natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Při auditu bylo zjištěno, že koncepce a programování opatření nedostatečně zohlednily rizika, která jsou uvedena v bodech 12 a 13. 
The audit has shown that the design and the programming of the measure has not sufficiently addressed the risks that follow from paragraphs 12 and 13.
V důsledku toho je pro členské státy důležitější (ale také složitější) se těmto rizikům vyhnout a zajistit účelnost a efektivnost při výběru jednotlivých projektů pro podporu. 
This makes it more important — but also more difficult — for Member States to avoid the risks and ensure effectiveness and efficiency when selecting the individual projects for support.
Touto otázkou se zabývá následující část zprávy. 
This issue is covered in the next part of this report.
Druhým důsledkem je, že chybí uspokojivý základ pro monitorování a hodnocení a také pro povinnost odpovídat se. 
A second consequence is that there is not a satisfactory basis for monitoring and evaluation and for accountability.
Této otázce je věnována část III. 
This issue is covered in part III.
12 Viz zvláštní zpráva č. 8/2012, body 33–37 (http://eca.europa.eu). 
12 See paragraphs 33 to 37 of Special Report No 8/2012 (http://eca.europa.eu).
1/2013 – Byla podpora EU potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty zemědělským produktům účelná a efektivní? 18 ČÁST DVĚ REALIZOVALY ČLENSKÉ STÁTY TOTO OPATŘENÍ S NÁLEŽITÝM OHLEDEM NA OPTIMÁLNÍ VYUŽITÍ PROSTŘEDKŮ? 
Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products? 18 PART TWO HAVE MEMBER STATES IMPLEMENTED THE MEASURE WITH DUE REGARD TO VALUE FOR MONEY?
29. Aby se dosáhlo optimálního využití prostředků, při realizaci opatření by členské státy měly: — zajistit ještě před poskytnutím financování, aby žadatelé prokázali finanční udržitelnost projektu, — zajistit, aby podpora směřovala k projektům, které přinesou nejlepší výsledky z hlediska přidávání hodnoty zemědělským produktům, — zmírňovat riziko efektu mrtvé váhy a efektu přesunu. 
29. To make best use of public money, when implementing the measure Member States should: — ensure, prior to granting funding, that applicants demonstrate the financial sustainability of the project; — ensure that support goes to projects that offer the best results in adding value to agricultural products; — mitigate the risks of deadweight and displacement.
KONTROLY POSKYTUJÍ JEN OMEZENOU JISTOTU O FINANČNÍ UDRŽITELNOSTI PROJEKTŮ 30. 
CHECKS GIVE LIMITED ASSURANCE ON THE FINANCIAL SUSTAINABILITY OF PROJECTS 30.
Ačkoli právní předpisy nově již nestanoví žadatelům povinnost prokázat životaschopnost jejich podniků13, všechny kontrolované členské státy i nadále provádějí kontrolu finanční životaschopnosti žadatelů na základě finančních výkazů podniků. 
Although the legislation no longer requires applicants to demonstrate the viability of their enterprises13, all Member States audited still carry out viability checks on the applicants’ financial accounts.
13 Toto dříve stanovoval čl. 26 odst. 1 nařízení (ES) č. 
13 This was formerly stated in Article 26(1) of Regulation (EC) No 1257/1999.
RÁMEČEK 4 KONTROLY ŽIVOTASCHOPNOSTI: NEDOSTATKY V PRAXI Litva: Maximální dosažitelné příjmy z investičního projektu (sušení zrn a skladovací zařízení) při provozu v plné kapacitě lze vyčíslit na 4 miliony LTL. 
BOX 4 VIABILITY CHECKS: WEAKNESSES IN PRACTICE Lithuania: The maximum attainable revenue from the investment project (grain drying and storage facilities) operating at full capacity could be calculated at LTL 4 million.
Prognóza ve výši 29 milionů LTL, uvedená v žádosti o dotaci, byla jednoznačně nedosažitelná. 
The projection of LTL 29 million presented in the grant application was clearly unattainable.
