natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 41 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému 66 Členské státy v našem průzkumu k systémům LPIS opakovaně vyjadřovaly znepokojení ohledně složité metodiky hodnocení kvality a potřeby zjednodušení a tyto obavy potvrdili i odborníci, kteří se účastnili vzájemného nezávislého posouzení hodnocení kvality44. 
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 66 One concern consistently raised by Member States in our LPIS survey and con‐ firmed by the experts involved in the peer review of the QA44 was the complexity of the QA methodology and the need for simplification.
Audit potvrdil obtíže, s nimiž se potýkají členské státy při správném a jednotném uplatňování metodiky pro hodnocení kvality systémů LPIS (viz rámeček 11). 
Our audit confirmed the difficulties faced by Member States in applying the LPIS QA methodology cor‐ rectly and consistently (see Box 11).
67 Rovněž jsme zjistili problémy u sestavování vzorku pro hodnocení kvality. 
67 We also identified issues in the QA’s sampling approach.
Aby výsledky měly smysl, vzorek hodnocení kvality systému LPIS by měl být reprezentativní pro celý základní soubor zemědělských pozemků v každém členském státě a regionu, kde se hodnocení kvality provádí. 
To provide meaningful results, the LPIS QA sample should be representative of the overall population of agricultural parcels in each Member State / region where the QA is being carried out.
Rámec právních předpisů stanoví členským státům povinnost provádět hodnocení kvality na základě vzorku zón a vzorku referenčních pozemků ze systému LPIS z těchto zón. 44 Peer review of the LPIS QA Framework (Nezávislé vzájemné posouzení rámce hodnocení kvality systémů LPIS), které provedl Sytze de Bruin (Univerzita ve Wageningenu) a Gábor Csornai, (Consultant V4.0), listopad 2011. 
The regulatory framework requires Member States to carry out the QA on the basis of a sample of zones and therein, a sample of LPIS reference parcels. 41 44 ‘Peer review of the LPIS QA Framework’ conducted by Sytze de Bruin (Wageningen University) and Gábor Csornai, (Consultant V4.0), November 2011.
Příklady nesprávného či nekonzistentního uplatňování metodiky pro hodnocení kvality V Severním Porýní-Vestfálsku bylo po sestavení vzorku pozemků za rok 2014 pro účely hodnocení kvality platební agenturou v rámci systematické aktualizace systému LPIS opraveno 237 referenčních pozemků (téměř 30 % velikosti vzorku) (včetně prověrky nových snímků obdržených za účelem provedení hodnocení kvality). 
Examples of incorrect or inconsistent application of the QA methodology In North Rhine‐Westphalia, after the 2014 QA parcel sample was established, 237 reference parcels (almost 30 % of the sample size) were corrected by the paying agency in the framework of the systematic LPIS update exercise (including the examination of the new pictures received to carry out the QA).
Teprve pak, tj. na základě aktualizace informací v systému, se prováděly testy hodnocení kvality. 
Only then were the QA tests carried out, based on the updated information in the system.
Výsledky hodnocení kvality byly proto neobjektivní. 
The QA results were therefore biased.
Metodika hodnocení kvality systémů LPIS stanoví, že platební agentury musí provádět návštěvy v terénu, aby zde zkontrolovaly stav pozemků, o nichž si z fotodokumentace není možné učinit žádné závěry. 
The LPIS QA methodology requires paying agencies to carry out field visits to check the situation of parcels for which photo‐interpretation does not allow any conclusions to be drawn.
Nicméně pouze 17 ze 44 respondentů našeho průzkumu systémů LPIS uvedlo, že takové návštěvy provádí. 
However, only 17 of the 44 respond‐ ents to our LPIS survey stated that they carried out such visits.
Některé referenční pozemky v Irsku, Polsku a Skotsku se v průběhu hodnocení kvality nevyměřovaly, i když by měření bylo realizovatelné a metodika ho dokonce vyžaduje. 
