natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Výše příspěvků za období 2007–2013 a 2014–2020 představuje v těchto členských státech přibližně 50 % celkových prostředků z EFRR a FS alokovaných na obnovitelnou větrnou energii a energii ze solárních fotovoltaických panelů, přičemž v roce 2017 činil jejich podíl na instalované větrné kapacitě 52 % a instalované solární fotovoltaické kapacitě 47 %. 
16 allocated to wind and solar renewable energy for the periods 2007-2013, and 2014-2020, and respectively 52 % and 47 % of the installed wind and solar PV capacity in 2017.
V těchto zemích jsme prověřovali 24 projektů (devět větrných elektráren, 12 solárních fotovoltaických zařízení a tři kombinovaná větrná a solární fotovoltaická zařízení), které jsou spolufinancovány z EFRR nebo FS, a to na základě jejich významnosti a relevantnosti z hlediska toho, co je předmětem auditu, tj. větrná a solární fotovoltaická energie. 
In these countries we examined 24 projects (nine wind, 12 solar PV and three mixed wind/solar PV installations) receiving ERDF or CF co-financing, based on materiality and relevance to the audit field of wind and solar PV.
Seznam těchto projektů je uveden v příloze III. 
Annex III contains a list of those projects.
20 Při práci na závěrech a doporučeních této zprávy jsme v neposlední řadě vycházeli také z připomínek, které k našim zjištěním dodali odborníci na obnovitelné zdroje energie. 19 
20 Lastly, we benefited from the comments of renewables experts on our findings when drawing up the conclusions and recommendations of this report. 17
Připomínky Vyšší podíl obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie k dosažení stanovených cílů nestačí 21 Zhodnotili jsme pokrok, jehož bylo dosaženo od roku 200522 v EU jako celku i ve čtveřici prověřovaných členských států, a to jak pokud jde o plnění celkového cíle v oblasti obnovitelných zdrojů energie, tak pokud jde o plnění odvětvových cílů v oblasti elektroenergetiky (viz rámeček 2). 
Observations The increased share from renewables in the gross final energy consumption is not enough to reach targets 21 We reviewed the progress made since 200522 for the EU as a whole and by the four Member States examined, towards the overall target from renewables as well as sector-specific targets for electricity (see Box 2).
Zabývali jsme se také otázkou, jako úlohu plní směrnice o obnovitelných zdrojích energie z roku 2009 (RED I), a posuzovali jsme, jak Komise sleduje pokrok členských států při plnění jejich cílů a jaká přijímá opatření v případě pomalého rozvoje. 
We also examined the role played by the 2009 Renewable Energy Directive (RED I), and we assessed the Commission’s monitoring of Member States’ progress towards their targets and its actions to address slow development.
Významný pokrok, zejména v oblasti elektřiny, nemusí být pro splnění cíle strategie EU 2020 dostatečný 22 Směrnice RED I stanovila pro každou zemi minimální orientační plán, ve kterém jsou vytyčeny průběžné cíle, jejichž plnění má umožnit dosáhnout do roku 2020 příslušného celkového podílu obnovitelných zdrojů energie. 
Significant progress, particularly in electricity, might not be enough to meet the EU 2020 target 22 RED I set a minimum indicative trajectory for each country, specifying intermediate targets to be achieved for the overall share of renewables by 2020.
Každému členskému státu kromě toho tato směrnice ukládá povinnost stanovit ve svém národním akčním plánu pro energii z obnovitelných zdrojů (NREAP) své celkové a odvětvové plány (pro elektřinu, vytápění a chlazení a dopravu)23. 
In addition, it obliged each Member State to define their own overall and sector-specific trajectories (for electricity, heating and cooling, and transport) in its NREAP (national renewable energy action plans)23.
23 V roce 2017 dosáhl podíl energie z obnovitelných zdrojů na hrubé konečné spotřebě energie EU 17,5 % ve srovnání s celkovým cílem pro rok 2020 stanoveným na 20 %. 
23 In 2017, the share of energy from renewable sources in the EU’s gross final energy consumption reached 17.5 %, compared with the overall 2020 target of 20 %.
