natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bez ohledu na tyto rozdíly lze převedením těchto údajů na údaje na hlavu (1) dospět k užitečným hodnotám, které se v některých případech liší od závěrů souhrnné zprávy. 
Notwithstanding these discrepancies, transforming the data given on a per capita basis (1) provides some useful observations which in some contexts differ from what was concluded in the Synthesis Report.
Tabulka 2 uvádí skutečné výdaje na hlavu, přičemž každá kategorie je seřazena od nejvyššího čísla po nejnižší. 
Table 2 gives the actual per capita expenditure ranked from highest to lowest for each category.
Tabulka 1 Shrnutí rozdílů uvedených v bodě 24 Německo Itálie Spoj. král. Francie Rakousko (1) V milionech EUR. 
Table 1 Summary of discrepancies noted in paragraph 24 Germany Italy United Kingdom France Austria (1) Million euro.
Celkové skutečné výdaje na obyvatele Součet sloupců (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 Zveřejněný celkový součet (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 Tabulka 2 Skutečné výdaje (1) Rozdíl (1) 7 228 –4257 842 680 –76 Procento rozdílu –15 14 –18 –17 7 Skutečné soukromé výdaje na obyvatele Rakousko 2 458 Německo 1 299 Nizozemsko 1 039 Výdaje EU na obyvatele Skutečné veřejné výdaje na obyvatele Rakousko Nizozemsko Německo Irsko Řecko Portugalsko Španělsko Belgie Francie Itálie Spoj. král. Průměrné výdaje na obyvatele 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 Irsko Řecko Portugalsko Španělsko Německo Rakousko Itálie Francie Spoj. král. Nizozemsko Belgie 1 653 1 580 1 403 1 143 884 657 652 621 605 578 427 1 033 Nizozemsko 1 Rakousko 1 Řecko Irsko Portugalsko Španělsko Francie Belgie Spoj. král. 
Total Actual/capita Sum of columns (1) 41 015 34 804 3 961 3 339 1 116 Published total (1) 48 243 30 547 4 803 4 019 1 040 Table 2 Actual expenditure (1) Difference (1) 7 228 Đ4257 842 680 Đ76 Percentage discrepancy Đ15 14 Đ18 Đ17 7 Private Actual/capita Austria 2 458 Germany 1 299 Netherlands 1 039 Belgium 705 Ireland 570 Portugal 448 Greece 396 France 205 UK 174 Spain na Italy na 377 Austria Netherlands Germany Ireland Greece Portugal Spain Belgium France Italy United Kingdom 3 866 3 438 2 933 2 926 2 716 2 472 1 725 1 587 1 579 1 445 1 407 2 104 EU per capita Ireland 1 653 Greece 1 580 Portugal 1 403 Spain 1 143 Germany 884 Austria 657 Italy 652 France 621 UK 605 Netherlands 578 Belgium 427 1 033 Public Actual/capita Netherlands 1 Austria 1 Greece Ireland Portugal Spain France Belgium UK Germany Italy na 419 States listed in Table 1, the sum of the three columns in this table do not add up to the total column.
Německo 822 033 739 703 621 582 485 456 381 311 Belgie Irsko Portugalsko Řecko Francie Spoj. král. Španělsko Itálie 705 570 448 396 205 174 není k dispozici není k dispozici 377 Itálie není k dispozici 419 (1) Při sestavování tabulky 2 se použily údaje uvedené v souhrnné zprávě. 
Average/capita 822 033 739 703 621 582 485 456 381 311 (1) The same data as published in the report has been used in the compilation of Table 2.
Je tedy patrné, že u členských států uvedených v tabulce 1 součty tří sloupců v tabulce 2 neodpovídají číslu uvedenému v sloupci „celkové výdaje“. 
As a result, it can be seen that, for the Member (1) Per capita figures, in this context, have been calculated with reference to the whole national population.
C 302/10 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 26. 
C 302/10 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 26.
Tabulka ukazuje, že celková výše skutečných výdajů na obyvatele činila v průměru 2 104 EUR. 
