natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Měla by například rozhodnutím Komise jasně vymezit „dobře zdůvodněné výjimečné“ okolnosti, za nichž mohou být projekty plně financovány EU v rámci pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
It should define clearly, for example, in a Commission decision, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes.
Doporučení 5: Specializované programy financování pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na Slovensku z provozu by měly být po roce 2020 ukončeny. 
Recommendation 5: dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slo‐ vakia should be discontinued after 2020.
Bude-li stanovena jasná potřeba využití fondů EU po roce 2020 v jednom nebo více z uvedených tří členských států, mělo by jakékoli budoucí financování z EU navržené Komisí a schválené normotvůrcem zahrnovat vhodné pobídky k vyřazování zařízení z provozu, včetně časového omezení a odvození částek z příslušných úrovní spolufinancování poskytovaného členskými státy. 
If a clear need for the use of EU funds beyond 2020 is established, in one or more of the three Member States, any future EU funding proposed by the Commission and agreed by the legislator should include the right incentives to pursue decommissioning, including by being time limited and by being based on appropriate levels of Member State co‐financing.
Jedním z možných postupů by bylo zvážit rozšíření přístupu k evropským strukturálním a investičním fondům, který by umožnil krytí činností v rámci vyřazování jaderných zařízení z provozu za předpokladu splnění uvedených podmínek. 
One way to do this would be to consider widening access to the European Structural and Investment Funds to allow nuclear decommissioning activities to be covered, fulfilling these conditions.
Doporučení 6: Komise by měla umožňovat použití financování EU v rámci programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu pouze ke krytí nákladů na zaměstnance, kteří v plném rozsahu pracují na činnostech souvisejících s vyřazováním z provozu. 
Recommendation 6: the Commission should allow EU financing under the nuclear decommissioning assistance programmes to be used to finance only the cost of staff working fully on decommissioning activities.
IX Posouzení, které Komise provedla ohledně toho, zda plány financování a plány vyřazování z provozu splňují předběžné podmínky, bylo nedostatečné. 
IX The Commission’s assessment as to whether the financing and decommissioning plans fulfil the ex ante condition‐ alities has been inadequate.
Doporučení 7: Komise by měla dokončit své posouzení předběžných podmínek. 
Recommendation 7: the Commission should complete its assessment of the ex ante conditionalities.
X Budoucí náklady nejsou vždy zaúčtovány do rezerv a/nebo uvedeny v příloze k účetní závěrce. 
X Future costs are not always recognised as provisions and/or included in the notes to the accounts.
To omezuje transparentnost a narušuje schopnost příslušných orgánů náležitě plánovat, jak budou hrazeny budoucí náklady na vyřazování zařízení z provozu a uložení vyhořelého jaderného paliva. 
This limits trans‐ parency and hampers the relevant authorities’ ability to plan adequately how the future costs of decommissioning and the disposal of spent nuclear fuel are to be met.
Doporučení 8: Komise by spolu se všemi příslušnými členskými státy měla pracovat na tom, aby budoucí náklady spojené s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a konečným uložením vyhořelého paliva byly zaúčtovány řádně, transparentně a v souladu s příslušnými účetními standardy. 
Recommendation 8: the Commission should work together with all relevant Member States so that all future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent fuel are accounted for properly, in a trans‐ parent manner, consistent with relevant accounting standards.
Úvod 12 01 V době, kdy byly Litva, Bulharsko a Slovensko kandidátskými zeměmi na přistoupení k Evropské unii (EU), bylo jako podmínka jejich přistoupení stanoveno uzavření a následné vyřazení z provozu osmi sovětských jaderných reaktorů první generace ve třech jaderných elektrárnách3 (viz obrázek 1 a příloha I). 
Introduction 12 01 When Lithuania, Bulgaria and Slovakia were candidate countries to join the European Union (EU), the closure and subsequent decommissioning of eight Soviet‐designed, first generation nuclear reactors at three nuclear power plant sites3 was made a condition for their accession (see Figure 1 and Annex I).
