natgillin/translations-raw huggingface dataset:
25 ISSAI 3000: Standardy a směrnice k auditu výkonnosti na základě auditorských standardů INTOSAI a praktických zkušeností. 
25 ISSAI 3000: Standards and guidelines for performance auditing based on Intosai’s Auditing Standards and practical experience.
Větrná turbína (vnější a vnitřní pohled na větrnou turbínu v Polsku) Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 6 
Windmill (outside and interior views of a wind turbine in Poland) Source: European Court of Auditors. Picture 6
Připomínky 22 Nákladovou efektivitu by bylo možné více zdůraznit v rané fázi 28 V souvislosti s přípravou operačních programů vnitrostátní orgány nepro‐ vedly náležité posouzení potřeb, aby určily, které technologie by mohly přispět k dosažení cílů pro podíl ener‐ gie z obnovitelných zdrojů nákladově nejefektivnějším způsobem a jak by se mohly doplňovat s ostatními finanč‐ ními nástroji nebo vnitrostátními systémy podpory. 
Observations 22 There is scope for an emphasis on cost-effectiveness at an early stage 28 In connection with the preparation of the operational programmes, the national authorities did not conduct proper needs assessments to identify which technologies could contribute to attaining the RES targets in the most cost-effective way and how they could be complemented by other financial instruments or national support schemes.
V důsledku toho se v operačních programech nevysvětlo‐ valo, jak mohou fondy EU nákladově efektivním způsobem přispět k dosa‐ žení cílů, pokud jde o OZE. 
As a result, the operational programmes did not contain explanations as to how the EU funds could contribute cost-effectively to attaining the RES objectives.
29 Komise a vnitrostátní orgány neplá‐ novaly pro dosažení cílů v této oblasti využít prostředky z fondů politiky sou‐ držnosti (nebo vnitrostátních fondů). 
29 Moreover, the Commission and the national authorities did not plan the cohesion policy (or national) funds’ contributions in attaining the RES targets.
Energetická kapacita z OZE v pěti kontrolovaných státech potřebná pro splnění cíle v této oblasti do roku 2020 činí 95 304 MW (viz tabulka 2). 
The installed capacity from RES in the five audited countries to meet the RES target in 2020 is 95 304 MW (see Table 2).
Prová‐ děcí zprávy předložené řídicími orgány Komisi ukazují, že projekty z fondů politiky soudržnosti v těchto zemích přispěly do roku 2012 k naplnění po‐ žadované kapacity celkem 4 464 MW, tedy 4,7 %, podle cíle do roku 2020 (neboli 8,1 % vzhledem k trajektorii pro dosažení cíle pro rok 2013 v kontrolo‐ vaných členských státech). 
The implementation reports submitted by the managing authorities to the Commission reveal that, by 2012, 4 464 MW or 4,7 % of the required capacity as per the 2020 target (or 8,1 % in relation to the 2013 trajectory target in the audited Member States) was contributed through the cohesion policy projects in these countries.
Míra využití prostředků politiky soudržnosti pro OZE se v jednotlivých státech lišila. 
The cohesion policy funds’ use for RES has been variable among the Member States.
Jak vyplývá i z tabulky 2, u většiny států nejsou k dispozici odpovídající údaje umožňující srovnat, nakolik projekty financované z politiky soudržnosti do‐ sáhly cílů týkajících se OZE. 
As can also be seen from Table 2, for multiple Member States no adequate data is available for comparing the achievement of the cohesion policy projects in relation to the RES targets.
Vzhledem k absenci těchto údajů tak nelze zpra‐ covat základní ekonomické a energe‐ tické údaje za jednotlivá odvětví OZE a za jednotlivé technologie. 
This lack of data inhibits establishing baseline economic and energy data in different RES sectors and for different RES technologies.
Zdroj: Národní plány pro obnovitelné zdroje energie (2010), prováděcí zprávy operačních programů za rok 2012. 
Source: National renewable energy action plans (2010), Implementation reports of the operational programmes for 2012.