The table shows that the total actual funds average was 2 104 euro per person.
Strukturální fondy EU k tomu přispěly z poloviny a tři ze čtyř členských států Fondu soudržnosti spravovaly přibližně o 50 % více než průměrných 1 033 EUR na obyvatele. 
The EU Structural Funds contributed approximately half of this, while three of the four cohesion Member States managed around 50 % more than the average of 1 033 euro per person.
Zvláštní význam mají příspěvky soukromého sektoru, především z hlediska důrazu na dlouhodobý dopad na stranu nabídky v regionu. 
Of particular importance is the contribution of the private sector, especially in the light of the emphasis on long-run supply side impacts on the regions.
Zdá se, že některé regiony cíle 1 ve členských státech, jako je například Rakousko, Německo a Nizozemsko, zvlášť úspěšně kombinovaly soukromé investice se strukturálními fondy, přičemž soukromé investice převyšovaly průměrný příspěvek ze strukturálních fondů EU, v případě Rakouska a Německa dokonce ve značné míře. 
It appears that some Objective 1 regions in Member States, such as Austria, Germany and the Netherlands, have been particularly successful in combining private investment with the Structural Funds, even surpassing, significantly in the case of Austria and Germany, the average contribution from the EU Structural Funds.
Faktory, které přispívají k vyššímu podílu investic soukromého sektoru, zpráva nezkoumá. 
However, the factors contributing to a higher participation by the private sector remain unexplored in the report.
Otázka je, zda je to dáno například povahou vybraného projektu, schopnostmi disponibilních lidských zdrojů nebo jiným druhem pomoci poskytnuté ze strukturálních fondů soukromému sektoru. 
For example, was this a result of the nature of the projects chosen, the skills of the human resources available or indeed a different kind of assistance that is given to the private sector from the funds?
Podle názoru Účetního dvora by si tyto aspekty zasloužily důkladnější přezkum. 
In the CourtŐs view, these aspects merited further examination.
Posouzení vhodnosti přijatých strategií se zřídkakdy zakládalo na formalizovaných technikách (1) a postupy národních hodnotitelů se značně lišily a obecně byly převážně deskriptivní. 
The assessment of appropriateness was seldom based on formalised techniques(1) and the practices followed by the national evaluators were quite different and were generally largely descriptive.
Podobně nebyla důkladně prozkoumána ani vhodnost změn strategie v průběhu programového období. 
Similarly, the changes in strategy during the programming period have not been examined thoroughly in terms of their appropriateness.
Hodnocení účelnosti 29. 
Evaluation of effectiveness 29.
Zvláštní kapitoly v národních hodnoceních a kapitola 3 souhrnné zprávy se zabývají účelností strukturálních fondů z hlediska míry, v jaké se dosáhlo očekávaných účinků a cílů. 
Specific chapters in the national evaluations and in Chapter 3 of the Synthesis Report tackle the effectiveness of Structural Funds, based on the extent to which expected effects have been obtained and objectives have been achieved.
Prozkoumáno bylo pět oblastí, konkrétně doprava, malé a střední podniky, výzkum a vývoj, vzdělávání a odborná příprava a rozvoj venkova. 
Five themes are explored, namely Transport, SMEs, R&D, Education and Training, and Rural Development.
Dále byly prozkoumány dvě průřezové oblasti: životní prostředí a rovné příležitosti. 
Two horizontal themes dealing with the environment and equal opportunities are also examined.
Analýza vychází ze vzorku, který odpovídá 70 % hodnoty programů cíle 1. 
The analysis is based on a sample of 70 % of the value of Objective 1 programmes.
Velký důraz se však kladl na kvalitativní posouzení – například vyhodnocení přidané hodnoty Společenství na základě odpovědí „ano“ nebo „ne“. Taková (1) Pro provedení takového posouzení je nutné v globálním rámci zjistit a přezkoumat kauzální vztahy mezi potřebami, strategickými cíli, cíli programů/podprogramů/opatření a přidělenými zdroji. 
