natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabulka 3 – Indexy kvality ovzduší pro PM10 (k březnu 2018) Zdroj: EEA a internetové stránky příslušných měst. 78. 
Table 3 – PM10 air quality indices (as of March 2018) Source: EEA and cities websites. 78.
Pomocí indexu agentury EEA mohou občané porovnávat kvalitu ovzduší v celé Evropě v reálném čase. 
By consulting the EEA index, citizens can compare air quality across Europe in real time.
To není totéž jako posouzení souladu s normami EU (což by vyžadovalo delší datové řady). 
This is not the same as assessing compliance with the EU standards (which requires longer data series).
Obrázek 11 – Index kvality ovzduší agentury EEA ke dni 20. března 2018 Evropský index kvality ovzduší ov velmi neuspokojivá nejsou údaje Vysvětlivky Zdroj: EEA. 
Figure 11 – EEA’s air quality index for 20.3.2018 Source: EEA.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší ukládá členským státům, aby informovaly veřejnost o možných zdravotních dopadech znečištění ovzduší. 
The AAQ Directive requires that Member States inform the public on the possible health effects of air pollution.
Online informací poskytovaných veřejnými orgány o vlivu znečištění ovzduší na zdraví a o opatřeních, jimiž mohou občané zmírnit rizika, bylo často málo a byly těžko dostupné. 
The online information provided by public authorities regarding the health impacts of air pollution and the measures citizens can take to mitigate risks was sometimes scarce and hard to find.
Tato skutečnost je o to závažnější, zvážíme-li, že normy EU podceňují rizika, která představuje špatná kvalita ovzduší (viz body 19–27). 
This is all the more important if one considers that EU standards underestimate the risks posed by poor air quality (see paragraphs 19 to 27).
Členské státy jsou povinné předkládat Komisi údaje o kvalitě ovzduší v reálném čase88. 
Member States are required to report real-time air quality data to the Commission88.
V době našeho auditu tak činilo dvacet pět členských států89. 
At the time of our audit, twenty-five Member States did so89.
Ze šesti měst, která jsme navštívili, uváděly na svých internetových stránkách údaje v reálném čase čtyři90. 
Of the six cities we visited, four These are data technically designated as up-to-date (“UTD”) data.
Tato města používala řadu nástrojů k informování veřejnosti. 
These cities used a variety of tools to keep the public informed.
V tabulce 4 jsou uvedeny příklady osvědčených postupů, jež města používají k informování občanů. 
Table 4 shows some of the good practices they used to inform citizens.
Tabulka 4 – Osvědčené postupy v oblasti informování občanů 45 Prostorové mapy používající modelování Brusel, Milán, Ostrava Oznámení v době, kdy znečištění dosahuje nejvyšších hodnot (formou SMS nebo e-mailu atd.) 
Table 4 – Good practices to inform citizens Spatial maps using modelling Brussels, Milan, Ostrava Notification during pollution peaks (SMS or email etc.)
Brusel, Krakov, Ostrava Aplikace pro chytré telefony Ostrava, Krakov Zobrazovací panely na veřejných místech (ulice, metro) Krakov, Sofie Datové řady pro analýzu ke stažení Brusel, Stuttgart, Milán, Krakov Systém včasného varování před výskytem PM založený na předpovědích počasí Stuttgart 81. 
Brussels, Krakow, Ostrava Smartphone apps Ostrava, Krakow Display panels in public spaces (streets, metro) Krakow, Sofia Downloadable data series for analysis Brussels, Stuttgart, Milan, Krakow Early PM alert system based on weather forecasts Stuttgart 81.
Ačkoli většina měst, která jsme navštívili, vytvářela indexy kvality ovzduší a zveřejňovala údaje o kvalitě ovzduší v reálném čase a některá z nich zavedla i další osvědčené postupy, dospěli jsme k závěru, že kvalita informování veřejnosti nebyla tak zřejmá ani užitečná jako v případě informací poskytovaných jinými evropskými městy91. 
While most of the cities we visited produced air quality indices and real time air quality data, and some had adopted other good practices, we concluded that the quality of public information was not as clear or useful as the information made available by some other European cities91.
Podle Světové zdravotnické organizace je znečištění ovzduší největším rizikem pro zdraví v EU. To dle odhadů agentury EEA způsobuje každoročně zhruba 400 000 předčasných úmrtí, přičemž jeho účinkům jsou zvláště vystaveni lidé v městských oblastech. 
