natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zjistili jsme, že činnosti financované a schválené Komisí v rámci ročního postupu, jsou často opakováním činností z předchozího roku. 
We found that the activities funded and approved by the Commission as part of an annual process, were often a repeat of the previous year’s activities.
Nejběžnějšími činnostmi bylo pořádání konferencí a veletrhů pracovních příležitostí, dílny, kurzy psaní životopisů nebo jazyková příprava. 
The most common activities consisted of organizing conferences and job fairs, workshops, CV writing training courses, or language training.
Mezi inovativnější řešení patřilo využívání sociálních médií (Facebook, Linkedin, Twitter) či vytváření kontaktů s vysokými školami. 
More innovative solutions included using social media (Facebook, Linkedin, Twitter) or creating contacts with universities.
Podobná inovativní řešení jsou součástí programů jen zřídka. 
Such innovative solutions are rarely programmed.
Zjistili jsme, že 21 projektových žádostí obsahovalo kvalitativní popis situace, například popis toků mobility a vysvětlení přeshraniční mobility v regionu. 
We found that 21 project applications had a qualitative description of their situation, such as a description of mobility flows and the rationale of cross‐border mobility in the region.
Avšak pouze devět projektů obsahovalo kvantitativní výchozí hodnotu s číselnými údaji, podle nichž lze měřit pokrok (obrázek 7). 
However only nine projects had defined a quantitative baseline, giving the numbers from which progress can be measured (Figure 7).
Další čtyři projekty v každém roce zahrnovaly statistické údaje, které mohly sloužit jako výchozí hodnota pro měření pokroku, avšak k tomuto účelu využity nebyly. 
A further four projects in each year provided statistics that could have been used as a quantitative baseline against which to measure progress, but they were not used for this purpose.
20 Prověřované projekty přeshraničního partnerství byly financovány částkou 3,5 milionu EUR v roce 2015 a 4,4 milionu EUR v roce 2016. 
36 20 The funding for these CBP projects reviewed amounted to 3.5 million euro in 2015 and 4.4 million euro in 2016.
Obrázek 7 – Existence výchozích hodnot, podle nichž lze měřit pokrok Poznámka: Kvantitativní výchozí hodnota je stav, podle něhož lze měřit výsledky projektu. 
Figure 7 ‐ Existence of baselines, against which progress can be measured Note: A quantitative baseline is a situation against which project results can be measured.
Kvalitativní výchozí hodnota pouze nabízí popis přeshraniční situace, avšak nemůže sloužit k měření pokroku. Zdroj: EÚD. 
A qualitative baseline only provides a description of the cross‐border situation but cannot be used for progress measurement. Source: ECA.
Podle grantové dohody o projektech se musí sbírat a předkládat informace „o výstupech a výsledcích opatření“. 
The grant agreement for projects requires the collection and submission of information “regarding the outputs and results of the actions”.
Přesto jsme při našem přezkumu zjistili, že cíle pro výstupy (například počet účastníků na veletrzích pracovních příležitostí organizovaných přeshraničními partnerstvími) byly definovány jen u 16 z vybraných 23 projektů a pouze u devíti projektů byly vymezeny výsledky (nejčastěji to byl zamýšlený počet obsazených pracovních míst). 
Despite this, our review found that only 16 of the selected 23 projects had defined output targets (e.g. the number of participants at job fairs organised by the CBP project), and only nine projects had defined results (most commonly, the number of intended job placements).
U některých projektů nebyla zřetelná přímá souvislost mezi výstupy a výsledky, neboť cíle pro výstupy byly stanoveny, avšak očekávané výsledky vymezeny nebyly. 
For some projects, there was no straightforward link between outputs and results, as output targets were set but expected results had not been defined.
Mezi lety 2015 a 2016 jsme zjistili zlepšení, pokud jde o stanovení cílů pro výsledky, neboť zatímco v roce 2015 obsahovalo cíl pro výsledky pouze 18 % projektů, v roce 2016 tento podíl vzrostl na 58 %. 
Between 2015 and 2016, we identified an improvement though in setting results targets, as in 2015, only 18 % of projects contained a results target, but in 2016, this had risen to 58 %.