However, a great deal of emphasis was placed on qualitative appraisals, for example rating community (1) This assessment needs identification and examination within a global framework of the causal links between the needs, the strategic objectives, the objectives of programmes/sub-programmes/measures and the allocation of resources.
V zásadě je rovněž třeba sestavit pořadí potřeb a neuspokojivých sociálně-ekonomických situací, na které se zaměřuje rámec podpory Společenství, a hierarchii inherentně přítomných faktorů, které se zohlední, aby se zajistilo optimální zaměření zdrojů na splnění potřeb. posouzení a stanoviska jsou však často příliš obecná a nelze je objektivně ověřit. Nedošlo k pokusu stanovit konkrétnější cíle, nebyla definována žádná kritéria, která by mohla být pro tento účel přínosná, ani nebyly sesbírány další údaje pro účely mikroekonomické analýzy. 
It needs also in principle a ranking of the needs and unsatisfactory socio-economic situations which the CSF aim to address and a hierarchy of inherent factors to be considered in order to ensure that resources are optimally targeted towards meeting needs. added value on a ÔyesŐ or ÔnoŐ basis. Such appraisals and opinions are often classified too broadly and are not always objectively verifiable.
Často nebyly zohledněny otázky důležité pro úplnější posouzení účelnosti, jako je efekt mrtvé váhy a efekt přesunu. Když už se přistoupilo k řešení těchto otázek, nebyly dostatečně podrobně zanalyzovány. 
Important considerations for a fuller assessment of effectiveness, such as deadweight and displacement effects, were often not considered, and when these aspects were raised, they were not analysed in sufficient detail.
Přestože v řadě částí souhrnné zprávy jsou platné a užitečné připomínky, celkově není podle Účetního dvora tato velmi důležitá kapitola (2) souhrnné zprávy spolehlivá – chybí v ní údaje, často uvádí nedostatečné závěry a posouzení výsledků jiných tématických studií týkajících se programového období strukturálních fondů 1994–1999, které zadalo GŘ REGIO, je nedostatečné, nebo chybí. 
Although there are a number of sections which have valid and useful observations, in general the Court finds this crucial chapter (2) in the Synthesis Report lacking robustness, with missing data and often weak conclusions and an insufficient or missing assessment of the results of other thematic studies commissioned by DG REGIO for the SFs for the 1994 to 1999 programme.
Například v části o následném posouzení věnovaném dopravě v tabulce uvádějící skutečný počet kilometrů opravených silnic a cíl v této oblasti v členění podle členských zemí přibližně polovina informací týkajících se cílů buď chybí, nebo je neúplná. 
For example, in the ex post assessment section on transport, in the tables dealing with actual and target kilometres of roads improved by country, about half the target information is either missing or incomplete, making it difficult to get a robust conclusion on achievements as compared to targets.
Tematické hodnocení (3) dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu ve stejném programovém období, jež zpráva často cituje, nicméně poskytuje úplnější a důkladnější posouzení výsledků v členění podle členských států. 
Yet, the Thematic Evaluation (3) of the Impact of Structural Funds on Transport Infrastructures for the same programme period, which is quoted frequently in the report, provides a more complete and rigorous assessment of the results by Member State.
Pro následné posouzení má zvláštní význam odhadovaný dopad programů v oblasti dopravy na zaměstnanost, jak jej uvádí tematická zpráva o hodnocení v oblasti dopravy. 
Of particular relevance to the ex post assessment is the estimated employment impact of transport programmes that is given in the Thematic Evaluation Report on Transport.
Celkový přímý a nepřímý dopad na zaměstnanost se odhaduje na 2,3 milionu osob ročně (4). 
The total direct and indirect employment impact is estimated at 2,3 million person years (4).
Kromě toho se ekonomické přínosy dopravních programů uvedených ve studii považují za významné. 
Furthermore the economic benefits of the transport programmes given in the study are judged to be significant.
Irsko uvádí ekonomickou míru návratnosti u silničních projektů ve výši 13 %. Ve Španělsku je to 23 % (5). 
In Ireland, the reported economic rate of return for road projects is given as 13 %, while that of Spain is given as 23 % (5).
