natgillin/translations-raw huggingface dataset:
6 Článek 13 Pařížské dohody ve zprávě konference smluvních stran týkající se jejího dvacátého prvního zasedání konaného v Paříži ve dnech 30. listopadu až 13. prosince 2015, která je ze dne 29. ledna 2016 a odkazuje se na ni pod kódem FCCC/ CP/2015/10/add.1. 
6 Article 13 of the Paris Agreement in the Report of the Conference of the Parties on its twenty-first session, held in Paris from 30 November to 13 December 2015, dated 29 January 2016 and referenced FCCC/CP/2015/10/ add.1.
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, „Rozpočet – Evropa 2020“, část II, s. 13. 
7 http://www.eea.europa.eu/ publications/ european-union-greenhouse-gas-inventory-2016 8 COM(2011) 500 final of 29 June 2011, ‘A Budget for Europe 2020’, Part II, p. 13.
9 COM(2013) 167 final ze dne 26. března 2013, „Nová mezinárodní dohoda o změně klimatu: jak koncipovat mezinárodní politiku v oblasti klimatu po roce 2020“. 
9 COM(2013) 167 final of 26 March 2013 ’The 2015 International Climate Change Agreement: Shaping international climate policy beyond 2020‘.
10 Odhadováno jakožto 20 % z 1 062,6 miliardy EUR, což odpovídá celkovým závazkům v běžných cenách uvedeným ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020. 
10 Estimated as 20 % of 1 062.6 billion euros, which corresponds to the total commitments at current prices of the 2014-2020 multiannual financial framework.
11 Viz výroční zpráva o činnosti Generálního ředitelství pro oblast klimatu za rok 2014, s.16. 
11 See the Directorate-General for Climate Action’s Annual Activity Report for 2014, p. 16.
12 Tento cíl nezahrnuje oblasti mimo rozpočet EU, například úvěrové operace Evropské investiční banky. 
12 This target does not include areas outside the EU budget, for example, the lending operations of the European Investment Bank.
Evropská investiční banka si stanovila za cíl vyhradit přinejmenším 25 % celkových úvěrů, které poskytuje, na opatření v oblasti klimatu a 35% podíl svých investic v rozvojových zemích směřovat na opatření v oblasti klimatu. 
The European Investment Bank has set itself a target of committing a minimum of 25 % of its total lending for climate action and a 35 % climate action share in its investments in developing countries.
Úvod 13 Cíle EU pro snížení emisí skleníkových plynů ο Do roku 202013: — 20% snížení emisí skleníkových plynů (oproti úrovním roku 1990); — 20% podíl energie z obnovitelných zdrojů v rámci spotřeby energie; — 20% zvýšení energetické účinnosti. ο Do roku 203014: — přinejmenším 40% snížení emisí skleníkových plynů (oproti úrovním z roku 1990); — přinejmenším 27% podíl energie z obnovitelných zdrojů v rámci spotřeby energie; — orientační cíl zlepšit energetickou účinnost alespoň o 27 % v porovnání s prognózou budoucí spotřeby energie15. ο Do roku 205016 má EU v úmyslu snížit své emise skleníkových plynů v porovnání s rokem 1990 o 80 % až 95 %, což by se mělo projevit ve všech hlavních odvětvích. 
Introduction 13 EU targets for reducing greenhouse gas emissions ο By 202013: — 20 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — 20 % share of renewable energy in energy consumption; — 20 % gains in energy efficiency. ο By 203014: — at least 40 % reduction in greenhouse gases emissions (from 1990 levels); — at least 27 % share of renewable energy in energy consumption; — indicative target to improve energy efficiency by at least 27 % compared to projections of future energy consumption15. ο By 205016, the EU intends to reduce its greenhouse gas emissions by between 80 % and 95 % compared to 1990 comprising all main sectors.
13 KOM(2008) 30 v konečném znění ze dne 23. ledna 2008, „20 a 20 do roku 2020 – Změna klimatu je pro Evropu příležitostí“ (balíček pro oblast klimatu a energetiky na období do roku 2020). 