Připomínky 24 30 Nákladová efektivita opatření v růz‐ ných odvětvích OZE se neprověřovala, nebyla pro rozpočty vyčleněné na tuto oblast v rámci kontrolovaných ope‐ račních programů určujícím faktorem a chybělo patřičné posouzení potřeb a střednědobé hodnocení: ο Při koncipování operačních progra‐ mů v roce 2007 chyběly podrobné situační analýzy (včetně posouzení potřeb v různých odvětvích obnovi‐ telných zdrojů energie v regionech); vnitrostátní orgány neprovedly zejména odhad nákladů na jednot‐ ku instalované energetické kapacity a jednotkových nákladů na výrobu energie, takže nákladové přínosy / nákladová efektivita plánovaných opatření, která měla být financová‐ na z veřejných prostředků, nebyly vzaty do úvahy. ο Operační programy také nevyu‐ žily výsledky a poznatky získané z předchozích programů týkajících se OZE, které byly financovány z vnitrostátních nebo evropských prostředků. ο Nebylo předloženo patřičné zdů‐ vodnění pro přidělení veřejných prostředků na opatření na výrobu energie z obnovitelných zdrojů. 
Observations 24 30 The cost-effectiveness of measures in different RES sectors was not examined and did not determine the budgets earmarked to RES under the audited operational programmes while proper needs assessment and mid-term evaluations were lacking: ο When operational programmes were designed in 2007 there had been a lack of detailed situation analysis (including needs assessment in different RES sectors in the regions); in particular, the costs per unit of energy capacity installed or the costs of energy generation per unit had not been estimated by national authorities thus neglecting the cost-benefit/cost-effectiveness of the measures planned to be financed through public means; ο Also, the operational programmes did not take advantage of the results of or lessons learnt from previous RES programmes financed by national or EU resources; ο No adequate justification for allocating public funds to RES generation interventions was provided.
Příděly peněz zpravidla vycházely z hrubého odhadu regionální‐ ho potenciálu a kapacity čerpat prostředky, nikoliv ze systematické analýzy regionální situace a srov‐ nání možných alternativ, pokud jde o typy obnovitelných zdrojů nebo technologie výroby energie z těch‐ to zdrojů. ο Přestože orgány ve Finsku a Spo‐ jeném království postupně, bez formálního posouzení, začlenily do svých programů některé úpravy, většinou neproběhla žádná střed‐ nědobá či obdobná hodnocení opatření za období 2007–2013, která by pomohla programy přeorientovat. 
Fund allocations were, in general, based on rough estimation of the regional potential and fund absorption capacities rather than systematic analysis of the regional situation and comparison between potential alternatives in terms of types of RES or RES technologies; ο Although the authorities in Finland and in the United Kingdom inserted some adaptations in their programmes along the way without formal assessments, in general however no mid-term evaluations or similar assessments of the 2007–13 measures were conducted which could have helped redirect the RES programmes.
31 V rámci operačních programů také nebyly nastaveny ukazatele výkonnosti pro náležité monitorování a hodnocení nákladové efektivity opatření týka‐ jících se OZE, což by rovněž usnad‐ nilo posoudit, do jaké míry finanční prostředky EU přispívají k dosažení stanovených cílů v této oblasti (tabulka 2). 
31 Furthermore, the operational programmes failed to establish performance indicators for proper monitoring and evaluation of cost-effectiveness of RES measures which could also have facilitated assessing the contribution of the EU funds to the committed RES targets (Table 2).
Zatímco operační programy v Rakousku, Polsku a na Maltě měly ukazatele týkající se dodatečné kapa‐ city OZE, soubor ukazatelů výsledků ve Finsku nezahrnoval ukazatele týkající se tvorby výrobní kapacity, vyrobené energie nebo snížení emisí CO2 či vy‐ hnutí se jejich produkci. Ve Spojeném království také chyběl ukazatel výsled‐ ků, pokud jde o tvorbu kapacity OZE. 
