k nimž během programů skutečně později došlo. 
The projections did not systematically incorporate external shocks to the Greek economy, such as a major depreciation of the euro or an abrupt decline in commodity prices, which actually materialised later during the programmes.
Pokud jde o zdůvodnění předpokladů a dokumentace, nalezli jsme nedostatky v obou procesech. 
As regards justification of assumptions and documentation, we found weaknesses in both processes.
U mezery ve financování obsahovala programová dokumentace bod věnovaný správě pokladny a financování programů. 
For the funding gap, the programme documentation included a paragraph on the treasury management and financing of the programmes.
Připomínky však byly často neurčité a nevysvětlovaly změny provedené při aktualizacích výpočtu mezery ve financování. 
However, the comments were often vague and did not explain the changes made to the funding gap calculation updates.
Problémy se zdůvodňováním přetrvaly i ve třetím programu. 
The justification problems remained in the third programme.
Komise souhlasila s návrhem MMF, aby byla cílová rezerva v oblasti likvidity zvýšena na 8 miliard EUR. 
The Commission agreed with a suggestion by the IMF that the targeted liquidity buffer should be increased to 8 billion euros.
Komise však nezdůvodnila, proč byla stanovena tato konkrétní výše rezervy v oblasti likvidity, a odkázala na minulé zkušenosti z jiných programů. 
However, the Commission could not justify why this specific level for the liquidity buffer and referred to past experience from other programmes.
Při začleňování dopadu strukturálních reforem do makroekonomických prognóz se Komise spoléhala na vstupy údajů dané úsudkem, které nebyly dokumentovány. 
When incorporating the impact of structural reforms in the macroeconomic projections, the Commission relied on the judgemental input, which was not documented.
Kromě toho z důvodu samostatného zpracování fiskálních a makroekonomických prognóz nebylo možné ověřit, jak Komise definovala a vyčíslovala dopad fiskálních politik na makroekonomické prognózy. 
Further, because of the separated treatment of fiscal and macroeconomic projections, it was not possible to verify how the Commission defined and quantified the impact of fiscal policies on the macroeconomic projections.
Přesnost a korekce 52. 
Accuracy and adjustments 52.
Zvláště ve druhém programu prognóza Komise významně podhodnotila hloubku krize (viz příloha VI). 
Especially in the first programme, the Commission’s forecast significantly underestimated the depth of the crisis (see Annex VI).
Důvodem bylo hlavně podcenění poklesu soukromé spotřeby a investic. 
This was caused mainly by underestimating the drop in private consumption and investment.
Celková přesnost makroekonomické prognózy Komise však byla obecně podobná přesnosti prognóz jiných organizací39 a byla částečně ovlivněna nesprávným vykazováním statistických údajů za období před programy ze strany řeckých orgánů. 
However, the overall precision of the Commission’s macroeconomic forecast was generally similar to those of other organisations39 and was partially influenced by the misreporting of statistical data for the pre-programme period by the Greek authorities.
Pro roky 2010 a 2011 původní prognóza Komise podhodnotila celkové saldo veřejných financí oproti období 2012–2013. 
For 2010 and 2011 the Commission’s initial forecast underestimated the general government balance, as opposed to 2012-2013.
Výpočty mezery ve financování ponechávaly Řecku velmi malý manévrovací prostor, pokud jde o rezervu v oblasti likvidity, která byla definována pomocí hotovostní pozice. 
The funding gap calculations left Greece with very little room for manoeuvre as regards the liquidity buffer, defined in terms of cash position.
V průměru se během programového období snižovala, avšak bez odůvodnění. 
On average, it decreased during the programming period, but without justification.
Ke konci prvního čtvrtletí roku 2014 byla rezerva prognózována dokonce jako nulová. 
The buffer was even projected to be zero at the end of the first quarter of 2014.
Průměrná hotovostní pozice ve výši 3 miliard EUR znamenala pouze 11 dnů primárních výdajů. 
The average cash position of 3 billion euros represented only 11 days of primary spending.
Zvýšení rezervy v oblasti likvidity by si však vyžádalo úpravu celkového finančního krytí programu nebo zavedení dalších fiskálních opatření do programu. 
Increasing the liquidity buffer would, however, necessitate adjusting the overall funding of the programme or introducing further fiscal measures in the programme.
Vzhledem k omezené rezervě v oblasti likvidity a zhoršující se fiskální situaci čerpalo Řecko krátkodobé úvěry formou emise státních pokladničních poukázek nebo odkládáním plateb a zvyšováním nedoplatků. 