13 COM(2008) 30 final of 23 January 2008, ‘20 20 by 2020 Europe’s climate change opportunity’ (2020 Climate and Energy Package).
14 COM(2014) 15 final ze dne 22. ledna 2014, „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky v období 2020–2030“ (rámec v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030). 
14 COM(2014) 15 final of 22 January 2014, ‘A policy framework for climate and energy in the period from 2020 to 2030’ (2030 Climate and Energy Framework).
15 Cíl pro oblast energetické účinnosti pro rok 2030 bude v roce 2020 zrevidován s ohledem na stanovenou 30% hodnotu. 
15 The 2030 energy efficiency target will be reviewed in 2020 having in mind a 30 % target.
16 COM(2011) 112 final ze dne 8. března 2011, „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“. 
16 COM(2011) 112 final of 8 March 2011, ‘A roadmap for moving to a competitive low-carbon economy in 2050’.
Tento přístup navržený Komisí potvrdila Evropská rada v únoru 2013 a Evropský parlament v březnu 2013. 
The European Council and the European Parliament endorsed this approach proposed by the Commission in February 2013 and March 2013 respectively.
Role a odpovědnosti při zohledňování opatření v oblasti klimatu 10 Každé generální ředitelství Komise je odpovědné za začlenění opatření v oblasti klimatu do svých individuálních výdajových programů a za jejich provádění, případně ve spolupráci s členskými státy. 
Roles and responsibilities in mainstreaming climate action 10 Each Commission directorate-general is responsible for incorporating climate action into its individual spending programmes, and for its implementation, in cooperation with the Member States where appropriate.
11 Generální ředitelství pro oblast klimatu poskytuje poznatky a pokyny týkající se opatření v oblasti klimatu ostatním generálním ředitelstvím Komise. 
11 Directorate-General Climate Action provides knowledge and guidance on climate action to other Commission directorate-generals.
Úvod 14 12 Generální ředitelství pro rozpočet koordinuje přípravné práce týkající se přidělování zdrojů na oblast klimatu v rámci rozpočtů a shromažďuje a prezentuje související informace. 
Introduction 14 12 Directorate-General Budget coordinates the preparatory work for the allocation of resources to climate in the budgets, and collects and presents the related information.
Generální sekretariát Komise zastává koordinační úlohu a zajišťuje celkovou konzistentnost činností EU, což zahrnuje i politiky týkající se zohledňování. 
The Secretariat-General of the Commission plays a coordinating role, ensuring the overall consistency of the EU actions, which includes the mainstreaming policies.
13 Konkrétní odpovědnosti Komise a členských států závisí na tom, zda určitá oblast politiky spadá pod sdílené řízení17, nebo je přímo řízena Komisí. 
13 The exact responsibilities of the Commission and Member States vary depending on whether a policy area is under shared management17 or is directly managed by the Commission.
V případě přímého řízení spravuje programy, včetně většiny programu Horizont 202018 a LIFE19, Komise samotná. 
In the latter management mode, the Commission itself manages programmes, including most of Horizon 202018 and the LIFE Programme19.
14 V případě sdíleného řízení Komise vyhodnocuje a projednává cíle, opatření a zvolené ukazatele a schvaluje programové dokumenty připravené a předložené členskými státy. 
14 Under shared management, the Commission appraises, discusses objectives, actions and choice of indicators and approves the programming documents prepared and submitted by the Member States.
Členské státy jsou odpovědné za navrhování, provádění a sledování opatření obsažených v programech. 
The Member States are responsible for designing, implementing and monitoring the measures included in the programmes.
Programy evropských strukturálních a investičních fondů (fondů ESI) zahrnují orientační výši podpory plánované pro účely plnění výše uvedeného cíle v oblasti změny klimatu, zatímco v případě přímých zemědělských plateb vypočítává Komise tuto částku na centrální úrovni. 
