natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obsah Shrnutí Úvod Energetická účinnost: cíle a pokrok Výdaje EU a právní rámec Sdílené řízení mezi Komisí a členskými státy Rozsah a koncepce auditu Připomínky Body I-IX 01-16 01-08 09-13 14-16 17-21 22-86 22-42 23-28 29-32 33-42 43-64 45-48 49-58 59-64 65-86 67-76 77-79 80-86 87-93 Lepší pokyny Komise k posuzování potřeb se na celkovém zacílení projevily málo Navštívené členské státy nestanovily pro zacílení prostředků EU jasné východisko Členské státy si jsou vědomy překážek investování, které zatím nebyly vyřešeny Hlavní formou finanční podpory EU na investice do energetické účinnosti zůstávají granty, ale nejsou vyhrazeny jen pro rozsáhlé renovace Výběr projektů vycházel z nákladové efektivnosti jen v malé míře Energetické audity a osvědčení o výkonnosti tvoří dobrý základ pro hodnocení investic Vnitrostátní orgány vybírají projekty, u nichž se očekává úspora energie, ale které jsou někdy příliš nákladné Výběrová kritéria stále neupřednostňují nákladově nejefektivnější projekty Slabý výkonnostní rámec Společné ukazatele měří energii uspořenou v rámci investic do veřejných, ale nikoliv do obytných budov Ukazatele nelze použít k monitorování nákladové efektivnosti Komise alokovala výkonnostní rezervu na opatření v oblasti energetické účinnosti na základě výdajů a výstupů, nikoliv úspor energie Závěry a doporučení 2 
Contents Executive summary Introduction Energy Efficiency targets and progress EU spending and legal framework Shared management between Commission and Member States Audit scope and approach Observations Improved Commission’s guidance on needs assessment has had a limited impact on overall targeting The Member States we visited had not identified a clear basis for targeting EU funds Member States are aware of barriers to investment, which have not been addressed Grants remain the main form of support for energy efficiency investments funded by the EU and are not reserved for deep renovation Project selection not sufficiently driven by cost-effectiveness rationale Energy audits and performance certificates form a good basis for evaluating investments National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects A weak performance framework Common indicators measure the energy saved by investments in public but not in residential buildings Indicators cannot be used to monitor cost-effectiveness The Commission allocated the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, rather than on energy saved Conclusions and recommendations Paragraph I-IX 01-16 01-08 09-13 14-16 17-21 22-86 22-42 23-28 29-32 33-42 43-64 45-48 49-58 59-64 65-86 67-76 77-79 80-86 87-93 2
Příloha Příloha I – Prostředky v rámci politiky soudržnosti na energetickou účinnost budov v období 2014–2020 Glosář Odpovědi Komise Auditní tým Harmonogram 3 
Annex Annex I 2014-2020 Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings Glossary Replies of the Commission Audit team Timeline 3
Shrnutí I V konfrontaci s nutností zmírnit změny klimatu se vedoucí představitelé EU zavázali snížit do roku 2020 předpokládanou spotřebu energie v členských státech EU o 20 % a do roku 2030 o 32,5 %. 
Executive summary I Faced with the challenge of mitigating climate change, EU leaders have committed to saving 20 % of the EU Member States’ projected energy consumption by 2020 and 32.5 % by 2030.
Klíčovým nástrojem pro naplnění těchto cílů je zlepšení energetické účinnosti budov. 
Improving the energy efficiency of buildings is a key tool to achieving these targets.
Budovy spotřebovávají největší podíl energie a zároveň mají největší potenciál, pokud jde o energetické úspory. 
Buildings consume the greatest share of energy and have the largest energy savings potential.
II Z posledního posouzení pokroku členských států při plnění cílů v oblasti energetické účinnosti vyplývá, že cíl EU do roku 2020 pravděpodobně splněn nebude, neboť spotřeba energie v EU od roku 2014 opět roste. 
II The latest assessment of the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met, as EU energy consumption is rising again since 2014.
Naší snahou je vydat doporučení, která EU pomohou dosáhnout plánovaného cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 zlepšením nákladové efektivnosti výdajů v rámci politiky soudržnosti v období 2021–2027. 
We aim to issue recommendations that should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
III Dohromady bylo z operačních programů v rámci politiky soudržnosti přiděleno na zlepšení energetické účinnosti budov přibližně 14 miliard EUR, což odpovídá 4 % všech prostředků politiky soudržnosti na období 2014–2020 (357 miliard EUR), a z toho 4,6 miliardy EUR připadá na projekty týkající se obytných budov. 