Certain reference parcels in Ireland, Poland and Scotland were not measured during the QA exercise, even though the measurement was indeed feasible and even required by the methodology.
V Polsku orgány nevzaly v úvahu, že pozemky identifikovatelné v systému LPIS (tj. digitalizované pozemky s jedinečným identifikátorem) by mohly být vyhodnoceny jako pozemky se závažným defektem. 
In Poland, the authorities did not consider that the parcels identifiable in the LPIS (i.e. digitised and given a unique identifier) could be assessed as having a critical defect.
Jelikož tyto podmínky jsou předpokladem pro začlenění do systému LPIS, nemůže se stát, že by pozemek PK445 nesplnil. 
Since these conditions are prerequisites for inclusion in the LPIS, no parcel could possibly fail QE445.
V Irsku, Rakousku a Německu (Sársko a Severní Porýní-Vestfálsko) jsme zjistili nedostatečné oddělení povinností pracovníků provádějících hodnocení kvality a pracovníků provádějících aktualizaci systému LPIS, což vede ke vzniku rizika, že tito pracovníci budou v rámci hodnocení kvality analyzovat údaje, které aktualizovali. 
In Ireland, Austria and Germany (Saarland and North Rhine‐Westphalia) we found a lack of proper segre‐ gation of duties between the QA staff and the staff performing the LPIS update, creating the risk of these staff analysing their own update work in the QA.
45 Ostatní navštívené členské státy uváděly různé důvody, proč pozemky neplní kritérium PK4 jako: vícečetné parcely nebo vícečetné mnohoúhelníky; pozemek nemá způsobilou plochu, i když maximální způsobilá plocha je větší než 0; neplatný obvod nebo žádné hranice, znemožňující lokalizaci pozemku; více než dvě chybějící hranice. 
45 The other Member States visited used various reasons for failing parcels for QE4 like multi‐parcels or multi‐polygons; no eligible area although MEA was greater than 0; an invalid perimeter or no boundaries making it impossible to locate the parcel; more than two missing boundaries.
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 42 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému 68 Při hodnocení kvality za roky 2010 až 2014 vybíraly zóny členské státy, zatímco referenční pozemky k testování vybírala Komise (JRC). 
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance 68 In the QA 2010 to 2014 exercises, the zones were selected by the Member States while the reference parcels to be tested were selected by the Commission (JRC).
Při našich návštěvách jsme identifikovali nedostatky ve výběru vzorku prováděném členskými státy, a to jak u zón, tak u referenčních pozemků. Tyto nedostatky měly dopad na reprezentativnost a srovnatelnost výsledků u různých členských států i v průběhu let (viz rámeček 12). 
During our visits, we identified weaknesses in the Member States’ sample selec‐ tion for both zones and reference parcels, affecting the representativeness and comparability of results both between different Member States and over the years (see Box 12).
Některé nedostatky zjištěné ve výběru vzorku pro hodnocení kvality za roky 2010 až 2014 Ve všech členských státech navštívených v průběhu tohoto auditu se zóny pro hodnocení kvality nevybíraly ze základního souboru jako celku, ale ze zón pokrytých dálkovým průzkumem země46, které představovaly pouze malou část území členského státu či regionu. 
42 Some weaknesses identified in QA sample selection from the 2010 to 2014 QA exercises In all Member States visited during this audit, the QA zones were not selected from the population as a whole but rather drawn from the zones covered by remote sensing46, which only represented a small part of the territory of a Member State/region.
Nebylo možné vybrat pozemky, které do plochy, jež byla předmětem dálkového průzkumu země, nebyly zahrnuty. 
Parcels not included in the remote sensing areas had no chance of being selected.
Dalším problémem bylo, že zóny pro hodnocení kvality nutně nezahrnovaly všechny typy krajiny v členském státě či regionu (například alpské pastviny v Rakousku nebo pozemky ve společném užívání v Irsku). 