According to the World Health Organization, air pollution is the biggest environmental risk to health in the EU, and the EEA estimates that it causes about 400 000 premature deaths each year, with people in urban areas particularly exposed.
Mezi nejškodlivější látky znečišťující ovzduší patří částice, oxid dusičitý, oxid siřičitý a přízemní ozon. 
Particulate matter, nitrogen dioxide, sulphur dioxide and ground level ozone are the most harmful of these air pollutants.
Základním kamenem politiky EU v oblasti čistého ovzduší je směrnice o kvalitě ovzduší z roku 2008, protože stanoví koncentrační limity pro znečišťující látky ve vzduchu, který dýcháme. 
The 2008 Ambient Air Quality (AAQ) Directive is the cornerstone of the EU’s clean air policy, as this sets concentration limits for pollutants in the air we breathe.
Dospěli jsme k závěru, že opatření EU na ochranu lidského zdraví před znečištěním ovzduší nevedla k očekávaným dopadům. Značné lidské a hospodářské náklady znečištění se dosud neodrazily v přiměřených opatřeních v celé EU. 
We concluded that EU action to protect human health from air pollution had not delivered the expected impact. The significant human and economic costs have not yet been reflected in adequate action across the EU.
Ačkoli kvalitě ovzduší prospělo snižování emisí, na zdraví občanů má stále znečištění ovzduší značný vliv. 
Although air quality has benefited from emission reductions, citizens’ health is still heavily affected by air pollution.
Některé normy EU v oblasti kvality ovzduší jsou mírnější, než by odpovídalo důkazům o vlivu znečištění ovzduší na zdraví. 
Several of the EU’s air quality standards are weaker than the evidence on health impacts of air pollution suggests.
Členské státy tyto normy často nedodržují a nepřijaly dostatečně účinná opatření ke zlepšení kvality ovzduší. 
Member States often do not comply with these standards, and they have not taken enough effective action to improve air quality.
Monitorování a následné vymáhání ze strany Komise nevedlo k účinným změnám. Zjistili jsme, že některé politiky EU dosud dostatečně neodrážejí význam zlepšování kvality ovzduší, přičemž konstatujeme, že financování z EU poskytuje užitečnou podporu. 
The Commission’s monitoring and subsequent enforcement did not lead to effective change. We found that some EU policies do not yet sufficiently well reflect the importance of improving air quality, while noting that EU funding provides useful support.
Občané mohou sehrát klíčovou roli při monitorování provádění směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší členskými státy, jak je patrné z úspěšných soudních řízení v několika členských státech, přičemž povědomí a informovanost veřejnosti se zvyšovaly. 
Citizens can play a key role in monitoring the Member States implementation of the AAQ Directive, as seen in successful Court action in several Member States, and public awareness and information was growing.
V následujících bodech jsou popsány naše hlavní závěry a příslušná doporučení. 
The following paragraphs detail our main conclusions and respective recommendations.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší vycházejí z norem kvality ovzduší, které jsou v současnosti 15 až 20 let staré. 
The AAQ Directive is based on air quality standards that are by now 15 to 20 years old.
Některé z těchto norem jsou mnohem mírnější než pokyny Světové zdravotnické organizace. 
Some of these standards are much weaker than the World Health Organization guidelines.
Normy navíc umožňují častější překračování limitů a nezahrnují žádnou krátkodobou normu pro PM2,5, což je velmi škodlivá látka znečišťující ovzduší (viz tabulka 1 a body 18–26). 
Furthermore, the standards allow limits to be exceeded frequently and do not include any short-term standard for PM2.5, a very harmful air pollutant (see Table 1 and paragraphs 18 to 26).
Odborníci na zdraví podporují zavedení přísnějších norem v EU (viz bod 27). 
Health professionals support stricter standards in the EU (see paragraph 27).
Díky tomu jsou některé oblasti, kde je špatná kvalita ovzduší, v souladu s právem EU. 
It means that some locations with poor air quality are compliant with EU law.
I když se situace zlepšuje, většina členských států stále nedodržuje normy EU v oblasti kvality ovzduší (body 28–29). 
While the situation is improving, most Member States still do not comply with the EU’s air quality standards (paragraphs 28 to 29).
Pokud jde o stanovení hodnot kvality ovzduší, zjistili jsme, že neexistují dostatečné záruky, že členské státy měří kvalitu ovzduší na správných místech. 
Concerning the measurement of air quality, we found that there were insufficient guarantees that air quality was being measured by the Member States in the right locations.