Šlo o téměř dvojnásobek podílu roku 2005 (9,1 %)24. 
This was almost twice the share in 2005 (9.1 %)24.
Jedenáct z 28 členských států svého cíle do roku 2020 již dosáhlo. 
Eleven of the 28 Member States have already reached their 2020 target.
Jsou to tyto státy: Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Estonsko, Chorvatsko, Itálie, Litva, Maďarsko, Rumunsko, Finsko a Švédsko. 
These are: Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Estonia, Croatia, Italy, Lithuania, Hungary, Romania, Finland and Sweden.
Pokud jde o zbývajících 17 členských států: — 22 23 Řecko, Lotyšsko a Rakousko svého cíle do roku 2020 pravděpodobně dosáhnou, budou-li v provádění opatření v oblasti obnovitelných zdrojů energie pokračovat Rok 2005 je rokem, kdy byly poprvé k dispozici údaje o podílu obnovitelných zdrojů energie na hrubé konečné spotřebě energie. 
Of the remaining 17 Member States: — 22 23 Greece, Latvia and Austria will most probably meet their 2020 target if they continue to implement measures targeting renewables at the current pace. These 2005 is the year that data on the share of renewables in the gross final energy consumption is first available.
Členské státy mohly stanovit ambicióznější národní celkový cíl a odvětvový cíl pro dopravu, než jaké stanovila směrnice RED I. 
The Member States could set a more ambitious national overall target and a sectoral target for transport than those defined in RED I. 18 24 https://ec.europa.eu/eurostat/web/energy/data/shares.
i nadále nynějším tempem. Podíl obnovitelných zdrojů potřebují tyto tři státy zvýšit do roku 2020 o méně než 2 procentní body (pb); — podíl obnovitelných zdrojů energie v dalších osmi členských státech (v Belgii, na Kypru, na Maltě, v Německu, v Portugalsku, ve Slovinsku, na Slovensku a ve Španělsku) by se měl zvýšit o 2 pb až 4 pb, aby byl splněn cíl do roku 2020 (tzn. musejí postupovat rychlejším tempem); — v případě šesti členských států je splnění cíle stanoveného do roku 2020 nepravděpodobné, protože podíl obnovitelných zdrojů energie by se musel zvýšit: v případě Nizozemska o 7,4 pb, Francie o 6,7 pb, Irska o 5,3 pb, Spojeného království o 4,8 pb, Lucemburska o 4,6 pb a Polska o 4,1 pb. 
three need less than 2 percentage points (pp) increase in the share from renewables for 2020; — the share of renewables in another eight Member States (Belgium, Germany, Spain, Cyprus, Malta, Portugal, Slovenia and Slovakia) should increase between 2 pp and 4 pp to meet the 2020 target (i.e. at a pace higher than previously attained); and — six Member States are unlikely to meet their 2020 target as they need an increase in the share from renewables by: the Netherlands 7.4 pp, France 6.7 pp, Ireland 5.3 pp, the United Kingdom 4.8 pp, Luxembourg 4.6 pp and Poland 4.1 pp.
Průměrný dosažený pokrok a průměrný pokrok potřebný k dosažení cílů jednotlivých členských států uvádíme v příloze IV. 
We present the average progress made so far and the average progress needed to meet the targets for each Member State in Annex IV.
24 Míra růstu při plnění celkového cíle EU se mezi rokem 2014 a 2016 zpomalila, zatímco v roce 2017 mírně vzrostla. 
24 The rate of increase towards the overall EU target has slowed between 2014 and 2016, while it went up slightly in 2017.
Meziroční nárůst dosahoval od roku 2013 do roku 2014 hodnoty 5,1 %, následně pak do roku 2015 hodnoty 3,3 %, do roku 2016 hodnoty 1,8 % a do roku 2017 hodnoty 2,9 % (viz přírůstkové rozdíly v tabulce A v příloze V). 
The year-on-year increase was 5.1 % from 2013 to 2014, then 3.3 % to 2015, 1.8 % to 2016 and 2.9 % to 2017 (see the incremental increases in Table A in Annex V).