(2) Kapitola 3. (3) Tematickéhodnoceníprůřezověanalyzujekonkrétnívěc(téma)vkon-textu několika opatření v rámci jednoho programu nebo několika programů realizovaných v různých zemích nebo regionech. 
(2) (3) (4) (5) Chapter 3. A thematic evaluation is an evaluation which transversally analyses a particular point (a theme) in the context of several interventions within a single programme or of several programmes implemented in different countries or regions.
(4) Tematickéhodnocenídopadustrukturálníchfondůnadopravníinfra-strukturu, závěrečná zpráva, listopad 2000, s. 8. 
Thematic Evaluation of the Impact of Structural Funds on Transport Infrastructures, Final Report, November 2000, p. 8.
(5) Například v případě Irska to znamená, že každých 100 EUR investic do výstavby a provozu silnic vedlo každoročně k úsporám souvisejícím se zkrácením doby jízdy, s nižšími náklady na provoz vozidel a se zvýšením bezpečnosti ve výši 13 EUR. 
For example, in the case of Ireland, this result means that for every 100 euro invested in terms of construction and operating costs, the value of journey time savings, vehicle operating cost savings and safety benefits, was 13 euro for each year.
Investice se tak ve skutečnosti splatila do osmi let. 
Thus, the investment effectively paid for itself in eight years.
Tématické hodnocení dopadu strukturálních fondů na dopravní infrastrukturu, s. 8. 
(Thematic Evaluation of the Impact of Structural Funds on Transport Infrastructures, p. 8).
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/11 34. 
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/11 34.
Souhrnná zpráva nebere tyto dva významné závěry tematické zprávy o hodnocení v oblasti dopravy v úvahu. 
These two relevant conclusions of the Thematic Evaluation Report on Transport are not taken into consideration in the Synthesis Report.
Dopad na zaměstnanost odhadovaný v tematickém hodnocení je rovněž v rozporu s údajem v následném hodnocení. 
Furthermore, the employment impact estimate in the thematic evaluation is inconsistent with that of the ex post study.
Podle výpočtů, při kterých se Účetní dvůr opíral o následné hodnocení (1) (s využitím modelu HERMIN a posouzení ostatních regionů), představuje celkový dopad strukturálních fondů na zaměstnanost v období 1994–1999 1,62 milionu pracovních míst. To není v souladu s odhadem tématické zprávy, která uvádí 2,3 milionu pracovních míst, zejména proto, že doprava představuje jen cca 20 % výdajů ze všech strukturálních fondů. 
Based on calculations made by the Court, the total employment impact of Structural Funds over the period 1994 to 1999, implied by the study (1) (using the HERMIN model and the assessment of the other regions) is 1,62 million jobs, which is inconsistent with the estimate of 2,3 million jobs in the thematic report, especially since transport only accounts for approximately 20 % of all Structural Fund expenditure.
Oproti tomu ale souhrnná zpráva využívá výsledky z tematického hodnocení dopadu strukturálních fondů na malé a střední podniky a uvádí, že v tematickém hodnocení dopadu strukturálních fondů na malé a střední podniky se doporučuje přechod od výdajů ve formě grantů k opatřením finančního inženýrství, jako je vstupní kapitál při zahájení podnikání a rizikový kapitál, půjčky a úrokové subvence. Odůvodňuje se to tím, že tyto metody jsou z dlouhodobého hlediska udržitelnější (2). 
In contrast, the results of the Thematic Evaluation of the Impact of the Structural Funds on SMEs are used in the Synthesis Report which states: ÔThe Thematic Evaluation of the Impact of Structural FundsŐ on SMEs recommends a shift from grant expenditure to financial engineering measures such as seed and venture capital funds, loans, interest rate subsidies in the future, arguing that these methods are more sustainable in the long term (2).
Jde o důležitý závěr této tématické studie, který by měl být v následném hodnocení zdůrazněn. Přestože tato otázka může mít závažné důsledky pro budoucí programy, zpráva ji dále nerozvádí (3). 