Vzhledem k nepřesně stanoveným kritériím ve směrnici nemusely členské státy nutně stanovovat hodnoty koncentrací v blízkosti hlavních městských silnic nebo velkých průmyslových areálů (viz body 32–34), které přitom byly významnými zdroji znečištění. 
Due to imprecise criteria in the Directive, the Member States did not necessarily measure concentrations near main urban roads or big industrial sites (see paragraphs 32 to 34), which were still major sources of pollution.
Konstatujeme, že lhůta pro členské státy na předkládání údajů Komisi podle směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší je méně přísná než lhůta ve starších směrnicích (bod 35). 
We note that the deadline for Member States to 43 44 report data to the Commission as set by the AAQ Directive is less strict than in earlier Directives (paragraph 35).
Zjistili jsme, že členské státy nepřijaly dostatečně účinná opatření k co nejrychlejšímu zlepšení kvality ovzduší. 
We found that Member States were not taking enough effective action to improve air quality as quickly as possible.
Kvalita plánů kvality ovzduší členských států byla celkově nedostatečná a plány obsahovaly špatně cílená opatření. 
Overall, the quality of Member States’ Air Quality Plans was insufficient and included poorly targeted measures.
Často byly poznamenány slabým řízením (například nedostatečnou koordinací mezi celostátními a místními orgány), neobsahovaly výpočet nákladů nebo financování a neposkytovaly informace o skutečném dopadu přijatých opatření na kvalitu ovzduší. 
They often suffered from weak governance (for example, a lack of coordination between national and local authorities); were not costed or funded; and did not provide information about the real impact of measures taken on air quality.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší neukládá členským státům, aby informovaly Komisi o provádění svých plánů. 
The AAQ Directive does not oblige Member States to inform the Commission on the performance of their Plans.
Nedostatečný pokrok ve zlepšování kvality ovzduší ukazuje na potřebu účinnějších opatření (viz body 36–47). 
The insufficient progress in improvement of air quality illustrates a need for more effective action (see paragraphs 36 to 47).
Při monitorování plnění ze strany členských států čelí Komise omezením. Členské státy nemají povinnost podávat zprávy o provádění svých plánů kvality ovzduší. 
Member States are not required to report on implementation of their Air Quality Plans.
Některá ustanovení směrnice jsou obtížně ověřitelná a Komise dostává stovky plánů kvality ovzduší a rozsáhlé soubory údajů, které je třeba přezkoumat. 
Some provisions of the Directive are difficult to verify, and the Commission receives hundreds of Air Quality Plans and extensive data sets to review.
Zjistili jsme, že Komise stíhala členské státy u Soudního dvora, když se domnívala, že vážně porušily směrnici (viz body 48–50). 
We found that the Commission has pursued Member States at the European Court of Justice when it considered that they were in serious breach of the Directive (see paragraphs 48 to 50).
Tato donucovací opatření jsou však zdlouhavá a navzdory několika příznivým rozsudkům (body 51–54) jsou limity kvality ovzduší nadále často porušovány. 47 
However, these enforcement measures are lengthy, and to date, despite obtaining several favourable judgements (paragraphs 51 to 54), air quality limits continue to be frequently breached.
48 Doporučení 1 – Účinnější opatření Komise Aby účinněji přispívala ke zlepšování kvalitu ovzduší, měla by Komise: a) sdílet osvědčené postupy z členských států, které ve svých plánech kvality ovzduší úspěšně zohlednily požadavky směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší, týkající se oblastí jako informace relevantní pro účely monitorování, cílená, rozpočtově zajištěná a krátkodobá opatření ke zlepšení kvality ovzduší a plánované snížení úrovní koncentrace na konkrétních místech; b) aktivně řídit každou fázi řízení o nesplnění povinnosti za účelem zkrácení doby před vyřešením případů nebo před jejich postoupením Soudnímu dvoru; c) napomáhat členským státům, které jsou nejvíce postiženy znečišťováním ovzduší přecházejícím hranice států v EU, v jejich spolupráci a společných činnostech včetně zavádění příslušných opatření do jejich plánů kvality ovzduší. 
Recommendation 1 – More effective action by the Commission To take more effective action to improve air quality, the Commission should: (a) Share best practice from Member States who have successfully reflected the requirements of the AAQ Directive in their Air Quality Plans, including on issues such as information relevant for monitoring purposes; targeted, budgeted and short-term measures to improve air quality; and planned reductions in concentration levels at specific locations.