Vzhledem k tomu, že modernizace podle západních norem byla považována za nehospo-dárnou, bylo během přístupových jednání dohodnuto, že provoz těchto reaktorů bude ukončen ještě před koncem jejich projektované životnosti4. 
Since an upgrade to Western safety standards was deemed to be uneconomical, it was agreed during accession negotiations that these reactors would be shut down before the end of their design lives4.
Uvedené tři elektrárny jsou provozovány státními podniky. 
The three sites are operated by state enterprises.
Jaderné elektrárny v Litvě, Bulharsku a na Slovensku zahrnuté do programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu 3 Elektrárna Kozloduj v Bulharsku a elektrárna Bohunice na Slovensku mají v blízkosti reaktorů vyřazovaných z provozu reaktory, které jsou stále činné. 
The nuclear power plants in Lithuania, Bulgaria and Slovakia covered by the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes 3 The Kozloduy plant in Bulgaria and the Bohunice plant in Slovakia have reactors under operation adjacent to those being decommissioned.
V této zprávě se výraz „elektrárna“ používá pouze k označení reaktorů vyřazovaných z provozu. 
In this report, the word ‘plant’ is used to refer only to the reactors being decommissioned.
4 DOC/97/8, Štrasburk/Brusel, 15. července 1997, Agenda 2000 - Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the Applications for Membership to the European Union presented by the Candidate Countries (Agenda 2000 – Shrnutí a závěry Komise týkající se žádostí o členství v Evropské unii, které předložily kandidátské země); Western European Nuclear Regulators Association (WENRA, Asociace západoevropských jaderných regulačních úřadů), Nuclear Safety in EU Candidate Countries (Jaderná bezpečnost v kandidátských zemích EU), říjen 2000. 
4 DOC/97/8, Strasbourg/ Brussels, 15 July 1997, Agenda 2000 — Summary and conclusions of the opinions of Commission concerning the applications for membership to the European Union presented by the candidates countries; Western European Nuclear Regulators Association (WENRA), Nuclear safety in EU candidate countries, October 2000.
Obrázek 1 Jaderná elektrárna Bohunice V1 na Slovensku Dva reaktory Typ reaktoru: energetický vodo-vodní reaktor (VVER 440/230) Jaderná elektrárna Kozloduj v Bulharsku Bloky 1 a 2 s jedním reaktorem v každém bloku Typ reaktoru: energetický vodo-vodní reaktor (VVER – 440/230) Jaderná elektrárna Ignalina v Litvě Bloky 1 a 2 s jedním reaktorem v každém bloku Typ reaktoru: kanálový reaktor o vysokém výkonu (RBMK – 1500) Zdroj: EÚD, na základě informací od jaderných elektráren. 
Figure 1 Bohunice nuclear power plant V1 in Slovakia Ignalina nuclear power plant in Lithuania Reactor type: Water-water energetic reactor twin reactor (VVER 440/230) Units 1 and 2 with one reactor each Reactor type: High-power channel-type reactor (RBMK - 1500) Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria Units 1 to 4 with one reactor each Reactor type: Water-water energetic reactor (VVER - 440/230) Source: ECA, based on information provided by the nuclear power plants.
Fotografie © jaderná elektrárna Bohunice (BNPP), jaderná elektrárna Kozloduj (KNPP), jaderná elektrárna Ignalina (INPP). 
Photos © Bohunice nu‐ clear power plant (BNPP), Kozloduy nuclear power plant (KNPP), Ignalina nuclear power plant (INPP).
Úvod 13 02 Jaderná elektrárna Bohunice V1 na Slovensku i jaderná elektrárna Kozloduj v Bulharsku mají vodo-vodní energetické reaktory (VVER), což je podkategorie tlakových vodních reaktorů (viz obrázek 2). 
Introduction 13 02 The Bohunice nuclear power plant V1 in Slovakia and the Kozloduy nuclear power plant in Bulgaria both have water‐water energetic reactors (VVER), a sub‐category of pressurised water reactors (see Figure 2).
Tento typ reaktoru byl jinde v Evropě již vyřazen z provozu. 
This type of reactor has previously been decommissioned elsewhere in Europe.