V rámečku 9 se popisují odlišné postupy v rámci projektů, které jsme posuzovali, pokud jde o jejich koncepci a monitorování výkonnosti. 
Box 9 presents the variable practices within the projects we assessed in terms of their design and performance monitoring.
36 Kvantitativní 2015 Kvantitativní 2016 Kvalitativní 2015 Kvalitativní 2016 Existence výchozích hodnot ANO NE Počet projektů 0 2 4 6 8 10 12 
37 Quantitative 2015 Quantitative 2016 Qualitative 2015 Qualitative 2016 Existence of baseline YES NO 12Number ofprojects 0 2 4 6 8 10
Monitorovací systém programu EaSI neumožňuje agregovat výsledky projektů přeshraničních partnerství na úrovni programu Komise monitoruje činnosti projektů přeshraničního partnerství pomocí standardního vzoru pro podávání zpráv, který musí každý projektový koordinátor vyplnit. 
The EaSI monitoring system does not enable actual results from CBP projects to be aggregated at programme level The Commission monitors activities in CBP projects using a standard reporting template, which each project coordinator is required to complete.
Zpráva obsahuje kvalitativní i kvantitativní oddíl. 
The report contains a qualitative and quantitative section.
V kvantitativní části se nevykazují žádné výstupy či výsledky související s mobilitou pracovníků. 
The quantitative part does not collect any outputs or results relevant to labour mobility.
Mnozí projektoví koordinátoři používají kvalitativní část zprávy k popisu výstupů a někdy výsledků, ale protože tento popis se nevyžaduje, vykazovaným informacím chybí důslednost a jednotnost, což agregování výstupů a výsledků ztěžuje. 
The qualitative part of the report is used by many project coordinators to explain outputs and sometimes results, but as there is no requirement for such explanation, there is a lack of coherence and consistency which makes it difficult to aggregate outputs and results.
V roce 2016 zavedla Komise pro podávání zpráv o projektech přeshraničního partnerství další vzor. 
In 2016, the Commission introduced an additional reporting template for CBP projects.
Pro nový vzor se vyžadují informace, které, jak jsme u navštívených projektů zjistili, nebylo možno kvůli nově zavedené statistické klasifikaci získat. 
The new template requires data which, as we found for the projects visited, were not retrievable because of newly solicited statistical classifications.
Navíc některé dodatečné údaje požadované pro nový vzor nepocházejí ze samotného projektu přeshraničního partnerství, nýbrž z měsíčního dotazníku, který Komise zasílá všem poradcům EURES v EU. 
Furthermore, some of the additional data requested for the new template does not originate from the CBP project itself, but from the monthly questionnaire the Commission addresses to all EURES advisors in the EU.
Snižuje se tak spolehlivost údajů vykazovaných o jednotlivých projektech, protože tyto údaje nepocházejí z projektových činností. 
This decreases the reliability of the reporting for individual projects as the data does not originate from project activities.
Zavedená opatření, která mají zlepšit monitorování ex post, je celkově třeba dále zdokonalovat. 
Overall, the steps taken to improve the ex‐post monitoring require further refinement.
37 Rámeček 9 – Dobré a špatné postupy u 23 projektů přeshraničních partnerství EURES Od špatného postupu U většiny projektů se vymezují pouze výstupy. 
38 Box 9 ‐ Good and bad practices from the 23 EURES CBP projects From a poor practice The majority of projects only define outputs.
Například u projektu přeshraniční spolupráce mezi Itálií, Slovinskem a Chorvatskem EURADRIA nebyla vymezena žádná kvantitativní výchozí hodnota (současný stav), ani nebyl stanoven cíl pro výsledky (tj. obsazení pracovních míst), ani se neměřily výsledky projektu (obsazení pracovních míst, nalezená pracovní místa). 
For instance EURADRIA, a cross‐border cooperation between Italy, Slovenia and Croatia, did not define any quantitative baseline (current status), nor provide a target for results (i.e. job placements), nor measure the results of the project (placements, jobs found).