Rumunsko: Vzorek sedmnácti složek žádostí vykazoval nerealisticky vysoké prognózy – u poloviny těchto projektů činila udávaná návratnost investic více než 90 %. 
Romania: A sample of 17 application files showed unrealistically high forecasts, with returns on investment of more than 90 % for half of these projects.
Itálie (Latium): Vzhledem k tomu, že metodika posuzování finančních prognóz byla veřejná, navrhovatelé projektů věděli, že nebude-li jejich podnikatelský záměr obsahovat finanční údaje, které splňují požadované minimální hodnoty, jejich žádost bude zamítnuta. 
Italy (Lazio): As the methodology for assessing the financial projections was public, project promoters knew that if their business plan did not show financial data that met the required minimum values their application would be rejected.
Není proto překvapivé, že všechny předložené projekty požadovaného limitu dosáhly. 
Unsurprisingly, no projects were submitted that did not reach the required score.
Úředníci tohoto regionu předložené informace neověřovali ani nehodnotili, zda jsou prognózy realistické či nikoliv. 
The region’s officials did not check the information submitted or evaluate whether the projections were realistic or not.
Auditoři v několika případech zjistili, že údaje o tržbách či jiné finanční informace byly nadhodnoceny. 
The auditors found that in several cases, sales figures and other financial information had been overstated.
Stávající právní předpisy členským státům ukládají povinnost zkontrolovat, zda investice zvýší celkovou výkonnost podniku, který má obdržet podporu. 
The current legislation requires Member States to check that the investment improves the overall performance of the enterprise receiving support.
Všechny kontrolované členské státy obdržely od žadatelů příslušné prognózy uvádějící očekávaný obrat, zisky, peněžní toky atd. S výjimkou Francie (Rhône-Alpes) členské státy tyto prognózy porovnaly s minimálními hodnotami a zamítly projekty, které požadavky nesplňovaly. 
All the audited Member States obtained relevant projections from the applicants showing expected turnover, profits, cashflows, etc. With the exception of France (Rhône-Alpes), the Member States compared these projections to minimum values and rejected projects that did not meet the requirements.
Společným nedostatkem však bylo, že se členské státy spoléhaly na prognózy sestavené žadateli, aniž by zkontrolovaly, zda údaje a výchozí předpoklady byly řádně podložené a hodnověrné. 
However, a common weakness was that Member States relied on the projections made by the applicants without checking that the figures and the underlying assumptions were well-founded and plausible.
Tyto prognózy nebyly zejména testovány na různé scénáře, což by zajistilo, že projektové návrhy budou dostatečně důkladné na to, aby odolaly vlivu předvídatelných událostí (jako např. zhoršení tržních podmínek). 
In particular, projections were not tested for different scenarios to ensure that project proposals were sufficiently robust to withstand foreseeable events, such as downturns in market conditions, for example.
Účetní dvůr odhalil ve finančních prognózách některé nerealistické předpoklady, chyby ve výpočtu a jiné nesrovnalosti, které orgány členských států při hodnocení projektů nezjistily (viz příklady v rámečku 4). 
The Court found unrealistic assumptions, calculation errors and other inconsistencies in the financial projections that had not been detected by the Member State authorities during the appraisal of the project (see examples in Box 4).
ČLENSKÉ STÁTY NEVYBÍRAJÍ PROJEKTY, KTERÉ MAJÍ NEJVYŠŠÍ POTENCIÁLNÍ PŘÍNOS 33. 
MEMBER STATES DO NOT SELECT PROJECTS WITH THE HIGHEST POTENTIAL BENEFIT 33.
Jak bylo uvedeno v části I, kontrolované členské státy neidentifikovaly strukturální a územní potřeby veřejné intervence a pro opatření nestanovily konkrétní cíle. 
As shown in part I, the Member States audited did not identify structural and territorial needs for public intervention and did not set specific objectives for the measure.
V důsledku toho byla k podpoře způsobilá široká škála potenciálních projektů téměř ve všech potravinářských odvětvích. 