Ilustrace jaderné elektrárny s tlakovým vodním reaktorem (VVER-440/230) Primární okruh v reaktorové hale, součást kontrolovaného pásma Kompenzátor objemu Reaktor Parogenerátor Čerpadlo chlazení reaktoru Turbína Kondenzátor Rozvodná síť Generátor Transformátor Chladicí voda do/z řeky / jezera / chladicí věže Sekundární okruh v turbínové hale Rozvodna Palivo Napájecí čerpadlo Prvky reaktoru a primárního chladicího okruhu v budově reaktoru tvoří aktivovaný a kontaminovaný primární okruh. 
Illustration of a pressurised water reactor nuclear power plant (VVER‐440/230) Primary circuit in reactor hall, part of the controlled area Secondary circuit in turbine hall Switchyard Grid Transformer Pressuriser Reactor Steam generator Reactor coolant pump Turbine Condenser Generator Fuel Feedpump Cooling water to/from river/lake cooling towers The reactor and primary cooling circuit components in the reactor building form the activated and contaminated primary circuit.
Turbína a kondenzátor tvoří sekundární okruh. 
The turbine and condenser form the secondary circuit.
Bloky V1 v elektrárně Bohunice a 1–4 v elektrárně Kozloduj nemají masivní ochranný obal (kontejnment) z oceli a betonu coby konečnou bariéru proti velkému úniku radiace v případě nehody reaktoru a prvků primárního okruhu. 
Bohunice V1 and Kozloduy units 1-4 lack a massive steel and concrete containment structure as the final barrier against the mass release of radiation in an accident in the reactor and primary circuit components.
Úvod 14 03 Reaktor v elektrárně Ignalina v Litvě je reaktor s grafitovým moderátorem (RBMK-1500), což je podkategorie varných reaktorů, obecně označovaná jako reaktor černobylského typu (viz obrázek 3). 
Introduction 14 03 The reactor at the Ignalina plant in Lithuania is a graphite‐moderated (RBMK‐ 1500) reactor, a sub‐category of boiling water reactors, also commonly referred to as a Chernobyl‐type reactor (see Figure 3).
Jedná se o první případ vyřazování reaktoru s grafitovým moderátorem z provozu5. 
This is the first time that such a graphite‐moderated reactor is being decommissioned5.
Ilustrace jaderné elektrárny s reaktorem s grafitovým moderátorem (RBMK-1500) Reaktorová hala, součást kontrolovaného pásma Turbínová hala Turbína Kondenzátor Hlavní cirkulační čerpadlo Rozvodna Rozvodná síť Generátor Transformátor Chladicí voda z/do jezera Separátor páry Palivové články Reaktor Grafitové regulační tyče Hlavní cirkulační čerpadlo Prvky reaktoru a hlavního chladicího okruhu v budově reaktoru tvoří aktivovaný a kontaminovaný primární okruh, který je přímo spojen s turbínou a kondenzátorem v turbínové hale. 
Illustration of a graphite‐moderated reactor nuclear power plant (RBMK‐1500) Reactor hall/building, part of the controlled area Turbine hall Turbine Condenser Main circulation pump Switchyard Grid Transformer Drum form steam separator Generator Fuel elements Reactor Graphite control elements Cooling water from/back to lake Main circulation pump The reactor and the main cooling circuit components in the reactor building form the activated and contaminated circuit, which is directly connected to the turbine and condenser in the turbine hall.
Bloky 1 a 2 v elektrárně Ignalina nemají masivní ochranný obal (kontejnment) z oceli a betonu jako konečnou bariéru proti velkému úniku radiace v případě nehody reaktoru a prvků hlavního chladicího okruhu. 
Ignalina units 1 and 2 lack a massive steel and concrete containment structure as the final barrier against the mass release of radiation in an accident in the reactor and in main cooling circuit components.
5 Ačkoli jsou uzavřeny, nebyly reaktorové bloky v Černobylu vyřazeny z provozu. 
5 Though closed, the reactor units at Chernobyl have not been decommissioned.
Po nehodě v roce 1986 byl reaktorový blok 4 obestavěn „sarkofágem“. 