Another issue was that the QA zones did not necessarily include all landscape types in the Member State/region (such as alpine pastures in Austria or commonages in Ireland).
V Irsku nebyly zóny pro hodnocení kvality za roky 2013 a 2014 dostatečně rozloženy v terénu, což vrhá stín pochybnosti na způsob jejich výběru. 
In Ireland, the QA zones for 2013 and 2014 were not sufficiently dispersed, casting doubt on how they were selected.
46 S výjimkou případů, kdy členský stát či region nevyužívá dálkový průzkum Země (Rakousko, Skotsko). 
46 Except where a Member State or region does not use remote sensing (Austria, Scotland).
69 Komise usilovala o lepší efektivnost metodiky výběru vzorku pro hodnocení kvality od hodnocení kvality v roce 2015 a snažila se udržet náklady pod kontrolou. V důsledku toho se počet zón pro výběr vzorku pro hodnocení kvality výrazně snížil. Aby potvrdila platnost reprezentativnosti nové metodiky výběru vzorku, provedla Komise dva statistické testy. 
69 The Commission has striven to improve the efficiency of the QA sampling meth‐ odology starting from the 2015 QA exercise, and to keep costs under control. As a result, the number of QA zones used for sampling has decreased considerably. The Commission ran two statistical tests to validate the representativeness of the new sampling methodology.
Tyto testy potvrdily, že v reprezentativnosti vzorů za roky 2014 a 2015 nejsou významné rozdíly, i když v některých případech měl nízký počet zón pro hodnocení kvality negativní dopad na reprezentativnost vzorku, a bylo by tedy možné ji na základě analýzy přínosů a nákladů zlepšit. Rámeček 12 
These confirmed that, there is no significant differ‐ ence in the sample representativeness between 2014 and 2015, although, in some cases, sample representativeness had been adversely affected by the limited number of QA zones and could therefore be improved subject to a cost/benefit assessment. Box 12
Část III – Monitorování systému LPIS prováděné Komisí se 43 zlepšilo, ale dostatečně se nesoustředilo na výkonnost tohoto systému Výsledky hodnocení kvality nebyly dostatečně využity ke zlepšení kvality údajů v systému LPIS 70 Jedním z cílů hodnocení kvality je přijímat v případě potřeby nápravná opatření. 
Part III - The Commission’s LPIS monitoring improved but did not focus enough on LPIS performance The QA results were not sufficiently used to improve the quality of LPIS data 70 One objective of the QA is to take remedial action when necessary.
Členské státy jsou obecně povinny v případě nesouladu se zásadními PK vypracovat plány nápravných opatření. 
Member States are generally required to draw up remedial action plans in the absence of conformance with critical QEs.
Nicméně dva z auditovaných členských států a regionů (Irsko a Skotsko) opakovaně neplnily zásadní PK, žádné plány nápravných opatření však nevypracovaly. 
However, two of the audited Member States / re‐ gions (Ireland and Scotland) consistently failed critical QEs but produced no remedial action plans.
A nešlo o izolované případy. 
These were not isolated cases.
Za rok 2014 Komise uvedla, že z dvaceti členských států či regionů, které měly předložit plány nápravných opatření na základě svých výsledků z hodnocení kvality za rok 2014, tak šest z nich neučinilo (30 %). 
For 2014, the Commission noted that, of the 20 Member States or regions that should have presented a re‐ medial action plan based on their 2014 QA results, six (30 %) did not do so.
71 Za monitorování výsledků hodnocení kvality nese odpovědnost Komise. 
71 The Commission is responsible for monitoring the QA results.
Komise provedla kontroly věrohodnosti a kontaktovala členské státy a regiony, v jejichž zprávách o hodnocení kvality zjistila zřejmé chyby. 
It performed plausibility checks and contacted Member States and regions where it identified obvious errors or calculation errors in their QA reports.