Given the limited liquidity buffer and the deteriorating fiscal situation, Greece borrowed on a short-term by issuing T-Bills or delaying payments and increasing arrears.
Částka státních pokladničních poukázek, které budou vydány, se v jednotlivých výpočtech mezery ve financování významně lišila a sloužila jako hlavní proměnná úprav určených k udržení financování řeckého hospodářství. 
The amount of T-Bills to be issued varied significantly between the funding gap calculations and served as the main adjusting variable to keep the financing of the Greek economy on track.
ČÁST II – KONCEPCE A PROVÁDĚNÍ REFOREM 55. 
PART II - DESIGN AND IMPLEMENTATION OF THE REFORMS 55.
Finanční podpora vyplácená v rámci tří ekonomických ozdravných programů pro Řecko byla podmíněna provedením reforem, které byly vázány na tři programové cíle, tj. cíle fiskální, finanční a související s růstem. 
Financial support disbursed under the three Economic Adjustment Programmes for Greece was conditional upon the implementation of reforms linked to the three programme objectives, i.e. fiscal, financial and growth-related.
Konkrétní koncepce a rozsah reforem se během všech programů vyvíjely, od počátku však byly velmi široké. 
The specific design and scope of reforms has evolved throughout the programmes, but has been very broad from the outset.
Programy pokrývaly v podstatě všechny funkce řeckého státu, jež v některých případech vyžadovaly hluboké strukturální změny. 
The programmes covered virtually all functions of the Greek state, in some cases requiring deep structural changes.
V plnění podmínek programů ve všech oblastech politiky docházelo ke značným prodlením (viz příloha VII). 
There were substantial delays in compliance with programmes’ conditions across the policy fields (see Annex VII).
Naše analýza, jež je uvedena v tomto oddíle zprávy, zahrnovala vzorek politik a zaměřovala se na politiky s největším dopadem z hlediska dosahování cílů programu. 
Our analysis, as presented in this section of the report, covered a sample of policies and focused on those with the greatest impact in terms of achieving the programme’s objectives.
Tato část obsahuje specializované oddíly věnované reformám daňového systému, veřejné správy, finančního sektoru a trhu práce, zatímco ostatní oblasti politiky zahrnuté do našeho auditu přispěly k analýze v částech I a III (viz obrázek 4).40 39 40 Další klíčové reformy, které naše analýza nezahrnula, se týkaly zdravotnictví, vzdělávání, soudnictví a průmyslu. 
This part includes dedicated sections on taxation, public administration, financial sector and labour market reforms, while other policy-fields covered by our audit work contributed to the analysis in Parts I and III (see Figure 4).
Výsledky analýzy uvažované ve zjištěních zahrnujících více politik (části I a III). 
40 Figure 4 - Audited policy fields 1 Results of the analysis considered in the cross-policy findings (parts I and III) Source: ECA.
Pro každou z oblastí politiky náš audit zahrnul tyto aspekty: – návrh podmínek politiky (odůvodnění a analytické pozadí opatření, přiměřenost, konkrétnost a načasování) a – provádění a výsledky (plnění podmínek politiky a pokrok reforem v konkrétních oblastech, pro které platí podmínky programu). 
For each of the policy areas, our audit work covered the following aspects: - the design of policy conditions (justification and analytical background of the measures, appropriateness, specificity and timing); and - implementation and results (compliance with policy conditions and the progress of reforms in the specific areas subject to the programme’s conditions).
Naopak širšími dopady reforem (z hlediska růstu, fiskální udržitelnosti a finanční stability) se zabývá část III zprávy, aby byly odlišeny od výsledků konkrétních podmínek, které jsou uvedeny v následujících oddílech části II. 
By contrast, the broader impacts of the reforms (in terms of growth, fiscal sustainability and financial stability) are discussed in Part III of the report to distinguish from the results of the specific conditions which are presented in the following sections of Part II.
Daňový systém 58. 
Taxation 58.
Udržitelné zlepšování řecké fiskální bilance a podpora růstu patřily k hlavním cílům všech tří ekonomických ozdravných programů. 
Sustainable improvement of the Greek fiscal balance and boosting growth were among the main objectives of all three Economic Adjustment Programmes.
Tyto střednědobé cíle sdílel i MMF. 
These medium-term objectives were also shared by the IMF.