The European Structural and Investment Funds’ (ESIF) programmes include an indicative amount of support envisaged for fulfilling the climate change objective, whereas with agricultural direct payments, the Commission calculates this amount centrally.
Stručný kontext zohledňování opatření v oblasti klimatu 17 Mezi oblasti v rámci sdíleného řízení patří především evropské strukturální a investiční fondy a přímé platby v rámci společné zemědělské politiky. 
The context of climate mainstreaming in brief 17 Areas under shared management include, most notably, the European Structural and Investment Funds and direct payments of the common agricultural policy.
18 Výzkumný program Horizont 2020 řídí Generální ředitelství pro výzkum. 
18 The Horizon 2020 research programme is managed by Directorate-General Research.
Přibližně 25 % rozpočtu programu Horizont 2020 spravuje přímo Komise a 75 % prováděcí subjekty. 
Some 25 % of the Horizon 2020 budget is managed directly by the Commission, while 75 % is managed by implementing bodies.
19 Výdajový program LIFE je řízen přímo Generálním ředitelstvím pro životní prostředí (pokud jde o dílčí program pro životní prostředí) a Generálním ředitelstvím pro oblast klimatu (dílčí program pro oblast klimatu), ačkoliv prováděcími úkoly týkajícími se řízení projektů je pověřena agentura. ο Opatřeními v oblasti klimatu se rozumí opatření ke snížení emisí skleníkových plynů (zmír-ňování) a k přizpůsobení se dopadům globálního oteplování (přizpůsobování se). 
19 The LIFE spending programme is managed directly by Directorate-General Environment (for the sub-programme for Environment) and by Directorate-General Climate Action (the sub-programme for Climate Action), although implementation tasks for the management of projects are delegated to an agency. ο Climate action refers to measures both to reduce greenhouse gas emissions (mitigation) and to adapt to the effects of global warming (adaptation).
Oba druhy opatření jsou potřebné a navzájem se doplňují. ο EU hraje klíčovou roli v globálních opatřeních v oblasti klimatu a její kroky přispěly k uzavření ambiciózní mezinárodní dohody v Paříži. ο Zohledňování opatření v oblasti klimatu ve stávajících politikách a sledování výdajů v souvislosti s klimatem je proces, který vyžaduje spolupráci Komise a členských států. ο Tím, že EU stanovila cíl vynaložit pětinu svého rozpočtu na období 2014–2020 na opatření v oblasti klimatu, chce více zohledňovat problematiku klimatu v rámci výdajů EU. ο Cílem tohoto přístupu je vzít v potaz různé politiky a programy EU a zeměpisná specifika. 
Both types of measure are necessary and complementary. ο The EU is a key player in global climate action, and its actions contributed to achieving the ambitious international agreement concluded in Paris. ο Mainstreaming climate action into existing policies and tracking the climate-relevant spending is a process involving cooperation between the Commission and the Member States. ο Setting an objective to spend one euro in every five of the 2014-2020 EU budget on climate action is one way in which the EU is seeking to increase the climate relevance of EU spending. ο The approach aims to take account of different EU policies and programmes, and of geographical specificities.
Rozsah a koncepce auditu 15 15 Naším záměrem bylo zjistit, zda je pravděpodobné, že cíle investovat přinejmenším 20 % rozpočtu EU do opatření souvisejících s klimatem bude dosaženo a že uplatňovaný přístup přinese přidanou hodnotu. 
Audit scope and approach 15 15 We sought to determine whether the target to spend at least 20 % of the EU budget on climate-related action is likely to be met and whether the approach employed is likely to add value.
16 Konkrétně jsme se snažili nalézt odpovědi na tyto otázky: — Směřují prováděná opatření k dosažení celkového cíle v oblasti klimatu? — Je pravděpodobné, že stanovený cíl povede k vyššímu a lépe zacílenému financování opatření v oblasti klimatu, a přinese tak přidanou hodnotu? 
16 More specifically, we sought to answer the following questions: — Is the action underway on track to meet the overall target? — Is the target likely to add value by leading to more and better-focused funding on climate action?