While the operational programmes in Austria, Poland and Malta had indicators referring to additional RES capacity, the set of result indicators in Finland did not include indicators for creation of generation capacity, produced energy or reduction/avoidance of CO2 emissions, and in the United Kingdom a result indicator in respect of RES capacity creation was also lacking.
To znamená, že řídicí orgány a Komise nemohly v těchto případech u investic z fondů politiky soudržnosti do OZE provést odpovídající monitorování a hodnocení ex post26. 
This means that, in these cases, the managing authorities and the Commission were not in a position to conduct adequate monitoring and ex post evaluation of the cohesion policy funds’ investments in RES26.
26 Roční prováděcí zprávy Finska a Spojeného království nevysvětlily aktuální výsledky a jejich měření a neproběhlo žádné posouzení překážek, potenciálu a potřeb v různých odvětvích obnovitelných zdrojů energie v regionech, které jsou pokryty kontrolovanými operačními programy. 
26 The annual implementation reports by Finland and the United Kingdom did not provide explanations about actual results and their measurement and no assessment of the barriers, the potential and the needs in the different RES sectors in the regions covered by the audited OPs had been conducted.
Připomínky 25 Transformační stanice ve větrném parku v Golici, Polsko Zdroj: Evropský účetní dvůr. ... a existuje také prostor pro nákladově efektivnější projekty výroby energie z obnovitelných zdrojů 32 Odstranění neefektivností v plánování a provádění projektů v oblasti OZE přímo přispěje k dosažení cílů pro podíl energie z obnovitelných zdro‐ jů do roku 2020 jak na vnitrostátní úrovni, tak na úrovni EU. 
Observations 25 Transformer station in a wind park in Golice, Poland Source: European Court of Auditors. ... and there is also scope for more cost-effective RES generation projects 32 Removing inefficiencies in the planning and implementation of RES projects will make a direct contribution to achieving the 2020 EU and national RES targets.
Může však být prospěšné i pro spotřebitele energie a nastartovat globální ekonomiku. 
But it can also benefit the energy consumers and boost the broader economy as well.
33 Výsledky projektů podpořených EU byly z hlediska nákladové efektivity velmi různé. 
33 The results of the EU-supported projects varied in terms of their cost-effectiveness.
Investiční náklady na technologie výroby energie z obnovi‐ telných zdrojů se značně liší a odvíjejí se od dané lokality. 
The investment costs of RES technologies range widely and are site specific.
Žádná jediná ná‐ kladově nejefektivnější technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů v EU neexistuje. 
There is no single most cost-effective RES generation technology in the EU.
Proto audit porovná‐ val pouze náklady v rámci určitého odvětví OZE ve stejném členském státě. 
Therefore the audit compared only costs within a particular RES sector in the same Member State.
Čtyři kontrolované projekty byly výrazně dražší než podobné projek‐ ty v témže členském státě (projekty týkající se biomasy a fotovoltaiky, viz tabulka 3). 
Four audited projects were significantly more expensive than similar projects in the same Member State (biomass and PV projects, see Table 3).
Vypočtené průměrné náklady na instalovaný výkon v kon‐ trolovaných projektech se pohybovaly od 0,16 milionu EUR/MW do 1,8 milio‐ nu EUR/MW. 
The calculated average costs for installed capacity varied from 0,16 million EUR/MW to 1,8 million EUR/ MW in the audited projects.
Podle výpočtů vnitrostát‐ ních orgánů jednoho kontrolovaného členského státu, kde probíhal audit, se doba návratnosti u kontrolovaných projektů pohybovala od 2 do 537 let. 
As calculated by the national authorities in one of the Member States where the audit took place, the payback periods varied from 2 to 537 years in the audited projects.
Kapitálově náročné investice s obdo‐ bím návratnosti nad 100 let nedosáh‐ nou přiměřené rentability. 
Capital-intensive investments with payback periods of more than 100 years will not achieve an economically reasonable break-even point.