As a consequence a wide range of potential projects in almost all food sectors was eligible for support.
Členské státy mají k dispozici tři hlavní nástroje, pomocí nichž mohou zajistit, aby podpora přesto směřovala k projektům, které nejlépe splňují národní či regionální potřeby: uplatňování kritérií pro výběr projektů, ukládání zvláštních podmínek a odstupňovanou sazbu podpory za účelem pobídky. 
Three main instruments are available to the Member States to ensure that support is nevertheless directed to the projects that best meet the national or regional needs: application of selection criteria, imposing specific conditions and varying the aid rates to give incentives.
SYSTÉMY PRO VÝBĚR PROJEKTŮ 35. 
SELECTION SYSTEMS 35.
Členské státy by měly výběr provést ze skupiny způsobilých investičních projektů, a to za použití kritérií pro výběr, která souvisejí se stanovenými cíli. 
Member States are expected to make a selection from within the population of eligible investment projects, using selection criteria related to the objectives set.
Toto požadují právní předpisy EU. 
This is a requirement of the EU legislation.
Umožňuje to objektivně hodnotit relativní přínosy projektových návrhů a zamítat návrhy, které nepřinášejí optimální využití prostředků. 19 Zvláštní zpráva č. 1/2013 – Byla podpora EU potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty zemědělským produktům účelná a efektivní? 
It allows the relative merits of project proposals to be evaluated on an objective basis and for those projects that do not represent value for money to be rejected. 19 Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products?
Španělsko (Kastilie a León) a Polsko takováto kritéria pro výběr projektů nedefinovaly. 
Spain (Castilla y León) and Poland have not defined such selection criteria.
Systémy pro výběr uplatňované ve zbývajících čtyřech kontrolovaných členských státech charakterizují nedostatky, které jsou popsány níže. 
The selection systems applied in the other four Member States audited are characterised by weaknesses, described below.
Ačkoli většina kritérií pro výběr projektů byla pro (i když jen obecné) národní a regionální cíle opatření relevantní, pouze málo z nich zohledňovalo míru, v níž projekty přinášejí přidanou hodnotu zemědělským produktům. Pokud členský stát taková kritéria měl, s výjimkou Itálie (Latium) jim nebyla v hodnocení přiřazena velká váha (viz rámeček 5). 
While most of the selection criteria were relevant to the (albeit general) national and regional objectives for the measure, few concerned the degree to which the projects added value to the agricultural products.
V Litvě a Rumunsku byla upřednostněna kritéria, která se nevztahovala k účelnosti ani efektivnosti projektů (viz rámeček 6). 
In Lithuania and Romania priority was given to criteria unrelated to the effectiveness or efficiency of the project (see Box 6).
20 RÁMEČEK 5 KRITÉRIA PRO VÝBĚR SOUVISEJÍCÍ S PŘIDANOU HODNOTOU Litva Polsko Rumunsko Francie (Rhône-Alpes) Itálie (Latium) Španělsko (Kastilie a León) Zavádění inovací (5. priorita z celkových 6) Absence výběrových kritérií Ekologická produkce (5 bodů ze 100) Tradiční produkty (3 body ze 100) Bez výběrových kritérií Ekologická produkce (10 bodů ze 100) Produktová inovace (4 body ze 100) Zlepšování kvality u vína (38 bodů ze 100) Absence výběrových kritérií RÁMEČEK 6 KRITÉRIA NESOUVISEJÍCÍ S ÚČELNOSTÍ PROJEKTU V Litvě se nejvyšší priorita automaticky uděluje žadatelům, kteří v minulosti nezískali žádnou dotaci, a to bez ohledu na kvalitu jimi předloženého projektu. 