Naše závěry týkající se norem kvality ovzduší, opatření členských států ke zlepšení kvality ovzduší a následného monitorování a vymáhání a povědomí a informovanosti veřejnosti (viz níže) nás přivádí k doporučení, aby Komise zvážila ambiciózní aktualizaci směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší, která je nadále významným nástrojem v úsilí o čistší vzduch. 
Our conclusions relating to air quality standards, actions by Member States to improve air quality, and subsequent monitoring and enforcement, and public awareness and information (see below) lead us to recommend to the Commission to consider an ambitious update of the Ambient Air Quality Directive, which remains a significant instrument to make our air cleaner.
Doporučení 2 – Ambiciózní aktualizace směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší Komise by při přípravě svého návrhu pro normotvůrce měla řešit tyto otázky: a) zvážit aktualizaci mezních a cílových hodnot EU (pro PM, SO2 a O3) v souladu s nejnovějšími pokyny WHO, snížit počet, kolikrát mohou koncentrace překročit normy (pro PM, NO2, SO2 a O3) a stanovit krátkodobé mezní hodnoty pro PM2,5 a varovné prahové hodnoty pro PM; b) zlepšit plány kvality ovzduší, zejména jejich zaměřením na výsledky a stanovením požadavku na roční předkládání zpráv o jejich provádění a na jejich aktualizaci, kdykoli je to zapotřebí. 
Recommendation 2 – Ambitious update of the AAQ Directive The Commission should address the following issues when preparing its proposal to the legislator: (a) Considering updating the EU limit and target values (for PM, SO2 and O3), in line with the latest WHO guidance; reducing the number of times that concentrations can exceed standards (for PM, NO2, SO2 and O3); and setting a short-term limit value for PM2.5 and alert thresholds for PM. (b) Improvements to the Air Quality Plans, notably by making them result oriented; and by requiring yearly reporting of their implementation; and their update whenever necessary.
Počet plánů kvality ovzduší na zónu kvality ovzduší by měl být omezen; c) přesnost požadavků na umístění měřicích stanic zaměřených na průmyslové lokality nebo na dopravu s cílem lépe stanovit hodnoty nejvyšší expozice obyvatelstva znečištěnému ovzduší a 
The number of Air Quality Plans by air quality zone should be limited. (c) The precision of the requirements for locating industrial and traffic measuring stations, to better measure the highest exposure of the population to air pollution; and to set a minimum number of measurement stations per type (traffic, industrial or background). (d) The possibility for the Commission to require additional monitoring points where it considers this is necessary to better measure air pollution. (e) Advancing the date (currently 30 September of year n+1) to at least 30 June n+1, to report validated data, and explicitly requiring Member States to provide up-to-date (real time) data.
Mnoho politik EU má dopad na kvalitu ovzduší. 
Many EU policies have an impact on air quality.
Vzhledem k významným lidským a ekonomickým nákladům na znečištění ovzduší se domníváme, že důležitost tohoto problému se dosud dostatečně neodráží v určitých politikách EU. 
Given the significant human and economic costs of air pollution, we consider that the importance of this problem is not yet sufficiently well reflected in some EU policies.
Politiky EU, jako jsou politiky v oblasti klimatu, energie, dopravy, průmyslu a zemědělství, obsahují prvky, jež mohou být škodlivé pro čistý vzduch (viz body 55–63). 
For example, climate and energy, transport, industry, and agriculture policies contain elements that can be detrimental to clean air (see paragraphs 55 to 63).
Na opatření týkající se kvality ovzduší je přímo vyčleněno necelé 1 % financování politiky soudržnosti EU. 
Less than 1 % of EU cohesion policy funding is directly allocated to air quality measures.
Nicméně další činnosti v rámci politiky soudržnosti mohou nepřímo přispívat ke zlepšení kvality ovzduší. 
However other cohesion policy actions can indirectly benefit air quality.
Zjistili jsme, že projekty financované z EU nebyly dostatečně dobře cílené a nebyly podporovány plány členských států na zlepšení kvality ovzduší, avšak zaznamenali jsme také několik zdárných příkladů. 
We found that EU funded projects were not sufficiently well targeted and supported by Member States’ plans to improve air quality, but we also identified several good examples.
Viděli jsme, jak projekty LIFE pomohly občanům podniknout kroky směřující ke zlepšení kvality ovzduší v členských státech a lépe zacílit činnosti financované z EU (body 64–71). 
We saw that LIFE projects helped citizens take action seeking to improve air quality in their Member States and better target EU funded actions (paragraphs 64 to 71).