III Collectively, Cohesion policy operational programmes allocated a budget of around €14 billion, equal to 4 % of all 2014-2020 Cohesion policy funds (€357 billion), to improve the energy efficiency of buildings, of which €4.6 billion for residential buildings.
Členské státy dále vyčlenily na vnitrostátní spolufinancování 5,4 miliardy EUR pro všechny budovy, z toho 2 miliardy EUR na obytné budovy. 
In addition, Member States budgeted €5.4 billion for national co-financing for all buildings, of which €2 billion for residential buildings.
IV Navštívili jsme pět členských států (Bulharsko, Česko, Irsko, Itálii (Apulii) a Litvu), které alokovaly přibližně 2,9 miliardy EUR svých prostředků v rámci politiky soudržnosti na problematiku energetické účinnosti budov. 
IV We visited five Member States (Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania) that allocated some €2.9 billion of their Cohesion policy funds for energy efficiency in buildings.
Posuzovali jsme, zda byly tyto prostředky využity nákladově efektivním způsobem a zda Komise a členské státy realizovaly naše doporučení uvedená ve zvláštní zprávě č. 21/2012 o energetické účinnosti veřejných budov. 
We assessed whether this budget was being used cost-effectively and whether the Commission and Member States had implemented recommendations from our special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings.
V Komise v souladu s našimi doporučeními zvláštní zprávy č. 21/2012 vydala obsáhlé pokyny ke zlepšení investic do energetické účinnosti budov, včetně jejich nákladové efektivnosti. 
V The Commission has issued extensive guidance for improving energy efficiency investments in buildings, including their cost-effectiveness, as we recommended in our special report 21/2012.
Zaznamenali jsme příklady dobrého postupu, kdy byly využity finanční nástroje v kombinaci s granty a modulací míry podpory, aby se zvýšil pákový efekt soukromého financování a snížilo riziko efektu mrtvé váhy. 
We found examples of good practice: the use of financial instruments combined with grants and the modulation of the level of the aid rate to increase the leverage of private funding and reduce the risk of deadweight.
VI Členské státy vyžadovaly, aby projekty vycházely z energetického auditu, dosáhly určité úrovně úspor energie a zlepšily energetické hodnocení budov. 
VI Member States required projects to be based on an energy audit, to deliver some levels of energy savings, and to improve the buildings’ energy rating.
Ve většině případů přidělovaly prostředky na projekty podle pořadí obdržení žádostí, což neumožňovalo posoudit relativní náklady a přínosy těchto projektů. 
In most cases, they allocated the budget to projects on a first-come first-served basis, which did not allow them to assess their relative costs and benefits.
byly upřednostněny ty, které zajišťovaly úspory energie nebo jiné přínosy při nižších nákladech. 
This meant they rarely prioritised projects delivering energy savings or other benefits at lower costs.
VII Monitorovací systém neposkytuje údaje o tom, kolik energie se díky prostředkům EU vynaloženým na renovaci obytných budov ušetřilo. 
VII The monitoring system does not provide data on energy saved through spending EU funds on renovating residential buildings.
Komise tak nemůže posoudit, nakolik rozpočet EU přispívá k plnění cíle EU v oblasti energetické účinnosti. 
This means that the Commission is unable to assess the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency target.
Žádný ukazatel také neměří další přínosy, které tyto investice mohou mít. 
No indicator measures the other benefits these investments may generate.
VIII Ve své zvláštní zprávě č. 21/2012 jsme dospěli k závěru, že nákladová efektivnost nebyla při přidělování prostředků EU na opatření energetické účinnosti rozhodujícím kritériem. 
VIII As in our special report 21/2012, we conclude that cost-effectiveness is not guiding EU spending on energy efficiency in buildings.
K vyšším úsporám energie na investované euro by mohlo vést lepší řízení, a to zejména při výběru projektů. 
Better management, especially in the area of project selection, could lead to higher energy savings per euro invested.
IX S ohledem na ambicióznější cíle EU v oblasti energetické účinnosti a na výhledové omezování rozpočtů je nákladová efektivnost výdajů důležitější než kdy dříve. 
IX Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
Proto vydáváme doporučení, která by měla EU pomoci dosáhnout plánované energetické účinnosti do roku 2030 zvýšením nákladové efektivnosti výdajů v rámci politiky soudržnosti na období 2021–2027. 
On this basis, we issue the recommendations, which should help the EU to achieve its 2030 energy efficiency target by improving the cost-effectiveness of its 2021-2027 Cohesion policy spending.