20 BOX 5 SELECTION CRITERIA RELATED TO ADDED VALUE Lithuania Poland Romania France (Rhône-Alpes) Italy (Lazio) Spain (Castilla y León) Introduction of innovation (5th priority out of 6) No selection criteria Organic production (5 points/100) Traditional products (3 points/100) None Organic production (10 points/100) Product innovation (4 points/100) Quality improvements for wine (38 points/100) No selection criteria BOX 6 CRITERIA UNRELATED TO THE EFFECTIVENESS OF THE PROJECT In Lithuania, the first priority is automatically given to applicants that have not previously received a grant, regardless of the quality of the project.
V Rumunsku se zamítají projekty, které při hodnocení kritérií pro výběr nedosáhnou minimálního počtu 20 bodů. 
Romania rejects projects that fail to achieve a minimum score of 20 points from the assessment of the selection criteria.
Jedním z těchto kritérií je, zda se projekt týká „prioritního odvětví“. 
One criterion concerns whether the project is in a ‘priority sector’.
Jako prioritní, s počtem bodů 32–36, jsou však klasifikována všechna hlavní potravinářská odvětví (mlékárenství, maso, obiloviny, víno, ovoce a zelenina). 
However, all the major food sectors (dairy, meat, cereals, wine, fruit and vegetables) are classed as priority sectors, with scores of 32 to 36 points.
Minimálního počtu bodů tudíž automaticky dosáhnou téměř všechny projekty. Zvláštní zpráva č. 1/2013 – Byla podpora EU potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty zemědělským produktům účelná a efektivní? 
Consequently, almost all projects automatically achieve the minimum score. Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products?
S výjimkou Rumunska byly v době auditu jak rozpočet EU, tak vnitrostátní rozpočty vyčleněné na toto opatření kontrolovanými členskými státy více než dostatečné, aby z nich mohla být podpořena každá způsobilá projektová žádost. 
With the exception of Romania, at the time of the audit the EU and national budgets programmed for the measure by the Member States audited was more than sufficient to be able to support every eligible project application.
Místo toho, aby omezily podporu na neúčelnější projekty, se tyto členské státy však rozhodly vynaložit prostředky na projekty, jimž předtím přiřadily jen nízkou prioritu. 
Instead of limiting support to the most effective projects these Member States chose to spend the budget on projects that they had identified as low priority.
Systémy pro výběr projektů v těchto členských státech byly jen málo účinné nebo nebyly účinné vůbec (viz rámeček 7). 
The selection systems in these Member States have had little or no effect (see Box 7).
SPECIFICKÉ PODMÍNKY 39. 
SPECIFIC CONDITIONS 39.
Členské státy mohou stanovit specifické podmínky, které musí investiční projekty splnit, aby se zajistilo, že budou přispívat k národním a regionálním cílům. Tento nástroj se v členských státech běžně nepoužívá, ale byly případy jeho použití v Polsku a Itálii (Latium). 
Member States may define specific conditions to be met by the investment projects to ensure that they will contribute to national and regional objectives. This facility was not widely used in the audited Member States but there were instances in Poland, and Italy (Lazio).
V Polsku se po příjemcích požaduje, aby jako podmínku dotace podepsali víceleté „smlouvy o dodávkách“ se zemědělskými producenty, které pokryjí alespoň 50 % jejich dodávek. 
In Poland beneficiaries are required as a condition of the grant to conclude multi-annual ‘supply contracts’ with agricultural producers covering at least 50 % of their supplies.
Účelem této podmínky je zlepšit situaci zemědělců a dát jim stabilitu pevným stanovením kvality a kvantity dodávaných produktů. 
This is intended to improve the situation of farmers by giving them some stability by fixing the quality and quantity of produce to be delivered.
Smlouvy o dodávkách jsou podmínkou pro udělení dotace také v Itálii (Latium). 
Supply contracts are also a condition of the grant in Italy (Lazio).
21 RÁMEČEK 7 MÁLO ÚČINNÉ SYSTÉMY PRO VÝBĚR PROJEKTŮ V Itálii (Latium) nebyl stanoven požadovaný minimální počet bodů, takže byly vybrány i projekty, které v hodnocení dosáhly pouze 15 bodů ze 100, což svědčí o tom, že jejich příspěvek k prioritám a cílům regionu je velmi malý. 