Projekt však obsahoval údaje o výstupech, jako je počet účastníků na konferencích nebo seminářích. ... k dobrému postupu Některé menší projekty přeshraniční spolupráce, například mezi Dánskem a Švédskem (Öresund), se zaměřují na konkrétnější opatření a jsou schopny poskytnout údaje o výchozích hodnotách, cílech a výsledcích projektu, pokud jde o počet obsazených pracovních míst. 
The project however provided figures on outputs, such as number of participants in conferences, or workshops. ... to a good practice Some smaller cross‐border cooperation, for instance the one between Denmark and Sweden (Oresund), identify more targeted actions, are able to provide figures on baselines, targets and results of the project on the number of job placements.
Komise usiluje o to, aby se z portálu pracovní mobility EURES stal skutečný evropský nástroj pro umísťování a nábor pracovníků, avšak dosáhnout toho bude obtížné Portál EURES umožňuje uchazečům o práci nalézt informace o trhu práce v jiných členských státech a prostřednictvím portálu pracovní mobility EURES jim nabízí přístup k nabídkám volných pracovních míst ze všech zemí EU a ESVO. 
The Commission aims to make the EURES Job mobility portal a true European placement and recruitment tool, but this will be challenging to achieve The EURES portal enables jobseekers to find information on labour markets in other Member States, and access job vacancies from all the EU and EFTA countries through the EURES Job mobility portal.
Podobně zaměstnavatelům umožňuje nabízet volná pracovní místa uchazečům o zaměstnání v jiných zemích. 
Similarly, it allows employers to advertise their vacancies to jobseekers in other countries.
Portál spravuje Komise21. 
The portal is maintained by the Commission21.
Podíl volných pracovních míst nabízených na portálu pracovní mobility EURES je nízký Ve svém návrhu reformy sítě EURES z roku 2016 (nařízení (EU) 2016/589) Komise uvedla, že „[v]zájmu prosazování volného pohybu pracovníků by měla být na portálu EURES zveřejněna všechna volná pracovní místa, která byla zpřístupněna veřejnosti prostřednictvím veřejných služeb zaměstnanosti a dalších členů sítě EURES [...].“ Jako jedno z hlavních omezení sítě EURES označila Komise v roce 2014 „neúplný soubor volných pracovních míst dostupných na úrovni EU“. 
Coverage of available job opportunities through the EURES Job mobility portal is low With its reform proposal for EURES in 2016 (Regulation (EU) 2016/589), the Commission stated that “in order to promote freedom of movement for workers, all job vacancies made publicly available through PES and other EURES Members ... , should be published on the EURES portal.” An “incomplete pool of vacancies accessible at EU level” was one of the key limitations of EURES identified in 2014 by the Commission.
Podle údajů z průzkumu, které nám poskytly národní koordinační úřady v 11 členských státech, bylo v roce 2016 více než 90 % volných pracovních míst nabízených veřejnými službami zaměstnanosti umístěno také na portálu pracovní mobility EURES. 
Survey data provided to us by National Coordination Offices indicates that in 11 Member States, over 90 % of PES vacancies were also placed on the EURES Job mobility portal in 2016.
Naopak ve čtyřech členských státech jich bylo umístěno méně 20 %, jek je vidět na obrázku 8. 
In contrast, four Member States placed less than 20 % as can be seen in Figure 8.
Celkově významná část volných pracovních míst nabízených veřejnými službami zaměstnanosti není umístěna na portálu pracovní mobility EURES. 
Overall, a significant proportion of national PES vacancies are not being posted on the EURES Job mobility portal.
38 21 Náklady na vývoj portálu pro volná pracovní místa v roce 2016 činil 5 milionů EUR. 
39 21 The costs for developing that portal for clearing job vacancies amounted to 5 million euro in 2016.
Obrázek 8 – Procento vnitrostátních volných pracovních míst nabízených veřejnými službami zaměstnanosti umístěných na portálu EURES v roce 2016 Poznámka: Údaje pocházejí od národních koordinačních úřadů členských států, které odpověděly na náš průzkum. 