Following the accident in 1986, reactor unit 4 was encased in a ‘sarcophagus’.
Úvod 15 Programy pomoci EU pro vyřazování jaderných 04 Uzavření a následné vyřazení těchto jaderných elektráren z provozu před koncem jejich projektované životnosti představovalo pro tři dotčené členské státy významnou finanční a hospodářskou zátěž, a to tím spíše, že tyto státy neakumulo-valy vnitrostátní finanční prostředky k pokrytí úplných nákladů na vyřazování z provozu a postrádaly potřebnou infrastrukturu pro nakládání s odpadem6. 
Introduction 15 The EU’s nuclear decommissioning assistance 04 The shutdown and subsequent decommissioning of these nuclear power plants before the end of their design lifetime represented a significant financial and economic burden for the three Member States concerned, all the more so since they had not accumulated national funds to cover the full cost of decommission‐ ing and lacked the necessary waste management infrastructure6.
05 EU souhlasila s poskytnutím finanční podpory od roku 1999. 
05 The EU agreed to provide financial support from 1999.
Tato pomoc byla zahájena v rámci programu PHARE, což byl předvstupní nástroj určený k směrování finanční a technické pomoci kandidátským zemím ve střední a východní Evropě. 
This began under the PHARE programme, which was a pre‐accession instrument designed to chan‐ nel financial and technical assistance to the candidate countries in central and eastern Europe.
Jakmile uvedené tři země přistoupily k EU, byla podpora nadále poskytována v rámci programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu podle ustanovení jednotlivých smluv o přistoupení a nařízení Rady (přehled viz příloha II)7. 
Once the three countries joined the EU, support continued under the nuclear decommissioning assistance programmes (NDAPs) on the basis of the provisions in the individual accession treaties and in Council regulations (see Annex II for an overview)7.
Pro každou zemi byl zaveden samostatný specializovaný program podpory. 
A separate, dedicated support programme was put in place for each country.
06 V době od zahájení programů podpory v roce 1999 až do roku 2013 tyto programy zahrnovaly: ο opatření pro vyřazování z provozu, která měla pomoci zmírnit část finančního břemene kladeného na členské státy v rámci vyřazování jaderných elektráren z provozu, ο opatření, která měla pomoci zmírnit některé dopady ztracené vnitrostátní kapacity pro výrobu energie v důsledku předčasného uzavření elektrárny. 
06 Between the beginning of the support programmes in 1999 and up until 2013, these programmes involved: ο decommissioning measures to help relieve some of the financial burden placed on these Member States as they begin to decommission the plants; ο measures to help mitigate some of the effects of lost national energy produc‐ tion capacity due to early closure.
07 V současném programovém období 2014–2020 jsou k financování v rámci programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu způsobilá pouze opatření pro vyřazování z provozu8, která sledují konkrétní cíle vymezené v tabulce 1. 
07 In the current 2014‐2020 period, only decommissioning measures8 are now eligi‐ ble for funding under the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes, which pursue the specific objectives outlined in Table 1.
6 Pracovní dokument útvarů Komise Nuclear Decommissioning Assistance Programme Data (Údaje programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu), SEK(2011) 914 v konečném znění. 
6 Commission staff working paper, ‘Nuclear decommissioning assistance programme data’ (SEC(2011) 914 final).
7 Vedle podpory z EU obdržely Litva a Bulharsko rovněž samostatné granty z účtů pro jadernou bezpečnost spravovaných Evropskou bankou pro obnovu a rozvoj (EBRD) určené na bezpečnost jaderného provozu. 
7 In addition to EU support, Lithuania and Bulgaria have also received separate grants from nuclear safety accounts managed by the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) for operational nuclear safety.