Svědčí to o tom, že veřejná podpora nebyla vždy vyčleněna na nákladově nejefektivněj‐ ší projekty. Obrázek 7 
This indicates that public support was not always allocated to the most cost-effective projects. Picture 7
Připomínky 26 Nákladová efektivita kontrolovaných projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů Investice do 1 MW nebo kWp ve srovnání s průměrnými investičními náklady v členských státech FI Projekt 8 FI Projekt 7 FI Projekt 6 FI Projekt 5 FI Projekt 4 AT Projekt 3 AT Projekt 2 AT Projekt 1 PL Projekt 15 PL Projekt 14 PL Projekt 13 PL Projekt 12 PL Projekt 11 MT Projekt 22 MT Projekt 21 Skutečná investice Průměr v ČS 0 0,20 0,40 0,60 EUR/MW 0,80 1,00 1,20 Miliony 0 0,50 0 1,00 2,00 1,00 EUR/MW 3,00 EUR/kWp 1,50 4,00 2,00 Miliony 5,00 Tisíce Zdroj: Vlastní výpočty Účetního dvora na základě projektové dokumentace, analýz řídicích orgánů1. 
Observations 26 Cost-effectiveness of the audited RES projects Investment in 1MW or kWp, compared with average investment cost in the Member State FI Project 8 FI Project 7 FI Project 6 FI Project 5 FI Project 4 AT Project 3 AT Project 2 AT Project 1 PL Project 15 PL Project 14 PL Project 13 PL Project 12 PL Project 11 MT Project 22 MT Project 21 Actual investment Average in MS 0 0,20 0,40 0,60 EUR/MW 0,80 1,00 1,20 Millions 0 0,50 0 1,00 2,00 1,00 EUR/MW 3,00 EUR/kWp 1,50 4,00 2,00 Millions 5,00 Thousands Source: Court’s own calculations based on project documentation, analyses by the managing authorities1.
1 Poznámka k projektům FI: Průměrné investiční náklady strojů a vybavení auditovaných projektů. 
1 Note to FI projects: Average machinery and equipment investment costs of the audited projects.
Projekt 5 zahrnuje náklady na potrubí na místě, projekt 6 pouze pomocný kotel. 
Project 5 includes piping costs on the site, Project 6 auxiliary boiler only.
Údaje nejsou k dispozici u projektů MT 23 a 24 (PV), PL 16 až 20 (solární energie) a UK 9 a 10 (biomasa). 
Data not available for projects MT 23 and 24 (PV), PL 16 to 20 (solar energy) as well as UK 9 and 10 (biomass).
Fotovoltaika Větrná energie Energie z biomasy Tabulka 3 
PV Wind Biomass Table 3
Připomínky 27 34 V projektech v oblasti OZE byly jen částečně stanoveny racionální ener‐ getické cíle. 
Observations 27 34 Rational energy objectives were only partly set for the RES projects.
Projekty byly v souladu s národními strategickými cíli pro OZE. 
The projects were in line with national strategic RES objectives.
Tam, kde to bylo potřeba, existovaly koncepce pro dodávky paliva (projekty týkající se biomasy v Rakousku, Finsku a Spojeném království). 
Fuel supply concepts existed where necessary (biomass projects in Austria, Finland and in the United Kingdom).
U některých projektů byly nejprve vypracovány stu‐ die omezeného rozsahu ohledně jejich hospodářské životnosti a ziskovosti, ale nebyly provedeny žádné analý‐ zy, pokud jde o nejlepší a nákladově nejefektivnější typy OZE a technologic‐ ká řešení. 
Some projects were preceded by limited studies showing their economic viability and profitability but no analyses were made concerning the best and most cost-effective RES types and best technological solutions.
Na hodnocení předchozích podobných intervenčních opatření se neodkazovalo, takže žádné získané poznatky nebyly při přípravě projektů v oblasti OZE využity. 
Evaluations of previous similar interventions were not referred and thus no ‘lessons learnt’ were used in preparing the audited RES projects.