Doporučujeme zaměřit se na plánování a zacílení investic, vybírat na základě posouzení relativních nákladů a přínosů takové projekty, které zajistí největší energetické úspory a další přínosy při nižších nákladech, uplatňovat ukazatele k měření úspor energie a dalších přínosů a odměňovat opatření, která přinášejí úspory energie nákladově efektivním způsobem. 5 
These cover planning and targeting investments; selecting projects delivering higher energy savings and other benefits at lower costs through assessing relative costs and benefits; using indicators to measure energy savings and other benefits, and rewarding measures that save energy in a cost-effective way. 5
Úvod Energetická účinnost: cíle a pokrok 01 Lepší energetickou účinností se rozumí využití menšího množství energie při zachování rovnocenné úrovně výstupů1. 
Introduction Energy Efficiency targets and progress 01 Improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of output1.
Účinnější využívání energie může občanům EU pomoci snížit jejich energetické náklady, chránit své zdraví a životní prostředí a zlepšit kvalitu ovzduší. 
By using energy more efficiently EU citizens can lower their energy bills, help to protect their health and the environment and improve air quality.
02 Mezi typické investice do energetické účinnosti spolufinancované EU patří doplňková izolace budov, energeticky úsporná okna, systémy termoregulace a modernizace systémů vytápění. 
02 Typical EU co-funded energy efficiency investments include additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermal control systems and upgrades of heating systems.
Obrázek 1 – Příklad renovované budovy (před úpravami pro zvýšení energetické účinnosti a po nich) © Shutterstock / PIXEL pro PEOPLE. 
Figure 1 – Example of a renovated building (before and after energy efficiency works) © Shutterstock / By PIXEL to the PEOPLE.
03 V roce 2012 byl do směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti2 začleněn cíl dosáhnout 20% zvýšení energetické účinnosti do roku 2020 (ve srovnání s plánovanou Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU ze dne 25. října 2012 o energetické účinnosti, o změně směrnic 2009/125/ES a 2010/30/EU a o zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES (Úř. věst. L 315, 14.11.2012, s. 1). 
03 In 2012 Energy Efficiency Directive 2012/27/EU2 incorporated the 20 % energy efficiency target for 2020 (compared to projected energy consumption in 2020). The Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council of 25 October 2012 on energy efficiency, amending Directives 2009/125/EC and 2010/30/EU and repealing Directives 2004/8/EC and 2006/32/EC (OJ L 315, 14.11.2012, p.
2 odst. 4: Výstup může označovat výkon, službu, zboží nebo energie. 
Article 2(4): The output could refer to performance, service, goods or energy.
6 1 2 Tamtéž. 
6 1 2 Ibid.
Revidovaná směrnice 2018/2002/EU o energetické účinnosti3 zohlednila ještě ambicióznější hlavní cíl EU pro energetickou účinnost, a to úsporu nejméně 32,5 % do roku 2030. 
revised Energy Efficiency Directive 2018/2002/EU3 reflected the more ambitious headline EU energy efficiency target for 2030 of at least 32.5 %.
04 Nová Komise se zavázala uplatňovat zásadu „energetické účinnosti v první řadě“ a zaměřit se na to, jak může EU dále zlepšovat energetickou náročnost budov a urychlit tempo renovací4. 
04 The new Commission has committed to applying the energy-efficiency-first principle with a focus on how the EU can further improve the energy performance of buildings and speed up renovation rates4.
05 Údaje Eurostatu (únor 2020) svědčí o tom, že spotřeba primární energie v členských státech EU v roce 2018 přesahovala cíle pro rok 2020 o 4,9 % (viz obrázek 2). Obrázek 2 – Pokrok členských států EU při dosahování cílů v oblasti energetické účinnosti pro rok 2020 a 2030 (spotřeba primární energie) Zdroj: Eurostat, Statistiky energetických úspor, spotřeba primární energie 2018. 
05 Data from Eurostat (February 2020) shows that in 2018 primary energy consumption in the EU Member States was 4.9 % above the 2020 targets (see Figure 2): Figure 2 – EU Member States’ progress towards 2020 and 2030 energy efficiency targets (primary energy consumption) Source: Eurostat energy saving statistics Primary-Energy-Consumption-2018.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2018/2002/EU ze dne 11. prosince 2018, kterou se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti (Úř. věst. L 328, 21.12.2018, s. 210). 
Directive 2018/2002/EU of the European Parliament and of the Council of 11 December 2018 amending Directive 2012/27/EU on energy efficiency (OJ L 328, 21.12.2018, p. 210).
Zelená dohoda pro Evropu - Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Evropské radě, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů. 
The European Green Deal - Communication from the Commission to the European Parliament, the European Council, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions.
COM(2019) 640 final ze dne 11.12.2019. 