Figure 8 ‐ Percentage of national PES vacancies posted on the EURES portal in 2016 Note: The data originate from the Member States’ NCOs who responded to our survey.
Za Irsko, Německo, Španělsko, Polsko a Rumunsko nebyly údaje k dispozici. 
Data was not available for Ireland, Germany, Spain, Poland and Romania.
Některé národní koordinační úřadu upozornily na technické problémy, například dvojí zadávání volných pracovních míst do vnitrostátních databází, když je volné pracovní místo zveřejněno v několika inzerátech. To může ovlivnit spolehlivost vykazovaných údajů. 
Some NCOs indicated technical issues, such as the double input of vacancies in national databases e.g. when one vacant post to be filled is published in several advertisements. This may affect the reliability of the data reported.
Analyzovali jsme údaje z průzkumu mezi národními koordinačními úřady a srovnali jsme podíl volných pracovních míst nabízených národními veřejnými službami zaměstnanosti na portálu EURES mezi lety 2015 a 2016. 
We analysed the survey data provided by the NCOs to compare the proportion of national PES vacancies advertised on EURES between 2015 and 2016.
U 13 členských států zůstal podíl stejný nebo se zvýšil, avšak u devíti poklesl. 
For 13 Member States, the proportion was the same or had increased, but for nine Member States, the proportion had decreased.
Z údajů na obrázku 9 lze odhadnout, že mezi lety 2015 a 2016 se podíl pracovních míst nabízených národními veřejnými službami zaměstnanosti na portálu pracovní mobility EURES celkově snížil o 15 %. 
It can be estimated from data included in Figure 9 that overall there was a 15 % reduction between 2015 and 2016 in the proportion of PES vacancies placed on the EURES Job mobility portal.
39 100 % 90 % 80 % 70 % 60 % 50% 40 % 30 % 20 % 10 % 100 % 1 00 % 1 00 %1 00 %1 00 %1 00 %1 00 %1 00 % 97 % 96 % 94 % 88% 8 3 62% 5 9 4 2% 28 % 2 2% 16 % 11 % 9% % % 0% 1% HU EL EE FI IT LV PT SE BG MT BE CZ AT SL CY LT CH LU NL UK DK HR 
40 100% 90% 80% 70% 60% 50%%% % 40% 30% 20% 10% 0% 1% HU EL EE FI IT LV PT SE BG MT BE CZ AT SL CY LT CH LU NL UK DK HR 1 00 1 00 %1 00 1 00 %1 00 %1 00 1 00 %1 00 % 97% 96% 94% 88% 83% 62% 59% 42% 28% 22% 16% 11% 9%
Obrázek 9 – Změna podílu volných pracovních míst nabízených národními veřejnými službami zaměstnanosti na portálu EURES mezi lety 2015 a 2016 Poznámka: Údaje pocházejí od národních koordinačních úřadů členských států, které odpověděly na náš průzkum. 
Figure 9 ‐ Change in the proportion of national PES vacancies advertised on EURES portal between 2015 and 2016 Note: The data originate from the Member States’ NCOs who responded to our survey.
Nařízení (EU) 2016/589 členským státům také umožňuje poskytnout zaměstnavatelům možnost volné pracovní místo na portálu pracovní mobility EURES nezveřejňovat, „a to poté, co daný zaměstnavatel objektivně posoudí požadavky pro výkon dotyčného zaměstnání, zejména konkrétní dovednosti a schopnosti požadované pro odpovídající výkon pracovních povinností, a zjistí, že tyto požadavky neuveřejnění daného volného místa odůvodňují.“ V členských státech, které jsme navštívili, to v převážné míře vysvětluje, proč je počet volných pracovních míst na portálu EURES výrazně nižší než na národních portálech pracovních míst veřejných služeb zaměstnanosti. 
Regulation (EU) 2016/589 also allowed Member States to provide employers with the possibility to not publish a job vacancy on the EURES Job mobility portal, “... following an objective assessment by the employer of the requirements relating to the job in question, namely specific skills and competences required in order to adequately perform the job duties, on the basis of which the employer justifies not publishing the vacancy for those reasons alone.” In the Member States we visited, this predominately explains why the number of job vacancies on EURES is significantly lower than on national PES job portals.