25 K plnění celkového cíle přispělo relativně nejvíce odvětví elektřiny. 
25 The electricity sector has contributed most towards the overall target in relative terms.
Podíl obnovitelných zdrojů se v tomto odvětví zdvojnásobil přibližně z 15 % v roce 2005 na téměř 31 % v roce 2017, zatímco příslušné podíly v odvětví vytápění a chlazení a v odvětví dopravy činily v roce 2017 19,5 % a 7,6 % (viz tabulka A v příloze V). 
It doubled from around 15 % in 2005 to almost 31 % in 2017, whereas the respective shares for heating and cooling, and transport in 2017 were 19.5 % and 7.6 % (see Table A in Annex V).
V absolutním vyjádření je to právě odvětví vytápění a chlazení, které nejvíce přispívá k výrobě obnovitelné energie na úrovni EU. 
However, in absolute terms, it is the heating and cooling sector, which provides the largest renewable energy contribution at EU level.
V roce 2017 generovalo odvětví vytápění a chlazení celkem 102 Mtoe25, elektřina z obnovitelných zdrojů 86,7 Mtoe a odvětví dopravy 23,7 Mtoe. 
In 2017, heating and cooling provided a total of 102 Mtoe25, while renewable electricity provided 86.7 Mtoe, and the transport sector 23.7 Mtoe.
26 Uvedené čtyři členské státy, které jsme prověřovali, měly pro odvětví elektřiny v NREAP stanoveny do roku 2020 tyto cíle: Německo 38,6 %, Řecko 39,8 %, Španělsko 39 % a Polsko 19,1 %. 
26 The 2020 electricity targets of the four Member States we examined, as set out in their respective NREAPs, are: 38.6 % in Germany, 39.8 % in Greece, 39 % in Spain and 19.1 % in Poland.
V období mezi roky 2010 a 2017 Německo i Španělsko své národní plány pro elektřinu z obnovitelných zdrojů překračovaly. 
Between 2010 and 2017, Germany and Spain remain above their respective national trajectories for renewable electricity.
Polsku se v některých letech jeho cíl splnit nepodařilo a Řecko zaostávalo po celou dobu: na konci roku 2017 bylo o 7 procentních bodů pod stanoveným cílem. 
Poland was below target in some years and Greece fell short in all years: at the end of 2017, it was 7 percentage points below target.
Zatímco v Řecku se nižší než očekávaný nárůst podílu elektřiny podařilo vyrovnat zvýšením příslušného podílu v odvětví vytápění a chlazení, situace v Německu a ve Španělsku byla opačná: energie 25 „Miliony tun ropného ekvivalentu (Mtoe)“: jednotka energie definovaná jako množství energie uvolněné při spalování jedné tuny ropy. 
Whereas, in Greece the lower than expected increase in the electricity share was compensated for by an increase in the heating and cooling share, the opposite is true for Germany and Spain, where renewable electricity compensates for heating and cooling.
21 22 jednotlivých odvětví v těchto členských státech je uveden v tabulkách B a C v příloze V. 
An annual breakdown for these Member States is provided in Tables B and C in Annex V. 25 ‘Millions of tonnes of oil equivalent (Mtoe)’: the amount of energy released by burning one million tonnes of crude oil.
Směrnice RED I zvýšila využívání obnovitelných zdrojů energie, ale v důsledku toho, že zprávy jsou podávány příliš pozdě, nelze přijímat nápravná opatření 27 Stanovením celkového národního cíle a minimálního orientačního plánu pro každý členský stát, který jej zavazuje stanovit plány a provádět opatření v trojici uvedených odvětví, jež k plnění tohoto cíle přispívají, pomohla směrnice RED I zvýšit využívání obnovitelných zdrojů energie. 
19 RED I increased the deployment of renewables, but reporting is insufficiently timely to take corrective action 27 RED I helped to increase the deployment of renewables, by setting an overall national target and a minimum indicative trajectory for each Member State, obliging them to define trajectories and implement measures for the three sectors contributing to the target.