Komise (GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova) však obdržené výsledky hodnocení kvality podrobněji nezkoumala, pokud jde o spolehlivost hodnocení kvality systému LPIS či o příčiny nedodržování pravidel. 
However, the Commission (DG Agriculture and Rural Development) did not subject incoming QA results to a more thorough examination as regards the reliability of the LPIS QA or causes of non‐compliance.
Chyběla také analýza trendů na základě historických údajů o členských státech a regionech, analýza mimořádných hodnot v hodnoceních kvality i analýza podle typu referenčního pozemku. 
A trend analysis of historical data for Member States and regions, an analysis of QA outliers, and an analysis by type of reference parcel were also lacking.
Provedení takové analýzy by mohlo Komisi pomoci zjistiti nevysvětlené odchylky či trendy týkající se prvků kvality. 
Performing such analyses could help the Commission to spot unexplained deviations or trends in respect of the QEs.
72 Komise provedla omezený počet informačních návštěv členských států a regionů, aby zde diskutovala o výsledcích hodnocení kvality a vyjasnila metodiku, a provedla několik samostatných auditů hodnocení kvality47. 
72 The Commission made a limited number of information visits to specific Member States or regions to discuss their QA results and clarify the methodology, and carried out some stand‐alone QA audits47.
Na základě výsledků hodnocení kvality za rok 2014 vypracovalo JRC screeningové zprávy o hodnocení kvality systémů LPIS v pěti členských státech či regionech49 kontrolovaných GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova v roce 2015. JRC bylo následně přizváno, aby se účastnilo tří souvisejících kontrolních návštěv. 
From the results of the 2014 QA, the JRC prepared LPIS QA screening reports for five Mem‐ ber States/regions49 audited by DG Agriculture and Rural Development in 2015; subsequently, the JRC was invited to participate in three corresponding missions.
Tyto informační návštěvy a audit nedostačovaly k získání jistoty o spolehlivosti výsledků hodnocení kvality každoročně předkládaných za všechny systémy LPIS. 
These information visits and audits were not sufficient to gain assurance as to the reliability of the QA results received annually for all LPISs.
47 V roce 2014 například v Irsku a v Nizozemsku. 
43 47 In 2014 for example in Ireland and the Netherlands.
48 V roce 2013 bylo hodnocení kvality systémů LPIS provedeno pouze ve Španělsku, Itálii a ve Švédsku. 
48 In 2013, LPIS QA was covered only in Spain, Italy and Sweden.
Audity roku 2014 zahrnuly hodnocení kvality systémů LPIS v Bulharsku, Irsku, Litvě, Nizozemsku a Spojeném království (Anglii). 
The 2014 audits covered the LPIS QA in Bulgaria, Ireland, Lithuania, the Netherlands and UK‐England.
49 Belgie (Flandry), Dánsko, Kypr, Finsko a Spojené království (Skotsko). 
49 BE‐Flanders, Denmark, Cyprus, Finland and UK‐Scotland.
Závěry a doporučení 44 73 Informace evidované v systémech LPIS, který je klíčovým komponentem systému IACS, jsou základem správných plateb na plochu vyplácených zemědělcům. Na systémy LPIS se vztahují určité závazky z nařízení o SZP a měly by fungovat jako nástroj monitorování nových prvků SZP. 
Conclusions and 44 recommendations 73 The information registered in LPISs – a crucial component of IACS – is the basis for correct area‐based payments to farmers. It is subject to certain requirements in the CAP regulations and should function as a tool for monitoring new CAP elements.
Pro zajištění legality a správnosti plateb je proto zásadní, aby údaje v systému byly spolehlivé. 
It is therefore essential that the data in the LPIS is reliable in order to ensure that payments are legal and regular.
Spolehlivost údajů se odvozuje od účinných a efektivních aktualizací, kontrol a monitorování jak ze strany Komise, tak ze strany členských států. 
Data reliability depends on effec‐ tive and efficient updates, checks and monitoring by both the Commission and Member States.