17 Stanovili jsme auditní kritéria týkající se koncipování, provádění, sledování a hodnocení výdajů EU určených na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně. 
17 We established audit criteria concerning the design, implementation, monitoring and evaluation of EU expenditure for climate change mitigation and adaptation.
Tato kritéria byla vypracována na základě strategických dokumentů EU, právních předpisů, pokynů Komise, rozhodnutí Rady, studií a dalších publikací. 
The criteria were developed from EU policy papers, legislation, Commission guidelines, Council decisions, studies and other publications.
Konzultovali jsme rovněž odborníky z Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj a Evropské investiční banky ohledně metod zohledňování opatření a sledování financování a analyzovali jsme i dostupnou odbornou literaturu. 
We also consulted experts from the Organisation for Economic Cooperation and Development and the European Investment Bank (EIB) on mainstreaming and tracking methods, and carried out a review of existing literature.
18 Na obrázku 3 je uveden přehled rozpočtových oblastí a subjektů podrobených auditu. 
18 Figure 3 provides an overview of the audited budget areas and auditees.
Oblasti programu Horizont 2020, politiky soudržnosti, společné zemědělské politiky, rybářské politiky a programu LIFE, na které se audit vztahoval, představují přibližně 78 % závazků plánovaných ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 a přibližně 85 % financování v oblasti klimatu plánovaného na dané období. 
The audited areas of Horizon 2020, cohesion policy, the common agricultural policy, fisheries policy and the LIFE Programme represent around 78 % of the commitments planned in the 2014-2020 multiannual financial framework and around 85 % of the climate funding planned for the period.
Rozsah a koncepce auditu 16 Přehled rozpočtových oblastí a subjektů podrobených auditu Koordinující úloha: generální sekretariát, GŘ pro oblast klimatu a GŘ pro rozpočet Horizont 2020 Politika soudržnosti Společná zemědělská politika Rybářská politika Program LIFE GŘ REGIO GŘ AGRI GŘ MARE GŘ ENV GŘ EMPL GŘ CLIMA Členské státy Členské státy Členské státy Německo, Polsko a Rumunsko Francie, Polsko a Španělsko GŘ pro výzkum Zdroj: Evropský účetní dvůr. 19 Naše práce v oblasti auditu se zaměřila na celkový systém nastavený na úrovni Komise a dvě oblasti sdíleného řízení: politiku soudržnosti a společnou zemědělskou politiku. 
Audit scope and approach 16 Overview of audited budget areas and auditees Coordinating roles: Secretariat General, DGs CLIMA and Budget Horizon 2020 Cohesion Policy Common Agricultural Policy Fishery Policy LIFE Programme DG REGIO DG AGRI DG MARE DG ENV DG EMPL DG CLIMA Member States Member States Member States Germany, Poland and Romania France, Poland and Spain DG Research Source: European Court of Auditors.
Tyto dvě oblasti dohromady tvoří dvě třetiny rozpočtu EU a tři čtvrtiny celkového cíle pro financování v oblasti klimatu ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020. 
Together these areas account for two thirds of the EU budget and three quarters of the overall target for climate funding under the 2014-2020 multiannual financial framework.
V období od října 2015 do února 2016 jsme realizovali v Polsku audity týkající se politiky soudržnosti a společné zemědělské politiky, v Německu a Rumunsku audity týkající se politiky soudržnosti a ve Francii a Španělsku audity v oblasti společné zemědělské politiky. 
Between October 2015 and February 2016 we conducted audits visits in Poland on cohesion and common agricultural policies, in Germany and Romania on cohesion policy, and in France and Spain on the common agricultural policy.
Kontrolované oblasti jsme zvolili s ohledem na výši výdajů, objem emisí skleníkových plynů a problémy s přizpůsobováním se změně klimatu. 
Our sample took account of the materiality of expenditure, the volume of greenhouse gases emissions, and adaptation challenges.