Díky národním plánům a cílům byla vytvořena užitečná dlouhodobá perspektiva pro investiční plánování. 
The national trajectories and targets have provided a useful long-term perspective for investment planning.
Vnitrostátní plány jsou pro Komisi také referenčním bodem důležitým pro podávání zpráv a monitorování. 
The national trajectories are also a point of reference for the Commission for reporting and monitoring.
28 Právní rámec by měl zajistit, aby členské státy poskytovaly aktuální informace, jež Komisi umožní zjišťovat, zda je třeba přijmout nápravná opatření. 
28 The legal framework should ensure that Member States provide up-to-date information so that the Commission can identify whether or not they need to take corrective action.
Nařízení o energetické statistice26 stanoví, že veškeré energetické údaje mají být hlášeny Eurostatu jednou ročně, nejpozději však do 11 měsíců po skončení roku27. 
The regulation on energy statistics26 stipulates that all energy data is to be reported to Eurostat once a year, and no later than 11 months after the year end27.
Nařízení dává Eurostatu na komunikaci s členskými státy a potvrzení těchto údajů dva měsíce a Generální ředitelství pro energetiku (GŘ ENER) následně potřebuje další dva měsíce na to, aby v souladu s ustanovením směrnice RED I vypracovalo dvouletou zprávu o vývoji politiky v oblasti obnovitelných zdrojů energie. Pokud ve zprávě uvede, že členský stát nesplňuje svůj orientační plán stanovený v této směrnici, může si GŘ ENER od tohoto členského státu vyžádat předložení upraveného národního akčního plánu pro energii z obnovitelných zdrojů (NREAP) a stanovit nápravná opatření k zajištění opětovného plnění orientačního plánu. 
The regulation provides Eurostat with two months to interact with Member States and validate these data; and the directorate-general for Energy (DG ENER) then takes a further two months to produce its biennial report on renewable energy policy developments, which is a stipulation of RED I. If the report indicates that a Member State is not meeting its indicative trajectory set in the directive, DG ENER can require the Member State to submit an amended NREAP and set up remedial actions to regain the trajectory.
29 GŘ ENER uveřejnilo doposud čtyři takové zprávy o pokroku: v roce 2013, 2015, 2017 a 201928. 
29 So far, DG ENER has published four of these progress reports: in 2013, 2015, 2017 and 201928.
Poslední zpráva zveřejněná v dubnu 2019 pojednává o situaci v letech 2015–2017. 
The last report, published in April 2019, covers the situation in 2015-2017.
Zda členské státy dosáhly svých celkových cílů do roku 2020 či nikoliv, bude tedy známo teprve na jaře roku 2022. 
Ultimately, it will only be clear in the spring of 2022 whether or not Member States have achieved their overall 2020 targets.
Vzhledem k tomu, že podávání zpráv je 26 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
26 Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 on energy statistics (OJ L 304, 14.11.2008, p.
27 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
27 Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council of 22 October 2008 on energy statistics (OJ L 304, 14.11.2008, Annex B, p.
28 https://ec.europa.eu/commission/publications/4th-state-energy-union_en. z obnovitelných zdrojů kompenzuje vytápění a chlazení. 
48). 28 https://ec.europa.eu/commission/publications/4th-state-energy-union_en.
Nizozemsko nicméně upravený národní akční plán pro energii z obnovitelných zdrojů (NREAP) nepředložilo. 
However, the Netherlands did not submit an amended NREAP, which was the corrective action required.
Navštívené členské státy sice vytvářely pobídky pro investice do větrných a solárních fotovoltaických zařízení, ale v důsledku omezení režimů podpory se jejich zavádění zpomalilo 31 Prověřovali jsme, zda národní režimy podpory ve čtyřech navštívených členských státech účinně přispívají k rozvoji projektů v oblasti větrné a solární fotovoltaické energie a zda spolu členské státy spolupracovaly. 
Member States visited incentivised investment in wind and solar PV installations, but reducing support schemes slowed deployment 31 We examined whether the national support schemes in the four Member States visited had effectively contributed to the development of projects in wind and solar PV power, and whether there was cooperation among Member States.