21 BOX 7 SELECTION SYSTEMS THAT HAVE LITTLE EFFECT In Italy (Lazio) there is no minimum score so projects have been selected with as little as 15 points out of 100 in the project evaluation, indicating a poor contribution to the region’s priorities and objectives.
Ve Francii (Rhône-Alpes) poskytuje vnitrostátní spolufinancování regionální rada a/nebo místní rada. 
In France (Rhône-Alpes) the national cofinancing is granted by the regional council and/or the local council.
Regionální rada vyhodnocuje projekty ve vztahu ke svým vlastním, regionálním cílům a zamítá takové, které nedosahují minimálního bodového hodnocení. 
The regional council evaluates projects against its own, regional, objectives and rejects projects that do not achieve a minimum score.
Zamítnuté projekty nicméně získaly financování z EU, neboť na ně poskytla spolufinancování místní rada, která nemá zavedený formální systém výběru projektů. 
However, the rejected projects nevertheless received EU funding, as co-financing for these was provided by the local council, which does not operate a formal selection system.
V Litvě je systém výběru pomocí stanovených priorit uplatňován pouze v případě, že rozpočet nepostačuje k financování všech způsobilých projektů – k čemuž do doby auditu nedošlo. 
In Lithuania, the selection system of prioritisation is only applied if the budget is insufficient to finance all eligible projects — which, at the time of the audit, had not been the case.
Mohly tedy být vybrány projekty, které neplnily žádnou ze šesti priorit Litvy. 
Projects could therefore be selected even if they did not meet any of Lithuania’s six priorities.
22 POBÍDKY 40. 
22 INCENTIVES 40.
Pro projekty spolufinancované regionální radou ve Francii (Rhône-Alpes) nejsou smlouvy o dodávkách podmínkou, ale navrhovatelé projektů mohou v tomto ohledu udělat dobrovolný závazek. 
For projects co-financed by the regional council in France (Rhône-Alpes), supply contracts are not an obligation but project promoters may make a voluntary commitment.
Odměnou za tento závazek (a také jiné závazky, jako např. závazek využívat místní dodavatele nebo vytvořit nová pracovní místa) je příjemcům uděleno dodatečných 5 či 10 % podpory. 
In return for this, and other commitments such as using local suppliers or creating new jobs, the beneficiary is given an additional 5 % or 10 % aid.
Není však jasné, k jakému doplňkovému účinku tato praxe vede: tři ze čtyř příjemců navštívených v rámci auditu splňovali podmínky pro dodatečnou podporu bez toho, aby museli své projekty upravit (například družstva měla již smlouvy o dodávkách s místními dodavateli, resp. členy těchto družstev). 
How much additional effect this practice leads to is unclear: three of the four beneficiaries visited in this audit met the conditions for the additional aid without having to adapt their projects (for example, the cooperatives already had supply contracts with local suppliers, i.e. their members).
Čtvrtý příjemce (výrobce tradičních uzenin) možnost dodatečné podpory odmítl, neboť nechtěl být závislý na regionálních dodavatelích vepřového masa. 
The fourth beneficiary (a maker of traditional sausage products) declined the additional aid element as they did not want to be tied to regional suppliers of pork.
Ve Španělsku (Kastilie a León) byly projekty hodnoceny oproti hodnoticím kritériím, která určovala příslušnou sazbu podpory. 
In Spain (Castilla y León), projects were assessed against evaluation criteria, which determined the aid rate applicable.
Řada kritérií souvisela s prioritami stanovenými v regionálních právních předpisech, např. projekty, které uzavřou smlouvy s místními zemědělci nebo které se týkají inovace či ekologické produkce. 
Several criteria were related to priorities identified in the regional legislation, such as projects that conclude contracts with local farmers or that are related to innovation or organic production.
Pouze asi 2 % projektů však odpovídala jednomu z těchto kritérií. 
However, only around 2 % of the projects corresponded to each of these criteria.