COM(2019) 640 final of 11.12.2019.
7 Kolik zbývá k dosažení cílů pro rok 2020 a 2030 u spotřeby primární energie, EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15,2 % 2000 2005 4,9% 22,0 % 2010 2015 2020 2025 2030 Spotřeba primární energie Cíl pro rok 2020 Cíl pro rok 2030 3 4 
7 Distance to 2020 and 2030 targets for primary energy consumption, EU-27 (Mtoe) 1 600 1 500 1 400 1 300 1 200 1 100 1 000 1990 1995 15.2 % 2000 2005 2010 4.9% 22.0 % 2015 2020 2020 target 2025 2030 2030 target Primary energy consumption 3 4
06 Z posledního posouzení pokroku členských států v oblasti energetické účinnosti vyplývá, že cíl EU pro rok 2020 pravděpodobně splněn nebude5. 
06 The latest assessment on the progress made by Member States towards the energy efficiency targets shows that the EU 2020 target is unlikely to be met5.
Cíl EU pro rok 2030 snížit spotřebu energie alespoň o 32,5 % je tak ještě hůře dosažitelný. 
This trend makes the EU 2030 target of reducing energy consumption by at least 32.5 % even more difficult to achieve.
Spotřeba energie by se měla snižovat zejména v odvětvích s největším potenciálem energetických úspor, jako jsou budovy. 
Energy consumption should decrease especially in sectors with the biggest potential for energy savings, such as buildings.
Přehled spotřeby energie v EU podle jednotlivých odvětví uvádí obrázek 3: Obrázek 3 – Spotřeba energie podle odvětví v roce 2017 (% z celku) Zdroj: EÚD na základě údajů Eurostatu o konečné spotřebě energie. 
Figure 3 provides a breakdown of the energy consumption by sector in the EU: Figure 3 – 2017 Energy consumption by sector (% of total) Source: ECA, based on Eurostat data on Final Energy consumption.
07 Nejvyšší spotřebu energie v EU mají budovy, zejména obytné, dále následuje doprava a průmysl. Zároveň se v Evropě jedná o sektor, v němž je prostor pro energetické úspory největší6. 
07 Buildings, in particular residential ones, have the greatest energy consumption in the EU, followed by the transport and industry sectors. It is also the sector with the biggest available energy savings potential in Europe6.
Jen na vytápění a teplou vodu v domácnostech EU připadá 79 % celkové konečné spotřeby energie7. 
In EU households, heating and hot water alone account for 79 % of total final energy use7.
Energetické úspory dosažené renovací obvykle vyplývají z lepší izolace budov, systémů vytápění a chlazení a osvětlení. 
Energy savings from buildings’ renovations typically derive from better insulation, heating and cooling systems, and lighting.
V této zprávě se zaměřujeme právě na tyto druhy investic, přičemž nedávno COM(2019) 224 final, „Posouzení pokroku, jehož členské státy dosáhly při plnění svých vnitrostátních cílů energetické účinnosti pro rok 2020 a při provádění směrnice o energetické účinnosti“, požadované podle čl. 24 odst. 3 směrnice 2012/27/EU. 
While this report focuses on these types of investments, our Commission (2019) 224 final, “2018 assessment of the progress made by Member States towards the national energy efficiency targets for 2020 and towards the implementation of the Energy Efficiency Directive”, as required by Article 24(3) of Directive 2012/27/EU.
Dokument Komise z roku 2017 „Osvědčené postupy v oblasti energetické účinnosti“ – Získané poznatky, s. 18 a COM SWD(2016) 408 final, „Hodnocení směrnice 2010/31/EU o energetické náročnosti budov“, s. 15. 
2017 Commission “Good practice in energy efficiency” – Lessons learnt, p. 18 and COM SWD(2016) 408 final, “Evaluation of the Directive 2010/31/EU on the energy performance of buildings” p.
8 Jiné 1% Průmysl 25 % Doprava 31 % Zemědělství 2% Budovy 42 % Domácnosti 27 % Služby 15 % 5 6 7 Viz https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling 
8 Industry 25 % Transport 31 % Other Agriculture 1% 2% Buldings 42 % Households 27 % Services 15 % 5 6 7 See https://ec.europa.eu/energy/en/topics/energy-efficiency/heating-and-cooling
1/2020 o minimálních požadavcích na energetickou účinnost EU a o energetických štítcích pro spotřebiče8. 
recent special report 01/2020 focused on the EU minimum energy efficiency requirements and energy labels for appliances8.
08 Podle odhadů Komise si dosažení cíle v oblasti energetické účinnosti do roku 2030 vyžádá investice do renovace fondu budov EU ve výši 282 miliard EUR ročně9. 