V každém členském státě jsme provedli přezkum celkového programového rámce, včetně programů stanovených na vnitrostátní a regionální úrovni20. 
In each Member State, we reviewed the overall programming framework, including programmes set at national and regional level20.
Podobnou práci v oblasti auditu jsme vykonali na úrovni Komise, pokud jde o program Horizont 2020, rybářskou politiku a program LIFE. 
We also carried out similar audit work for Horizon 2020, fisheries policy and the LIFE Programme at Commission level.
20 V oblasti politiky soudržnosti byly pro důkladnější prověření vybrány regionální programy pro Sasko a Severní Porýní-Vestfálsko v Německu a pro Slezsko v Polsku. 
20 In the field of cohesion policy, the regional programmes for Saxony and North Rhine Westphalia in Germany and for Silesia in Poland were chosen for further scrutiny.
Pokud jde o politiku rozvoje venkova, přezkoumány byly regionální programy pro francouzský region Rhône-Alpes a španělskou Andalusii. 
In the field of rural development policy, the regional programmes for Rhône-Alpes in France and Andalusia in Spain were examined.
Rozsah a koncepce auditu 17 20 Prostřednictvím písemných dotazníků, rozhovorů s úředníky členských států a Komise a analýz dokumentů a údajů jsme shromáždili důkazní informace a porovnali je s auditními kritérii. 
Audit scope and approach 17 20 We collected and examined audit evidence against the audit criteria by means of written questionnaires, interviews with Member State and Commission officials, and documentary and data analyses.
21 Tato zpráva bere v potaz také návrh Evropského parlamentu z let 2015 a 2016, abychom provedli audit toho, jak je plněn dohodnutý cíl vynaložit na oblast klimatu 20 % rozpočtu EU. 
21 This report also addresses the suggestion that the European Parliament made in 2015 and 2016 that we audit how the agreed target of 20 % climate mainstreaming was being achieved.
22 Výdaje na období 2014–2020 se zatím nacházejí v rané fázi a tato zpráva se tedy zaměřuje na plánované výdaje, a nikoli na skutečné výdaje na úrovni projektů. 
22 With spending in the 2014-2020 period still at an early stage, this report focuses on planned expenditure, and not on actual expenditure at project level.
Neanalyzovali jsme výdaje nesouvisející s klimatem, ani jsme se nezabývali možnými nepříznivými vlivy podpory EU na životní prostředí21. 
We did not analyse non-climate-related spending, nor did we examine the potential adverse environmental effects generated by EU support21.
Podobně se audit nevztahoval ani na jiné výdaje související s klimatem nad rámec rozpočtu EU. 
Similarly, other climate-related spending outside the EU budget was also beyond the audit scope.
Tato zpráva tedy nezahrnuje posouzení obecných dopadů politik EU na klima, úspěšnost EU při plnění jejích cílů pro roky 2020 a 2030 v oblasti klimatu a energetiky ani optimální úroveň financování EU v oblasti klimatu. 
Therefore, this report does not include an assessment of the general effects of EU policies on climate, the performance of the EU against its 2020 and 2030 climate and energy targets, or the optimum level of EU climate funding.
23 Pokud to bylo možné, určili jsme také příklady osvědčených postupů nebo jsme uvedli praktické případové studie. 
23 We also identified, where possible, examples illustrating good practices or practical case studies.
21 Například financování pro účely výstavby silnic nebo letecké dopravy, které vede ke zvýšení emisí skleníkových plynů. 
21 For example, the funding provided to roads or aviation resulting in an increase of greenhouse gases emissions.
Připomínky 18 Celkově bylo dosaženo pokroku, ale existuje vážné 24 V této části je posouzen obecný přístup, který Komise přijala za účelem začlenění cíle týkajícího se opatření v oblasti klimatu do rozpočtu EU, jakož i dosažený pokrok v tomto ohledu. 
Observations 18 Overall progress has been made but there is a serious risk that the 20 % target will not be met 24 This section assesses the general approach adopted by the Commission to incorporate the climate action target into the EU budget, and the progress made to date.