This is an important conclusion within the thematic study which the ex post assessment does well to bring out (3). However, the report does not develop this issue further despite the important implications that could be drawn for future programmes.
Souhrnná zpráva cituje z tematického hodnocení dopadu strukturálních fondů na malé a střední podniky odhad, „že bez finanční podpory Společenství by se 70 % investičních projektů buďto vůbec neuskutečnilo, byly by menší, nebo by se uskutečnily později.“ V tematickém hodnocení se dále odhaduje, že „(...) tato pomoc přispěla k tvorbě více než 300 000 dodatečných pracovních míst, a to i po zohlednění efektu mrtvé váhy a substitučního efektu. 
The Synthesis Report quotes the Thematic Evaluation on the Impact of Structural Funds on SMEs as having estimated that Ôin the absence of Community support, 70 % of investment projects would have either not taken place at all, or been smaller in scale or postponedŐ. The thematic evaluation Ôfurther estimates that such assistance contributed to creating more than 300 000 additional jobs, even after taking account of Ňdead-weightÓ and substitution effects.
Kvůli nedostatku srovnatelných a spolehlivých údajů, které by mohly vést k takovým odhadům, nebylo možné v rámci následného hodnocení cíle 1 tyto výpočty zopakovat“ (4). 
The ex post evaluation of Objective 1 is not able to replicate these figures owing to the lack of comparable and robust data on which to build such estimatesŐ (4).
Vzhledem k významnosti rozdílů ve výsledcích a vzhledem k tomu, že obě studie provedl stejný subjekt, zabývaly se stejným předmětem, týkaly se stejného období a byly zveřejněny pouze v rozmezí dvou nebo tří let, bylo důkladné prozkoumání jejich rozdílů odůvodněné. 
Given the significance of the different results and that the two studies were prepared for the same contractor, treated the same subject, dealt with the same period and were published only two or three years apart, a fuller treatment of their differences was warranted.
V souladu s výše uvedenými skutečnostmi uvádí souhrnná zpráva v části pojednávající o celkové analýze odhad počtu pracovních míst vytvořených v malých a středních podnicích v souvislosti se strukturálními fondy. 
Following the above statement, in a section dealing with an Ôoverall analysisŐ, the Synthesis Report does give an estimate of the number of jobs created in SMEs as a result of the Structural Funds.
Z důkazů, které jsou k dispozici, vyplývá, že cíl 1 vedl k vytvoření cca 800 000 pracovních (1) Viz část věnovaná dopadu. 
ÔFrom the evidence available it appears that Objective 1 supported the development of some 800 000 jobs.
(2) Souhrnná zpráva, s. 105. (3) K tomu bylo poznamenáno, že „toto doporučení možná zní logicky, je však velmi důležité brát ohled na kontext, v němž by mělo být uplatněno“. 
(2) Synthesis Report, p. 105. (3) The specific comment made was: ÔWhilst this would seem a logical recommendation, the context in which it is applied emerges as an important considerationŐ.
Celkovou účelnost vyjádřenou čistým účinkem nelze zjistit (5). 
The overall effectiveness in terms of net effects is unknowableŐ (5).
Tomuto závěru se nevěnuje dostatečná pozornost, zejména z hlediska odhadu uvedeného v tématické studii o malých a středních podnicích. 
This conclusion is not given sufficient attention, especially in the light of the estimate provided in the thematic study on SMEs.
Tato otázka si v rámci následného hodnocení zasloužila důkladnější přezkum. 
This aspect merited a more in-depth examination in the ex post evaluation.
V „ostatních tématech“, kterými se zabývá souhrnná zpráva v části o účelnosti, je sice užitečné, ale stručné shrnutí různých relevantních otázek uvedených pod řadou nadpisů. 
In the Ôother topicsŐ which the Synthesis Report covers under Effectiveness, there is a useful if brief summary of various pertinent issues under a number of headings.
Zásadní omezení tohoto hodnocení však spočívá v nedostatečných srovnatelných údajích, které vedly ke kvalitativnímu posouzení namísto podrobného posouzení projektů (7). 