Prověřovali jsme také, kdo nese náklady na podporu obnovitelných zdrojů energie a jak následné snižování výše podpory, zejména v případě investic do solárních fotovoltaických zařízení, ovlivnila výstavba nových projektů. 
We also examined who bears the costs of support to renewables and how subsequent reductions in the level of support, especially for solar PV investments, have influenced the deployment of new projects.
Posuzovali jsme rovněž, zda by dražby (které jsou od roku 2017 hlavním nástrojem pro přidělování nových kapacit, viz bod 11) a účast občanů (buď jako „prozumentů“29, nebo organizovaných ve „společenstvích pro obnovitelné zdroje“30) mohly být cestou k řešení problému pomalého růstu v odvětví větrné a solární fotovoltaické energie. 
In addition, we assessed whether auctions (which is the main tool for allocating new capacity since 2017, see paragraph 11) and citizen participation (either as ‘prosumers’29 or organised in ‘energy communities’30) could be a way forward to address the slow growth in the wind and solar PV sectors.
Čtyři členské státy prověřovaly podpořené investice do větrných a solárních fotovoltaických elektráren, málo však využívaly mechanismů spolupráce 32 Směrnice RED I vyzvala členské státy k tomu, aby v zájmu vytvoření příznivých podmínek pro růst nového „zeleného hospodářství“ vytvořily režimy podpory založené na pobídkách pro investory ze soukromého sektoru. 
The four Member States examined incentivised investment in wind and solar PV power, though they made little use of cooperation mechanisms 32 RED I called on Member States to develop support schemes based on incentives for private sector investors to boost the new ‘green economy’.
členské státy do svého národního práva zapracovaly pojem „prioritního přístupu“ pro elektřinu z obnovitelných zdrojů, a dále též návrh, aby využívaly mechanismy spolupráce k vytváření synergií s jinými trhy s energií. 
It also required them to incorporate the concept of ‘priority access’ of renewable electricity into national law, and suggested that they make use of cooperation mechanisms to create synergies with other energy markets.
33 Všechny čtyři členské státy, které jsme prověřovali, měly režimy podpory zavedené. 
33 All four of the Member States we examined had set up support schemes.
Až do doby, kdy Komise zavedla povinné dražby pro velká zařízení (viz bod 11 a poznámky pod čarou 16 a 17), Německo a Španělsko používaly FIT a FIP a Řecko téměř výhradně FIT, přičemž všechny tři státy vydávaly za tímto účelem výzvy k vyjádření zájmu. 
Until the Commission made auctions compulsory for large scale installations (see paragraph 11 and footnotes 16 and 17), Germany and Spain were using FITs and FIPs and Greece almost exclusively FITs, all three through calls of interest.
Polsko používalo systém obchodovatelných certifikátů. 
Poland used the system of tradable certificates.
V příloze VI jsou uvedeny časové grafy pro jednotlivé členské státy, v nichž je znázorněno zavádění režimů podpory a vývoj větrných a solárních fotovoltaických kapacit od roku 1999 do roku 2017. 
Annex VI presents timelines for each Member State showing the take-up of support schemes and the evolution of wind and solar PV capacity from 1999 to 2017.
34 Investoři zahlédli novou obchodní příležitost, která nabízela dvě výhody: a) tarif / bonus za vyrobenou kWh byly smluvně stanoveny na dobu nejméně 20 let, což investorům poskytuje dlouhodobou jistotu; a b) navzdory velké počáteční kapitálové náročnosti jsou následné provozní náklady, včetně osobních nákladů, obecně nízké. 
34 Investors spotted the new business opportunity, which offered two advantages: (a) the tariff/premium per kWh produced was set in contracts of at least 20 years’ duration, thus providing investors with certainty for a long period; and (b) despite the large upfront capital requirement, subsequent operating costs, including staff costs, are generally low.
35 Tato zařízení začala vznikat brzy poté, co daný členský stát zavedl ustanovení o podpoře obnovitelných zdrojů energie do svého národního práva. 