08 The Commission estimated that reaching the 2030 energy efficiency target would require investing some €282 billion per year in renovating the EU building stock9.
Pokud by se uskutečnily všechny plánované investice v rámci politiky soudržnosti ve veřejných a obytných budovách, jednalo by se přibližně o 2 miliardy EUR ročně v období 2014– 2020. 
If all budgeted EU Cohesion policy investments in public and residential buildings take place this would amount to around €2 billion per year in the period 2014-2020.
Výdaje EU a právní rámec 09 Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti plánovaly vyčlenit na investice do energetické účinnosti veřejných a obytných budov v období 2014–2020 celkem 14 miliard EUR. 
EU spending and legal framework 09 The 2014-2020 European Regional Development Fund and the Cohesion Fund planned €14 billion for investments in energy efficiency in public and residential buildings.
Členské státy tento rozpočet doplnily 5 miliardami EUR v rámci vnitrostátního spolufinancování. 
Member States topped up these budgets with €5 billion of national co-financing.
Přehled tohoto rozpočtu podle členských států je k dispozici v příloze. 
The breakdown of this budget per Member State is available in the Annex.
Obrázek 4 obsahuje přehled rozpočtu politiky soudržnosti EU na investice v oblasti energetické účinnosti v období 2014–2020. 
Figure 4 shows the breakdown of the 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investment.
8 9 Viz zvláštní zpráva č. 1/2020: Opatření EU v oblasti ekodesignu a označování energetickými štítky: důležitý příspěvek k větší energetické účinnosti, který je však omezován značnými zpožděními a nedodržováním právních předpisů. 
9 8 9 See special report 01/2020: “EU action on Ecodesign and Energy Labelling: important contribution to greater energy efficiency reduced by significant delays and non-compliance”.
Pracovní dokument útvarů Komise (2016) 405 final, Posouzení dopadu, doprovodný dokument k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterým se mění směrnice 2012/27/EU o energetické účinnosti. 
Commission Staff Working Document (2016) 405 final, Impact assessment accompanying the Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council amending Directive 2012/27/EU on Energy Efficiency.
Obrázek 4 – Přehled rozpočtu politiky soudržnosti EU na investice v oblasti energetické účinnosti v období 2014–2020 Zdroj: EÚD. 
Figure 4 – Breakdown of 2014-2020 EU Cohesion policy budget for energy efficiency investments Source: ECA.
10 Směrnice o energetické náročnosti budov z roku 201010 obsahuje několik ustanovení, jak zlepšit energetickou účinnost nových i stávajících budov, jako například: a) minimální požadavky na energetickou náročnost nových budov a větších renovací budov; b) povinné certifikáty energetické náročnosti při prodeji a pronájmu budov, které uvádějí aktuální energetickou náročnost budovy a doporučená opatření na její zlepšení11(viz příklad na obrázku 5). 
10 The 2010 Energy Performance of Buildings Directive10 contains several provisions to improve the energy efficiency of both new and existing buildings, such as: (a) minimum energy performance requirements for new buildings and major renovations of buildings; (b) mandatory energy performance certificates accompanying the sale and rental of buildings, which state the current energy performance of a building, and recommend measures to improve its performance11 (see example in Figure 5).
10 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 Energetická účinnost – veřejné budovy Energetická účinnost – obytné budovy Energetická účinnost – malé a střední podniky Energetická účinnost – velké podniky 10 Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov. 
10 10 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 EE public buildings EE residential buildings EE Small & Medium EE Large enterprises enterprises 10 Directive 2010/31/EU of 19 May 2010 on the energy performance of buildings.
11 Článek 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov mld. EUR 
11 Article 11 of Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings. billion euro
Obrázek 5 – Příklad certifikátu energetické náročnosti budovy CERTIFIKÁTY ENERGETICKÉ NÁROČNOSTI © Shutterstock / Milagli. 
Figure 5 – Example of a building energy performance certificate 11 © Shutterstock / By Milagli.
11 Také směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 obsahuje ustanovení ke zlepšení energetické účinnosti budov. 
11 The 2012 Energy Efficiency Directive also contains provisions to improve the energy efficiency of buildings.
Patří mezi ně systémy povinného zvyšování energetické účinnosti, které na povinné strany, jako jsou například prodejci nebo distributoři energie, kladou požadavky, aby splnily kvantitativní cíle v oblasti úspor energie v rámci svého portfolia zákazníků. 
These include Energy Efficiency Obligation Schemes, which place requirements on obligated parties, such as energy sales companies or distributors, to meet quantitative energy savings targets across their customer portfolio.