However, one underlying limitation is Ôweak comparative data which has forced a qualitative assessment rather than a detailed project-based assessmentŐ (7).
Některá z těchto kvalitativních posouzení mohla být lépe provázána s dalšími provedenými tematickými studiemi, například s tématickým hodnocením v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (VTR). 
Some of this qualitative assessment could have been better linked to other thematic studies undertaken, such as the thematic evaluation on RTD.
V zadání se uvádí, že „se důkladně prostuduje literatura a na základě získaných poznatků se identifikují klíčové problémy implementace prostředků strukturálních fondů (8)“. 
In the ToR, it is stated that: ÔA broad scoped literature review will be undertaken in order to identify key issues in the implementation of the Structural FundsŐ (8).
Nicméně ve vykazování výsledků tématických studií a v jejich vazbě na následná zjištění jsou nedostatky. 
However, there are shortcomings in the way in which such implications are reported, and are linked to subsequent findings.
V několika případech, kde došlo k začlenění výsledků tématických studií do souhrnné zprávy, je patrný kladný dopad na kvalitu souhrnné zprávy. 
In the few cases where there is such integration with the assessment, the benefits on the quality of the report are clearly evident.
Například ve zprávě o následném hodnocení se uvádí, že v tématickém hodnocení v oblasti VTR stojí, že by bylo lepší zaměřovat činnosti na rozvoj individuálních inovačních strategií pro jednotlivé regiony s využitím stávající kapacity VTR, a ne se pokoušet o eliminaci míry nerovnosti technologické vyspělosti mezi regiony. 
For example, the ex post assessment reports that the thematic evaluation on RTD notes that the focus of activities would be better directed at developing region specific innovation strategies to exploit existing RTD capacity, rather than based on perceived ÔTechnology GapsŐ.
V následném hodnocení se uvádí, že se takto postupovalo v řadě případů, přičemž většího úspěchu se dosáhlo soustředěním zdrojů na místní silné stránky (9). 
The ex post study reports that this was so in a number of cases, with results being much more successful when focused on local strengths (9).
Tento příklad jasně ukazuje, jak je důležité vycházet z výsledků jiných zpráv a studií, což zdůrazňují i kritéria vyvinutých v rámci programu MEANS a v aktualizované verzi těchto kritérií, která jsou součástí zadání tohoto následného hodnocení (10). (5) Souhrnná zpráva, s. 130. 
This example clearly highlights the relevance of building on what other reports and studies have demonstrated, as emphasised in the criteria developed in the MEANS programme and its update, which was included as part of the ToR of this evaluation exercise (10). (5) Synthesis Report, p. 130.
(6) „Jako nejefektivnější mechanismus tvorby a udržení pracovních míst se uvádí přímá podpora produktivních investic, přestože nelze posoudit jejich celkovou účelnost, neboť se nebere v úvahu efekt mrtvé váhy a substituční efekt.“ Souhrnná zpráva, s. 130. 
(6) To quote again from the study: ÔThe most effective mechanism for the creation and maintenance of jobs is argued to be direct support for productive investment, although as this takes no account of deadweight and substitution effects, its overall effectiveness cannot be judgedŐ.
(7) O důsledcích nedostatečných údajů a některých obecných poznámkách k tomuto tématu se bude pojednávat níže. 
(7) The implications of weak data and some general comments on this will be discussed in a later section.
(8) Zadání, s. 90. 
(8) ToR, p. 90.
(9) Souhrnná zpráva, s. 111. 
(9) Synthesis Report, p. 111.
(10) Zadání, s. 11. 
(10) ToR, p. 11.
C 302/12 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 40. 
C 302/12 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 40.
Národní hodnocení se zřídkakdy zakládala na formálních nebo kvantitativních analýzách účinků. 
The national evaluations were seldom based on a formalised or quantitative analysis of effects.
Národní hodnotitelé také využívali výsledků kvantitativní analýzy provedené třetími stranami jen výjimečně. 
Furthermore, the national evaluators rarely used the results of quantitative analysis carried out by other parties.