8 Opatření ke zmírnění následků, včetně energetické účinnosti a obnovitelné energie, jsou způsobilá k financování v rámci evropských strukturálních a investičních fondů, jejichž příjemci jsou všechny tři členské státy. zařízení z provozu 
8 Mitigation measures, including energy efficiency and renewable energy, are eligible for funding under the European Structural and Investment Funds, from which all three Member States benefit. programmes
Úvod 16 Konkrétní cíle programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v období 2014–2020 Program Konkrétní cíle Ignalina, Litva Odstranění paliva z aktivní zóny reaktoru v bloku 2 a z palivových nádrží bloků 1 a 2 do zařízení pro suché skladování vyhořelého paliva. 
Introduction 16 Specific objectives of the EU’s nuclear decommissioning assistance programmes for 2014‐2020 Programme Specific objectives Ignalina, Lithuania Defuelling the reactor core of unit 2 and the reactor fuel ponds of units 1 and 2 into the dry spent fuel storage facility. Safely maintaining the reactor units.
Provedení demontáže v turbínové hale a v ostatních pomocných budovách. 
Dismantling operations in the turbine hall and other auxiliary buildings.
Bezpečné nakládání s odpadem při vyřazování z provozu v souladu s podrobným plánem nakládání s odpadem. 
Safely managing the decommissioning waste in accordance with a detailed waste management plan.
Kozloduj, Bulharsko Provedení demontáže v turbínových halách bloků 1–4 a v pomocných budovách. 
Kozloduy, Bulgaria Dismantling operations in the turbine halls of units 1 to 4 and in auxiliary buildings.
Demontáž velkých součástí a zařízení v budovách reaktoru bloků 1–4. 
Dismantling large components and equipment in the reactor buildings of units 1 to 4.
Bohunice, Slovensko Provedení demontáže reaktoru V1 v turbínové hale a v pomocných budovách. 
Bohunice, Slovakia Dismantling operations in the turbine hall and auxiliary buildings of reactor V1.
Demontáž velkých součástí a zařízení v budovách reaktoru V1. 
Dismantling large components and equipment in the V1 reactor buildings.
Vše Případně opatření k zachování vysoké úrovně bezpečnosti v blocích jaderné elektrárny vyřazovaných z provozu, včetně podpory týkající se pracovníků jaderné elektrárny. 
All Possible measures to maintain a high level of safety at the units under decommissioning, including support for the nuclear power plants’ personnel.
Zdroj: EÚD, podle nařízení Rady (Euratom) č. 1368/2013 a (EU) č. 
Source: ECA, based on Council Regulations (Euratom) No 1368/2013 and No 1369/2013.
08 Do roku 2020 dosáhne podpora z EU celkové výše 3,8 miliardy EUR (viz obrázek 4). 
08 By 2020, EU support will have totalled 3.8 billion euro (see Figure 4).
Pomoc EU Litvě, Bulharsku a Slovensku pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v letech 1999–2020 v mil. EUR 900 800 700 600 530 500 423 400 340 Ignalina, Litva Kozloduj, Bulharsko 293 Bohunice, Slovensko 225 2014–2020 (7 let) 837 510 2007–2013 (7 let) 300 201 200 100 0 1999–2006 (8 let) Zdroj: EÚD na základě údajů z Evropské komise. 
The EU’s nuclear decommissioning assistance for Lithuania, Bulgaria and Slovakia from 1999 to 2020 million euro 900 800 700 600 530 500 423 400 340 Ignalina, Lithuania Kozloduy, Bulgaria 293 Bohunice, Slovakia 225 201 4-202 0 (7 years) 837 510 200 7-201 3 (7 years) 451 300 201 200 100 0 199 9-200 6 (8 years) Source: ECA, based on data from the European Commission.
451 Obrázek 4 Tabulka 1 
Figure 4 Table 1
Úvod 17 09 Největší část pomoci směřovala do Litvy, následované Bulharskem a poté Slovenskem (viz obrázek 5)9. 
Introduction 17 09 The biggest share has gone to Lithuania, followed by Bulgaria and then Slovakia (see Figure 5)9.
Podíl na celkové pomoci EU pro vyřazování z provozu podle členských států za období 1999–2020 9 V celé této zprávě jsou členské státy uváděny v pořadí podle velikosti jejich příslušných programů takto: Litva, Bulharsko a Slovensko. 