49 Doporučení 3 – Upřednostňování a zohledňování otázek kvality ovzduší v politikách EU Aby se kvalita ovzduší hlouběji začlenila do politik EU, měla by Komise vypracovat hodnocení: a) dalších politik EU, které obsahují prvky, jež mohou mít nepříznivý vliv na čistotu vzduchu, a přijmout opatření k lepšímu sladění těchto politik s cílem kvality ovzduší; 50 b) skutečného využití příslušných finančních prostředků, které jsou k dispozici na podporu dosahování cílů EU v oblasti kvality ovzduší, při řešení emisí látek znečišťujících ovzduší, zejména PM, NOX a SOX. 
Recommendation 3 – Prioritising and mainstreaming air quality into EU policies To further mainstream air quality into EU policies, the Commission should produce assessments of: (a) other EU policies that contain elements that can be detrimental to clean air, and take action to better align these policies with the air quality objective. (b) the actual use of relevant funding available in support of EU air quality objectives to tackle air pollution emissions, notably PM, NOX and SOX.
Termín pro splnění doporučení: 2022. 
Target implementation date: 2022.
Povědomí a informovanost veřejnosti hrají klíčovou úlohu při řešení problémů souvisejících se znečištěním ovzduší. 
Public awareness and information has a critical role in addressing air pollution.
V poslední době se občané více zajímají o otázky kvality ovzduší a obracejí se na vnitrostátní soudy, které v několika členských státech rozhodly ve prospěch práva občanů na čistý vzduch (body 72 a 73). 
Recently, citizens have been getting more involved in air quality issues and national Courts have ruled in favour of citizens’ right to clean air in several Member States (paragraphs 72 and 73).
Zjistili jsme však, že na rozdíl od jiných směrnic v oblasti ochrany životního prostředí neobsahuje směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší žádná konkrétní ustanovení, která by zaručila práva občanů na přístup ke spravedlnosti (viz bod 74). 
Yet, we found that, compared to other environmental Directives the AAQ Directive contains no specific provisions to guarantee the rights of citizens to access to justice (see paragraph 74).
Rovněž jsme zjistili, že kvalita informací o kvalitě ovzduší poskytovaných občanům byla někdy nejasná (viz body 76–81). 
47 We also saw that the quality of information made available to citizens on air quality was sometimes unclear (see paragraphs 76 to 81).
Doporučení 4 – Zlepšení povědomí a informovanosti veřejnosti Aby se zlepšila kvalita informací pro občany, měla by Komise: a) s pomocí odborníků na zdraví stanovit a vypracovat výčet nejdůležitějších informací, které by Komise a orgány členských států měly poskytovat občanům (včetně informací o dopadech na zdraví a doporučení ohledně chování); b) podporovat členské státy, aby přijaly osvědčené postupy pro komunikaci s občany a zapojení občanů do záležitostí týkajících se kvality ovzduší; c) zveřejňovat hodnocení zón kvality ovzduší s nejlepším a nejhorším pokrokem dosaženým každý rok a sdílet osvědčené postupy uplatňované na nejúspěšnějších místech; d) vytvořit internetový (online) nástroj umožňující občanům ohlašovat porušování kvality ovzduší a poskytovat zpětnou vazbu Komisi v otázkách souvisejících s opatřeními členských států týkajícími se kvality ovzduší; e) podporovat členské státy, aby vytvářely uživatelsky přívětivé nástroje pro přístup široké veřejnosti k informacím o kvalitě ovzduší a jejím monitorování (např. aplikace pro chytré telefony a/nebo specializované stránky v sociálních médiích); 51 f) spolu s členskými státy usilovat o dohodu ohledně harmonizace indexů kvality ovzduší. 
Recommendation 4 – Improving public awareness and information To improve the quality of information for citizens, the Commission should: (a) Identify and compile, with the help of health professionals, the most critical information that the Commission and Member States authorities should make available to citizens (including health impacts and behavioural recommendations). (b) Support the Member States to adopt best practices to communicate with and involve citizens in air quality matters. (c) Publish rankings of air quality zones with the best and worst progress achieved each year and share the best practices applied by the most successful locations. (d) Develop an online tool that allows citizens to report on air quality violations and provide feedback to the Commission on issues related to Member States’ actions on air quality. (e) Support the Member States to develop user-friendly tools for the access of general public to air quality information and monitoring (for example, smartphone apps and/or social media dedicated pages). (f) Together with the Member States, seek an agreement on harmonising air quality indices.
Cílové datum realizace: 2022. 
Target implementation date: 2022.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Nikolaos A. Milionis, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 11. července 2018. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 July 2018.