Zaměstnavatelé se mohou prostě rozhodnout, že svá volná pracovní místa na portálu EURES nezveřejní, aniž je vyžadováno jakékoli další zdůvodnění. 
Employers can simply opt out of publishing their vacancies on EURES without any further justification being required.
Ale i kdyby veřejné služby zaměstnanosti umístily na portál pracovní mobility EURES všechny nabídky volných pracovních míst ve svých vnitrostátních databázích, představovalo by to jen malý díl všech nabídek na pracovním trhu. 
But even if the PES were to post all vacancies contained in their dedicated national database onto the EURES Job mobility portal, this would still only represent a small portion of all vacancies in the labour market.
Například v Lucembursku představují volná pracovní místa ve vnitrostátní databázi veřejné služby zaměstnanosti pouhých 18 % všech přijatých pracovníků na trhu práce za rok. Volná pracovní místa nabízená 40 20 % 15 % 10 % 5% 0% -5 % -10 % -15 % -20 % 13 % 15 % 15 % - NL 17 % - DK 17 % - UK 16 % CH -10 % CY -5 % LT -3 % SL -2 % HU BG HR AT EE FI IT LV PT SE EL LU MT CZ BE -1 % -1 % 0 % 0 % 0%0%0%0%0%0%0% 4% 
For example in Luxembourg, the vacancies included in the national PES database represent only 18 % of all annual recruitments in the labour 41 20% 15% 10% 5% 0% ‐5% ‐10% ‐15% ‐20% ‐2% ‐1% BG HR AT EE FI IT LV PT SE EL LU MT CZ BE ‐1% 0% 0% NL ‐17% ‐17% ‐ ‐16% DK UK CH 10% CY ‐5% LT ‐3% SL HU 0% 0% 0% 0% 0% 0% 0% 4% 13% 15% 15%
lucemburskými zaměstnavateli umístěná na portálu EURES představují jen 4 % těchto přijatých pracovníků za rok. 
market. The vacancies from Luxemburgish employers placed on the EURES Job portal only represent 4 % of these annual recruitments.
Z osob využívajících alespoň jednu z 11 různých internetových stránek pro občany, které se zabývají kvalifikací a zaměstnáváním, v nedávném průzkumu22 pouze 36 % uvedlo, že by při hledání práce v jiné zemi velmi pravděpodobně využilo portál EURES. 
In a recent survey22 of those using at least one of 11 different EU websites for citizens dealing with skills and employment; only 36 % of the users stated they would be very likely to use EURES if seeking work in another country.
Dále ze zpětné vazby konečných uživatelů vyplynulo, že deset z 27 národních koordinačních úřadů, které odpověděly na náš průzkum, soudí, že EURES je jako portál pro uchazeče o zaměstnání nebo jako portál pro zaměstnavatele méně účinný než systém jejich veřejné služby zaměstnanosti. 
Further to that end‐user feedback, 10 of the 27 national NCOs who responded to our survey consider that EURES is less effective than their PES system as a job placement portal for job seekers or as a job portal for employers.
Informace o inzerovaných volných pracovních místech poskytované uchazečům o zaměstnání jsou neúplné Snažili jsme se porozumět praktickým obtížím, s nimiž se musí vyrovnávat uchazeči o zaměstnání při používání portálu EURES, a analyzovali jsme oznámení o volných pracovních místech pomocí určitých měřítek, která jsme považovali za užitečná při jakémkoli hledání práce. 
There are gaps in the information provided to jobseekers about advertised vacancies We tried to understand the practical difficulties that jobseekers face when using the EURES portal, and we analysed vacancy notices using certain benchmarks which we considered helpful for any job search.
Zvolili jsme dvě povolání, „elektrotechnik / inženýr pro elektroniku“ a „pečovatel(-ka)“. 
We chose two professions, “Electrical/Electronics engineer” and “Care worker“.
Celkově jsme náhodným způsobem vybrali 50 volných pracovních míst pro každé povolání, která byla umístěna na portálu EURES v devíti zemích. 