Share per Member State of overall EU decommissioning assistance from 1999 to 2020 9 Throughout this report, the Member States are listed in the order of the size of their respective programmes as follows: Lithuania, Bulgaria and Slovakia.
10 SEK(2011) 1387 v konečném znění, pracovní dokument útvarů Komise, Posouzení dopadu. 
10 SEC(2011) 1387 final, Commission staff working paper, ‘Impact assessment’.
11 COM(2016) 177 final ze dne 4. dubna 2016, s. 7, sdělení Komise o jaderném ukázkovém programu předloženém Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru v souladu s článkem 40 Smlouvy o Euratomu k vyjádření stanoviska, dále jen „sdělení Komise o jaderném ukázkovém programu z roku 2016“. 
11 COM(2016) 177 final of 4 April 2016, p. 7, ‘Nuclear illustrative programme presented under Article 40 of the Euratom Treaty for the opinion of the European Economic and Social Committee’, in the following referred to as the Commission’s 2016 nuclear illustrative programme.
Ignalina, Litva 1 818 milionů EUR 48 % Zdroj: EÚD na základě údajů z Evropské komise. 
Ignalina, Lithuania 1 818 million euro 48 % Source: ECA, based on data from the European Commission.
10 Kozloduj, Bulharsko 1 143 milionů EUR 30 % Bohunice, Slovensko 849 milionů EUR 22 % Ve svém posouzení dopadů vypracovaném pro finanční období 2014–2020 Komise uvedla, že „nepředpokládá další prodlužování finanční podpory z EU“ po roce 202010. 
10 Kozloduy, Bulgaria 1 143 million euro 30 % Bohunice, Slovakia 849 million euro 22 % In its impact assessment prepared for the 2014‐2020 financial period, the Com‐ mission stated that it did ‘not foresee any further extension of financial EU sup‐ port’ beyond 202010.
11 Vyřazování jaderných zařízení z provozu je konečný krok v životním cyklu jaderné elektrárny. 
What is nuclear decommissioning? 11 Nuclear decommissioning is the final step in the life cycle of a nuclear power plant.
V celé Evropě roste počet jaderných elektráren, u kterých již vyřazování z provozu probíhá nebo k němu v krátkodobém či střednědobém výhledu dojde. 
Across Europe, a growing number of nuclear power plants are already be‐ ing decommissioned or will be in the short/mid term.
Ke konci roku 2015 bylo v EU v provozu 129 jaderných reaktorů a dalších 91 bylo uzavřeno, z toho tři byly zcela vyřazeny z provozu (viz příloha III). 
At the end of 2015 there were 129 nuclear reactors in operation in the EU, and a further 91 that had been shut down, of which three had been completely decommissioned (see Annex III).
Podle odhadů bude více než 50 ze 129 reaktorů, které jsou v provozu, do roku 2025 trvale odstaveno11. 
It is estimated that more than 50 of the 129 reactors in operation will be shut down by 202511.
Úvod 18 Stav jaderných reaktorů v EU k 31. prosinci 2015 12 Bezpečnostní normy MAAE, Decommissioning of Facilities, General Safety Requirements No. 
Introduction 18 Status of nuclear power reactors in the EU as at 12 IAEA Safety Standards, Decommissioning of facilities — General safety requirements No.
GSR, část 6), 2014. 
GSR part 6, 2014.
Uzavřeno: 91 reaktorů (z nichž tři byly zcela vyřazeny z provozu) Ve výstavbě: 4 reaktory V provozu: 129 reaktorů Zdroj: EÚD, na základě údajů z Evropské komise a informačního systému organizace MAAE o jaderných reaktorech (Power Reactor Information System, PRIS). 
31 December 2015 Shut down: 91 reactors (of which 3 completely decommissioned) Under construction: 4 reactors In operation: 129 reactors Source: ECA, based on data from the European Commission and the IAEA’s Power Reactor Information System (PRIS).
12 Vyřazování jaderných zařízení z provozu zahrnuje celou škálu specifických procesů, z nichž některé probíhají souběžně. 
12 Nuclear decommissioning involves a range of specific processes, some of which run in parallel.