35 Pouze asi polovina kontrolovaných projektů (13 z 24) měla údaje, jejichž pomocí bylo možné ověřit plnění uka‐ zatelů z hlediska skutečně vyrobené energie (viz tabulka 1 a příloha III), viz také bod 24. 
35 Only about half of the audited projects (13 of 24) had data through which the achievement of the indicators in terms of actually achieved energy generation could be verified (Table 1 and Annex III), see also paragraph 24.
Navíc výchozí údaje o ná‐ kladech na výrobu energie a množ‐ stvích konvenčních paliv používaných spotřebiteli často nebyly k dispozici před stanovením cílů a koncipováním projektů (např. operační program v Lublinském regionu v Polsku). 
Furthermore, frequently baseline data about the costs of energy production, the quantities of conventional fuels used by consumers was not available before objective-setting and designing the projects (e.g. operational programme of the Lublin region in Poland).
V tako‐ vých případech nelze proto posoudit, zda financované projekty skutečně vytvářejí očekávané ekonomické nebo finanční výsledky (např. pokud jde o výpočet doby návratnosti). 
Consequently, in such cases, it is not possible to assess whether the funded projects actually generated the expected economic or financial results (e.g. for calculating payback periods).
36 Výběrové postupy nezaručovaly ná‐ kladovou efektivitu projektů. 
36 The selection procedures did not guarantee cost-effective projects.
Kritéria pro výběr projektu schválená mo‐ nitorovacími výbory zřízenými pro každý operační program zpravidla neumožňovala prováděcím orgánům určit nákladově nejefektivnější pro‐ jekty v oblasti OZE. 
In general, the project selection criteria, approved by the monitoring committees established for each operational programme, were not enabling the implementing authorities to identify the most cost-effective RES projects.
Vytváření ener‐ getické kapacity, skutečná výroba energie a příslušné nezbytné investice se v řadě případů nebraly jako krité‐ rium výběru nebo udělení zakázky v úvahu. 
The creation of energy capacity, actual energy generation and the relevant necessary investments were in many cases not weighted as selection or award criteria.
V několika případech nebyla v souvislosti s výrobou energie z ob‐ novitelných zdrojů stanovena žádná specifická kritéria výběru, místo toho byla použita kritéria výběru obecně uplatnitelná na více odvětví, na než se vztahoval operační program27. 
In a few cases, no specific selection criteria in relation to RES generation had been developed but instead selection criteria universally applicable to multiple sectors covered by the operational programme were used27.
37 Mezi projektovými žádostmi byla v některých případech nedostatečná konkurence. 
37 There has been insufficient competition among project applications in some cases.
Při posuzování projektů v rámci výzvy k předkládání nabídek se maximální nákladová efektivita žádostí (období návratnosti, investice do poměru výroby energie) nezkou‐ mala. 
Where the projects were identified through calls for proposals maximum cost-effectiveness of applications (payback period, investment to energy generation ratio) was not considered.
Projektové žádosti musely sice zpravidla splnit minimální kritéria, ale výběrové postupy neumožňovaly pře‐ dejít financování projektů, které byly z hlediska výsledků v oblasti výroby energie relativně málo kvalitní. 
Whereas usually project applications had to fulfil minimum criteria, the processes could not prevent subsidising relatively low quality projects in terms of their energy generation results.
V pří‐ padech, kdy byla stanovena minimální velikost investice, hrozilo, že budou zamítnuty i žádosti na menší projekty, které možná měly lepší ekonomické parametry. 
A determined minimum investment size risked that applications for smaller projects — possibly having better economic parameters — were discarded.
27 Například: — Výběrprojektůvoblasti obnovitelných zdrojů v rámci operačního programu „infrastruktura a životní prostředí“ v Polsku vycházel ze stejných kritérií, která se použila v jiných odvětvích, tj. pro nesrovnatelné typy projektů. — VeFinskunebylyžádosti o financování projektů rozděleny podle priorit a za kritérium nákladové efektivnosti a způsobilosti se považovalo pouze odhadované období návratnosti. — NaMaltěbylavýběrová kritéria uplatněna v řadě odvětví, jichž se týkal operační program, ale ne přímo na odvětví obnovitelných zdrojů energií. 