Motivační efekt hodnoticích kritérií je snížen vzhledem k převaze kritérií, která se týkají velikosti podniku a souvisejí s potravinářským odvětvím: malí či středně velcí příjemci v odvětví jako ovoce či zelenina automaticky dostávali sazbu podpory ve výši 40 % bez ohledu na ostatní charakteristiky jejich projektu. 
The incentive effect of the evaluation criteria is reduced because of the predominance of criteria related to the size of the company and the food sector: small or medium-sized beneficiaries in sectors such as fruit and vegetables automatically received the maximum 40 % aid rate regardless of the other characteristics of the project.
Sazby podpory pro větší společnosti, které dosahovaly pouze například 3 % v mlékárenském odvětví nebo 7 % v odvětví vína, pravděpodobně neposkytují dostatečnou motivaci pro potenciální žadatele, kteří mohli mít návrhy účelných projektů. 
Aid rates for larger companies, which were as low as 3 % in the dairy sector or 7 % in the wine sector, for example, are unlikely to provide sufficient incentive to potential applicants that may have had proposals for effective projects.
HODNOCENÍ KONTROLOVANÝCH PROJEKTŮ 42. 
ASSESSMENT OF AUDITED PROJECTS 42.
Kontrolované členské státy14 neměly k dispozici informace, kterými by bylo možné dokázat, že projekty, jimž udělily finanční podporu, jsou finančně udržitelné a účelné, tj. že dosáhly konkrétních cílů programu rozvoje venkova pro dané opatření a přidaly hodnotu zemědělským produktům. 43. 
The Member States audited14 did not have information to show if the projects to which they had given financial support were financially sustainable and effective, i.e. that they had achieved specific RDP objectives for the measure and added value to agricultural products. 43.
Účetní dvůr posuzoval finanční udržitelnost a účelnost kontrolovaných 24 projektů jakožto ilustrativních případových studií. 
The Court assessed the financial sustainability and effectiveness for the 24 projects as illustrative case studies.
Příspěvek ke specifickým cílům PRV nemohl být posouzen, protože v PRV byly stanoveny jen velmi obecné cíle (viz část I). 
The contribution to specific RDP objectives could not be assessed as the RDPs set only very general objectives (see part I).
V důsledku toho Účetní dvůr projekty považoval za „účelné“, pokud jejich výsledkem byla přidaná hodnota pro zemědělské produkty. 
Consequently, projects were considered as ‘effective’ if they resulted in an added value for agricultural products.
Výsledky hodnocení jsou uvedeny v příloze II a shrnuty níže. 
The results of this assessment are shown in Annex II and summarised below.
14 Litva a Polsko představují výjimku v tom, že společnosti musely po udělení dotace vykazovat určité informace o své finanční situaci. Zvláštní zpráva č. 1/2013 – Byla podpora EU potravinářskému průmyslu na přidávání hodnoty zemědělským produktům účelná a efektivní? 
14 Lithuania and Poland are exceptions in that the companies had to declare some information on their financial situation after the grant. Special Report No 1/2013 – Has the EU support to the food-processing industry been effective and efficient in adding value to agricultural products?
Všech 24 projektů, které Účetní dvůr navštívil, bylo v době auditu finančně udržitelných. 
All of the 24 projects visited by the Court’s auditors were financially sustainable at the time of the audit.
Ve dvou případech bylo ještě příliš brzy na hodnocení dopadu projektu na finanční výsledky společnosti, ale ze zbývajících 22 společností se patnácti podařilo od realizace investice zlepšit finanční výsledky. 
In two cases, it was too soon to assess the impact of the project on the company’s financial results but of the remaining 22 companies, 15 had improved their financial results since the investment.
Sedm z těchto společností splnilo nebo překonalo své finanční cíle a v osmi případech se sice cílů nepodařilo dosáhnout, ale přesto došlo k určitému zlepšení ve finanční situaci společnosti. 
Seven of these had achieved or exceeded their financial targets, and in eight cases, although the targets were not achieved, some improvement in the companies’ financial situation had occurred.