35 Deployment followed rapidly once a Member State had introduced provisions on support for renewables into national law.
Od zavedení těchto režimů vykazuje podíl větrné energie na celkové výrobě elektřiny stálý a poměrně lineární růst; výjimkou je pouze Španělsko, kde kapacita větrné energie od roku 2014 stagnuje (viz obrázek 4). 
Since the schemes began, the share of wind power in total electricity generation has shown a constant and fairly linear increase, with the exception of Spain, where wind capacity has stagnated since 2014 (see Figure 4).
Podíl solární energie se v Německu, Řecku a Španělsku od roku 2008 do roku 2010 rychle zvýšil, ale poté začal od roku 2013 v Řecku a Španělsku stagnovat, čehož příčinou byla opatření přijatá ve snaze omezit počáteční vysokou podporu. 
The share for solar increased rapidly in Germany, Greece, and Spain from around 2008-2010, before stagnating in Greece and Spain after 2013, because of the measures taken to combat the initial high support.
V Polsku je podíl solární energie na výrobě elektřiny téměř nulový, protože Polsko si v oblasti solární fotovoltaické energie nestanovilo žádné ambiciózní cíle (viz tabulka E v příloze V). 
In Poland, solar energy has contributed next to nothing to the generation of electricity, as Poland did not set ambitious targets for solar PV (see Table E in Annex V).
Obrázek 4 – Podíl větrné a solární energie na celkové výrobě elektřiny ve čtyřech členských státech a EU-28, 2005–2017 25 20 % 18 % 16 % 14 % 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0% Větrná Německo Po lsko Řecko EU-28 Španělsko 20 % 18 % 16 % 14 % 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0% Solární* Německo Po lsko Řecko EU-28 Španělsko * Hodnota týkající se solární energie se vztahuje na solární fotovoltaickou i solární termální energii. 
Figure 4 – Share of wind and solar in total electricity generation in the four Member States and the EU-28, 2005-2017 22 20 % 18 % 16 % 14 % 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0% Germany Po land Greece EU-28 Spain Wind 20 % 18 % 16 % 14 % 12 % 10 % 8% 6% 4% 2% 0% Solar* Germany Po land Greece EU-28 Spain * The figure for solar relates to both solar PV and solar thermal for electricity.
Solární fotovoltaika však v EU jako celku představuje 98 % obou technologií (viz poznámka pod čarou 3). 
However, solar PV accounts for 98 % of the two technologies in the EU as a whole (see footnote 3).
Zdroj: EÚD na základě údajů Eurostatu. 
Source: ECA, based on Eurostat data.
36 Všechny čtyři členské státy zapracovaly „prioritní přístup“ pro elektřinu z obnovitelných zdrojů do svého národního práva, málo však využívaly mechanismů spolupráce, na něž poukazuje směrnice. 
36 Although all four Member States wrote the ‘priority access’ of renewable electricity into national law, they made little use of the cooperation mechanisms referred to in the directive.
Mechanismy spolupráce byly použity pouze třikrát: společné nabídkové řízení pro investice do solárních fotovoltaických zařízení, na němž spolupracovalo Německo a Dánsko; společný systém certifikátů provozovaný Švédskem a Norskem; dohody o statistickém převodu mezi Lucemburskem a Litvou a Estonskem (obě země dosáhly svých cílů stanovených k roku 2020 již do roku 2014) za cenu přibližně 15 EUR za převedenou MWh. 
Cooperation mechanisms have been used only three times: a joint tender procedure for solar PV investments between Germany and Denmark; a joint certificate scheme operated by Sweden and Norway; and statistical transfer agreements between Luxembourg and Lithuania and Estonia (both of which had already achieved their 2020 targets by 2014), for a price of approximately 15 €/MWh transferred.
26 s problémem, jak docílit toho, aby místní, regionální a celostátní trhy s energií spolupracovaly na rozvoji vnitřního trhu s energií32. 
We have already reported that the EU faces a challenge in getting the local, regional and national energy markets to work together for the development of the internal energy market32.