In total, we randomly selected for review 50 vacancies for each profession posted on EURES across nine countries.
Přezkum ukázal, že je stále možno výrazně zlepšit informace, které jsou uchazečům o zaměstnání k dispozici. 
The review disclosed that there are still important opportunities to improve the information available for jobseekers.
Například 39 nabídek neuvádělo lhůtu pro odpověď, 28 z nich neobsahovalo informace o požadované úrovni vzdělání, 26 z nich neuvádělo úroveň kvalifikace požadované pro pracovní pozici, 44 ani neuvádělo datum nástupu na zveřejněné pracovní místo, 33 neobsahovalo informace o týdenní délce pracovní doby a 35 z nich neposkytovalo údaje o platu. 
For instance, 39 of the vacancies did not mention a deadline for applying, 28 of them did not provide information about the required education level, 26 of them did not define the level of qualification required for the post, 44 of them did not even mention the start date of the job published, 33 of them did not give information about working hours per week and 35 of them did not give details of salary.
41 22 Study on Impact of Branding for EU services for Skills and Qualifications (Studie o dopadu označování služeb EU pro oblast dovedností a kvalifikací), závěrečná zpráva, 17. března 2017. 
22 42 Study on Impact of Branding for EU services for Skills and Qualifications Final Report, 17 March 2017.
Komise tyto údaje shromažďuje tak, že přímo oslovuje poradce EURES prostřednictvím měsíčního šetření. 
Such data is collected by the Commission addressing the EURES advisors directly by a monthly survey.
Správnost údajů je problematická: odpoví průměrně 60 % poradců a jejich zpětná vazba vychází z individuálních odhadů, které nejsou dále potvrzovány. 
There are problems with the accuracy of the data: on average 60 % of advisers make a return and their feedback is based on individual estimates, which are not further corroborated.
Když jsme během své návštěvy prováděli pohovory s národními koordinačními úřady, často nebyly schopny potvrdit platnost údajů, které Komisi používá ve veřejně dostupných monitorovacích dokumentech. 
When we interviewed NCOs during our visits, they could often not validate the figures which the Commission uses in the publically available monitoring documents.
Aby bylo možno shromažďovat spolehlivější údaje pro měření výkonnosti činností v rámci části EURES programu EaSI, reforma sítě EURES z roku 2016 také vyžadovala, aby Komise navrhla podrobné specifikace pro shromažďování a analýzu údajů za účelem monitorování a vyhodnocení fungování sítě EURES23. 
In order to collect more reliable data for measuring the performance of EaSI‐EURES activities, the reform of EURES in 2016 also required the Commission to propose detailed specifications for data collection and analysis to monitor and evaluate the functioning of the EURES network23.
Když jsme prováděli průzkum mezi národními koordinačními úřady, pouze tři z 27, které odpověděly, uvedly, že jsou schopny umísťování do zaměstnání měřit. Tuto činnost komplikují dvě hlavní okolnosti: – zaměstnavatelé mohou volné pracovní místo stáhnout, aniž oznámí, zda na něj byl přijat uchazeč o zaměstnání prostřednictvím portálu EURES (toto uvedlo 21 členských států); – nabídky volných pracovních míst umístěné na portálu EURES se systematicky dále nesledují (nabídky se například po stanovené době uzavírají) (16 členských států). 
When we surveyed national NCOs, only 3 of the 27 who responded stated they are able to measure job placements. The two main challenges to doing this are: ‐ employers may withdraw vacancies without notifying if the post was filled by a ‘EURES’ job seeker (21 Member States stated this); ‐ there is no systematic follow up of vacancies posted on EURES (e.g. vacancies are closed after a defined standard time) (16 Member States).
Národní koordinační úřad Spojeného království i Německa již tento ukazatel u svých databází volných pracovních míst neměří, nýbrž účinnost měří pomocí ukazatele efektů, jako je míra nezaměstnanosti. 
Both the United Kingdom and the German NCOs no longer measure such an indicator for their own vacancies databases, but would rather measure the effectiveness against an outcome indicator such as the unemployment rate.