74 Při auditu jsme hledali odpověď na tuto otázku: „Je systém evidence půdy (LPIS) dobře řízen?“ Dospěli jsme k závěru, že LPIS je užitečným nástrojem pro určování způsobilosti zemědělské půdy, jehož fungování lze však ještě zlepšit. 75 Pokud jsou systémy LPIS řádně aktualizovány a analyzovány, mohou výrazně přispět k prevenci a detekci chyb týkajících se plochy v žádostech o podporu. V uplynulých letech vyplývalo z výsledků našeho prohlášení o věrohodnosti, že akční plány a finanční opravy řeší nedostatky systémů LPIS v dotčených členských státech. Některé oblasti, kde je potřeba zlepšení, však přetrvávají. 
We concluded that the LPIS is a useful tool to determine the eligi‐ bility of agricultural land but its management could be further improved. 75 LPISs, if properly updated and analysed, can make a significant contribution to preventing and detecting area‐related errors in aid applications. Over recent years our Statement of Assurance results showed that action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings in the Member States affected.
76 I když ortosnímky byly většinou aktuální, kontrolované členské státy se při aktualizaci systému LPIS potýkaly s obtížemi při určování maximálních způsobilých ploch referenčních pozemků. 
76 In the LPIS update process, while the ortho‐imagery was mostly up‐to‐date, the audited Member States experienced difficulties in correctly determining the max‐ imum eligible areas of reference parcels.
Dělo se tak zejména v případech, kdy na základě ortosnímků samotných nebylo možné učinit závěr o způsobilosti půdy, např. u určitých typů travních porostů (viz body 14–29). 
This happened mainly in cases where ortho‐images alone did not make it possible to conclusively assess land eligibil‐ ity e.g. for certain types of grassland (see paragraphs 14 to 29).
Některé systémy LPIS uváděly dodatečné informace o vlastnictví a nájemních právech, aby byly pozemky vykazovány správnými zemědělci (viz body 30–31). 
In some of the LPISs additional information concerning ownership and lease rights was included in order to ensure that each parcel had been declared by the right farmer (see paragraphs 30 to 31).
Členské státy nehodnotily nákladovou efektivnost svých systémů LPIS, což by jim umožnilo lépe koncipovat příslušné kontroly. 
Member States did not evaluate the cost‐effectiveness of their LPISs in order to better design the related checks.
Takové hodnocení by přispělo k efektivnosti kontrolních systémů a podpořilo případná budoucí hodnocení dopadu opatření (viz body 32–33). 
This would help to design more efficient control systems and to support any future policy impact assess‐ ments (see paragraphs 32 to 33).
Závěry a doporučení 45 Zdokonalování procesů, aby se zvýšila spolehlivost údajů v systémech LPIS a měření výkonnosti Doporučení 1 – Zlepšování procesů, aby se zvýšila spolehlivost údajů v systémech LPIS Na základě kvantifikované analýzy přínosů a nákladů a posouzení rizik by členské státy měly v současném období SZP zintenzívnit své úsilí a na základě včasných a důkladně prováděných aktualizací systému zvýšit spolehlivost údajů v systémech LPIS. 
Conclusions and recommendations 45 Improving processes to increase LPIS data reliability and performance measurement Recommendation 1 ‐ Improving processes to increase LPIS data reliability Based on a quantified cost‐benefit analysis and an assessment of risks, the Mem‐ ber States should, in the current CAP period, strengthen their efforts to increase LPIS data reliability based on timely and thoroughly conducted updates of the system.
Vzhledem ke složitosti poměrných hodnocení by se členské státy využívající tuto možnost se ve stávajícím období SZP měly dále zasazovat o vývoj katalogu poměrnosti s jasným popisem a kritérii hodnocení a o využívání komplementárních technických nástrojů, aby se zvýšila objektivita analýzy ortosnímků a snímky byly reprodukovatelné. 