27 For instance: – the selection of RES projects under the operational programme ‘Infrastructure and Environment’ in Poland was based on the same criteria applied in different sectors, i.e. for non-comparable types of RES projects; – in Finland, the project applications were not prioritised and only estimated payback periods were used as cost-effectiveness and eligibility criteria; – in Malta, the selection criteria applied to multiple sectors covered by the operational programme but not specifically to the RES sector.
Na základě jednoho kritéria se sice udílelo bodové hodnocení, pokud jde o „přispění projektu k ukazatelům nad rámec požadovaného minima“, ale kritéria výběru v souvislosti s výrobou energie z obnovitelných zdrojů nezahrnovala nákladovou efektivitu ani poměr nákladů a přínosů. — VRakouskuse u kontrolovaných operačních programů nebrala v potaz maximální nákladová efektivita žádostí (doba návratnosti, poměr investice a vyrobené energie). 
Though one criterion provided scores in relation to the projects’ ‘contribution towards indicators beyond minimum required’, the selection criteria did not include any cost-effectiveness or cost-benefit criteria for RES generation; – in Austria, a maximum cost-effectiveness of applications (payback period, investment to energy generation ratio) was not considered in the audited operational programmes.
Připomínky 28 38 Na druhou stranu Rakousko, Spojené království a do jisté míry Finsko měly v pravidlech financování pro energii z biomasy technická a ekonomická kritéria zaměřená na to, aby nedochá‐ zelo k výběru nákladově neefektivních projektů. 
Observations 28 38 On the other hand, Austria, the United Kingdom and to some extent Finland had technical and economic criteria in the financing rules geared towards preventing wasteful biomass projects to be selected.
Riziko výběru neefektivních žádostí tak bylo menší. 
There was therefore less risk of selecting non-effective applications.
Zohledňovala se také ziskovost projektů, kdy zisko‐ vější projekty dostaly menší dotaci (rámeček 6). 
Also, project profitability was taken into account whereby more profitable projects received less subsidies (Box 6).
V ostatních členských státech, kde proběhl audit, nebylo takovéto přizpůsobení míry spolufi‐ nancování projektu kompetentními orgány zaručeno. 
Such adaptation of the level of project co-financing was not ensured by the competent authorities in the other Member States where the audit took place.
39 Míra spolufinancování EU v operačních programech se pohybovala mezi 2 % a 85 %, aniž by toto bylo v příslušných dokumentech zdůvodněno. Princip spolufinancování znamená, že část investičních nákladů projektu nese konečný příjemce veřejné podpory, přičemž se zohledňují výnosy nebo ziskovost projektu. 
39 The EU co-financing rates varied between 2 % and 85 % in the operational programmes, without this being justified in the relevant documents. The co-financing principle holds that part of the investment costs of a project is borne by the final recipient of a public grant whereby the revenue or profitability in the project are to be taken into account.
Účelem dotace by mělo být navíc podpořit opatření, které by se jinak kvůli nedostatku finančních prostředků nebo ekonomic‐ kých pobídek neuskutečnilo. 
The purpose of the grant should, furthermore, be to support an action which could not otherwise take off due to a financing gap or a lack of an economic incentive.
Platí se cena za ušlou příležitost: vysoká míra spolufinancování snížila velikost nebo počet ostatních projektů v oblasti OZE, které jinak mohly získat podporu z veřejných prostředků. 
There is an opportunity cost; high co-financing rates reduced the size or number of other RES projects which could have been supported through public funds.
Mezi mírou podpory a ziskovostí či potřebou mo‐ tivovat investory k provádění projektů v oblasti OZE nebyla vytvořena žádná vazba. 
No links were made between rate of support and profitability or need for incentivising investors to carry out RES generation projects.