Zkoumali jsme, zda: — byl vytvořen plán, jak tohoto celkového cíle v oblasti klimatu dosáhnout; — byla stanovena vhodná metoda sledování financování na základě zavedených mezinárodních metodik (viz například body 34–36); — byl vykazován pokrok na základě spolehlivých a relevantních informací. 
We analysed whether: — there was a plan on how the overall target will be achieved; — an appropriate tracking method built on internationally established methodologies has been set up (see for example paragraphs 34 to 36); — progress had been reported based on reliable and relevant information.
Jedná se o kolektivní závazek, přičemž se očekává, že některé nástroje financování přispějí více než 20 % 25 Prověřovali jsme, zda Komise stanovila plán vymezující, z kterých rozpočtových oblastí by měly pocházet příspěvky a jaká by měla být jejich výše. 
A collective commitment, with some funding instruments expected to contribute more than 20 % 25 We examined whether the Commission had set up a plan outlining which areas of the budget should contribute and to what extent.
Tyto jednotlivé cíle měly být stanoveny pro konkrétní oblasti rozpočtu na základě řádného posouzení jejich potenciálu a investičních potřeb s cílem zajistit, aby byly investice podpořeny v oblastech, kde je to nejvíc třeba. 
Such individual targets ought to have been laid down for specific budget areas based on a sound assessment of potential and investment needs in the area to ensure that investment is supported where most needed.
Zároveň by bylo třeba zohlednit skutečný potenciál jednotlivých politik k poskytnutí příspěvku na základě provedení opatření souvisejících s oblastí klimatu, například jejich hlavní cíle a nastavení. 
At the same time, the actual potential of policies to deliver a contribution by implementing climate-related measures would need to be taken into account, for example, their principal aims and set up.
Výpočet využívaný k měření výdajů na opatření v oblasti klimatu by měl být založen na transparentním systému. 
The calculation used to measure climate action expenditure should be based on a transparent system.
26 Cíl ve výši „přinejmenším 20 %“ výdajů EU byl politickou volbou (viz bod 8). 
26 The target of ‘at least 20 %’ of EU expenditure was a political choice (see paragraph 8).
Komise zohledňování problematiky klimatu včetně výše cíle odůvodnila svým záměrem reagovat na výzvu, kterou představuje změna klimatu, a na potřebu značných investic do opatření v oblasti klimatu, a to zejména investic spojených s prováděním cílů v oblasti klimatu a energetiky pro rok 2020. 
The Commission justified climate mainstreaming, including the level of the target, by citing its aim of responding to the challenge posed by climate change and the substantial investment needs for climate action, in particular those associated with implementing the 2020 climate and energy targets.
Nepodařilo se nám však nalézt jednoznačné důkazy o výši těchto investičních potřeb. riziko, že cíl 20 % nebude splněn 
However, we could not find clear evidence quantifying these investment needs.
Připomínky 19 27 Podle odhadů Komise bylo na opatření v oblasti klimatu vynaloženo 6 až 7 % rozpočtu EU na období 2007–2013 (viz bod 8). 
Observations 19 27 The Commission has estimated that 6 to 7 % of the EU budget for 2007-2013 was spent on climate action (see paragraph 8).
Jelikož v období 2007–2013 nebyl nastaven žádný postup pro sledování výdajů na opatření v oblasti klimatu, nedokázali jsme určit, zda a do jaké míry by splnění cíle ve výši 20 % vyžadovalo v období 2014–2020 dodatečné úsilí. 
Since no procedure for monitoring climate action spending had been in place in the 2007-2013 period, we were unable to determine whether and to what extent the 20 % would call for an additional effort for 2014-2020.
28 Cíl 20 % se vztahuje na celý rozpočet EU pro celé období 2014–2020, nejedná se tedy o roční cíl. 
28 The 20 % target applies to the whole of the EU budget over the whole of the 2014-2020 period; it is therefore not an annual target.