Given the complexity of pro‐rata assessment, the Member States using this option should, in the current CAP period, make further efforts to develop a pro‐rata catalogue with clear description and assessment criteria and to use complementary technical tools in order to increase the objectivity of ortho‐im‐ agery analysis and ensure reproducibility.
Členské státy by rovněž měly zvážit možnost evidovat v systémech LPIS údaje o vlastnických a nájemních právech, pokud je to možné a nákladově efektivní. 
Member States should also consider the possibility of recording data on ownership and lease rights in their LPIS whenever feasible and cost‐effective.
Doporučení 2 – Měření nákladové efektivnosti realizace systému LPIS S podporou Komise by členské státy měly v současném období SZP vyvinout a ustavit rámec pro posuzování nákladů na provoz a aktualizace svých systémů LPIS. 
Recommendation 2 – Measuring the cost‐effectiveness of implementing the LPIS With the support of the Commission, the Member States should, in the cur‐ rent CAP period, develop and set up a framework for assessing the cost of running and updating of their LPISs.
To by mělo členským státům umožnit měřit výkonnost systémů LPIS a nákladovou efektivnost zlepšení tohoto systému. 
This should enable the Member States to measure the performance of their LPISs and the cost‐effectiveness of system improvements.
77 Ustanovení o systémech LPIS v právním rámci SZP na období 2014–2020 zvýšila počet požadavků, jejichž plnění musí členské státy kontrolovat. 
77 The LPIS provisions in the 2014‐2020 CAP legal framework have increased the number of requirements that must be checked by the Member States.
Úpravy systémů LPIS odrážející ekologická opatření postupují, i když zatím nebyly dokončeny, a podmínky pro výplatu plateb na ekologická opatření lze s využitím systému LPIS kontrolovat pouze zčásti (viz body 34–41). 
The adaptation of LPISs for greening is progressing, although not yet complete, and the greening payment conditions can only partially be checked using the LPIS (see paragraphs 34 to 41).
Jiné pro životní prostředí přínosné prvky, jako krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti, nejsou do systémů LPIS zahrnuty a v případech, kdy se členské státy dobrovolně rozhodly je evidovat, jsme zjistili případy, kdy byly v systému evidovány nesprávně (viz body 42– 43). 
Other elements beneficial for the environment, such as landscape features protected under cross‐compliance, are not included in LPISs and, in cases where Member States had voluntarily decided to include them, we found cases of incorrect registration in the system (see paragraphs 42 to 43).
78 Zjednodušení probíhá, ale i navzdory přínosům užitečných nástrojů, jako je geoprostorová žádost o podporu, nadále představuje výzvu, neboť některá ustanovení se buďto ve skutečnosti v praxi nepoužívají (2% práh stability), nebo je jejich realizace v současné době spojena s významnými problémy (pravidlo sta stromů nebo nové kategorie způsobilé půdy). 
78 Simplification is ongoing but remains a challenge – despite the benefit of useful tools such as geospatial aid applications –, as some provisions are either not used in practice (the 2 % stability threshold) or present significant implementation challenges (the 100‐tree rule or the new categories of eligible land).
Stávající snahy o zjednodušení systémů LPIS zatím nebyly dovršeny (viz body 44–55). 
Current ef‐ forts to simplify the LPIS are not yet complete (see paragraphs 44 to 55).
Závěry a doporučení 46 Prozíravější přístup ke složitým právním předpisům Doporučení 3 – Spolehlivější evidence trvalých environmentálních rysů Členské státy by měly s využitím systémů LPIS spolehlivě identifikovat, evidovat a posléze účinně monitorovat plochy využívané v ekologickém zájmu, trvalé travní porosty a nové kategorie půdy. 
Conclusions and recommendations 46 Tackling legal complexity more astutely Recommendation 3 – Registering permanent environmental features more reliably Member States should ensure that, using their LPISs, they reliably identify and register, and then effectively monitor, ecological focus areas, permanent grass‐ land and new categories of land.