natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Cena této nákladové položky hraje významnou úlohu, neboť její podíl na celkových nákladech na provoz čistírny může být značný (v průměru kolem 10 %, ale v krajních případech až 30 % či 50 %), Graf 3 
The price for this cost element plays an important role as its share in the total cost of operating the plant can be significant (average around 10 % but in extreme cases going up to 30 % or 50 %); Figure 3
Připomínky 35 29 Technická zpráva č. 5/2014 Performance of water utilities beyond compliance (Výkonnost vodohospodářských služeb nad rámec dodržování předpisů). 
Observations 35 29 Technical report No 5/2014 ‘Performance of water utilities beyond compliance’.
30 Směrnice Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
30 Directive 2008/98/EC of the European Parliament and of the Council of 19 November 2008 on waste and repealing certain Directives (OJ L 312, 22.11.2008, p.
31 Hierarchie způsobů nakládání s odpady, kterou zavádí článek 4 směrnice (ES) č. 98/2008. — u 28 prověřovaných čistíren představovaly náklady na energii průměrně 30 % celkových nákla‐ dů. 
3). 31 Waste hierarchy introduced by Article 4 of Directive 2008/98/EC. — The share of energy represents on average around 30 % of the total cost for the 28 plants examined.
V polovině případů vyráběly čistírny odpadních vod energii z kalů pomocí anaerobní digesce. 
In half of the cases the treatment plants were using sewage sludge for producing energy, generally via anaerobic digestion.
Ve většině těchto případů byl podíl energie na celkových nákladech pod 30% průměrem, — Evropská agentura pro životní prostředí v této souvislosti ve zprá‐ vě z roku 201429 konstatovala, že pokud by se k měření výkonnosti vodohospodářských služeb v Evro‐ pě používaly ukazatele, výrazně by se zvýšilo povědomí o související problematice efektivnosti zdrojů. 
In most of these cases the share of energy in the total cost was below the average of 30 %; — In that respect the European Environment Agency concluded in a 2014 report29 that the use of indicators to measure the performance of water utilities across Europe would significantly improve the understanding of the resource efficiency challenges involved.
Srovnání takových ukazatelů by bylo prospěšné a mohlo by tvořit základ pro stanovení srovnávacích standardů. 
A comparison of such indicators could usefully form the basis for a benchmarking exercise.
Využívání kalů produkovaných čistírnami městských odpadních vod 72 Při čištění odpadních vod vznikají kaly. 
Use of the sludge produced by urban waste water treatment plants 72 The treatment of waste water results in the production of sewage sludge.
Kaly z čistíren odpadních vod se podle směrnice o odpadech považují za odpad30. 
Sewage sludge is considered as waste under the waste directive30.
Podle této směrnice se před odstraňováním odpadů skládkováním, spalováním nebo trvalým uložením dává přednost opětovnému použití, recyklaci a jinému využití31. 
According to this directive, reuse, recycling and recovery of waste is to be preferred to the disposal of waste through landfilling, incineration or permanent storage31.
EU podpo‐ ruje využíváním kalů z čistíren odpad‐ ních vod v zemědělství jako hnojiva. 
The EU encourages the use of sewage sludge in agriculture as a fertiliser.
Obrázek 7 – Kaly z čistíren odpadních vod (Česká republika, Blansko) Zdroj: EÚD. 
Picture 7 — Sewage sludge produced (the Czech Republic‐Blansko) Source: ECA.
Připomínky 36 73 Účetní dvůr zkoumal, zda: — se kaly znovu používaly, místo aby se odstraňovaly, — provozovatelé čistíren městských odpadních vod dodržovali koncen‐ trační limity pro určité parametry kalů z čistíren odpadních vod, — Komise realizovala předchozí do‐ poručení Účetního dvora na toto téma. 
Observations 36 73 The Court examined whether: — sludge was reused rather than disposed of; — concentration limits for certain sewage sludge parameters, in particular heavy metals, had been complied with by the operators of the urban waste water treatment plants; — previous recommendations of the Court on this subject had been implemented by the Commission.
Ve třech ze čtyř navštívených členských států se kaly z čistíren odpadních vod znovu používaly, místo aby se odstraňovaly 74 Účetní dvůr u 28 kontrolovaných čistíren posuzoval produkci kalů v roce 201232 a vycházel při tom z přezkumu smluvních ujednání mezi provozovateli čistíren a společnostmi nakládajícími s odpady a z příslušných účetních úda‐ jů. 
Sewage sludge reused rather than disposed of in three of the four Member States 74 The Court’s evaluation of the 28 treatment plants covered the 2012 sludge production32 and was based on a review of the contractual arrangements between the plant operators and waste management companies and relevant accounting data.
75 Účetní dvůr zjistil, že v České republice, Maďarsku a na Slovensku měly čistírny obvykle smlouvy s jednou nebo s více společnostmi společnosti nakládají‐ cími s odpady, které buďto s kaly na‐ kládaly samy, nebo je předávaly jiným uživatelům. Podle smluv společnosti nakládající s odpady kaly používaly převážně k výrobě kompostu, rekulti‐ vaci nebo výrobě bioplynu. 
The audit did not include visits to the waste management companies that took the produced sludge to ensure its proper handling by these companies. 75 The Court found that in the Czech Republic, Hungary and Slovakia the plants generally had contracts with one or more waste management companies which either dealt with the sludge themselves or moved it on to other users.
76 V Rumunsku se veškeré kaly z 11 ze 12 zkoumaných čistíren nebo jejich část ukládají na skládky nebo se ponechá‐ vají na místě. 
76 In Romania, all or part of the sludge of 11 of the 12 plants examined is landfilled and/or is kept on site.
Ponechávání kalů na místě není z dlouhodobého hlediska udržitelné. 
Keeping sludge on site is not sustainable on a long-term basis.
77 Podle rumunské Národní strategie odpadového hospodářství (2003–2013) by se do roku 2020 mělo 50 % kalů používat v zemědělství nebo spalovat. 
77 According to Romania’s National Waste Management Strategy (2003–13) 50 % of the sludge should be used in agriculture or incinerated by 2020.
Rumunské orgány v únoru 2012 před‐ ložily novou strategii nakládání s kaly z čistíren odpadních vod, která však v době auditu nebyla ještě schválena. 
A new Sewage Sludge Management Strategy was presented by the Romanian authorities in February 2012 but had not yet been approved at the time of the audit.
78 Členské státy předložily Komisi údaje o využívání kalů z čistíren odpadních vod platné ke konci roku 2012. 
78 Member States provided data as of the end of 2012 to the Commission on the use of sewage sludge.
Údaje potvrzují, že ve třech ze čtyř navštíve‐ ných členských států se dává přednost opětovnému použití (viz graf 4). 
This data confirms that reuse is the preferred option for three of the four Member States visited (see Figure 4).
32 Kaly vyprodukované prověřovanými čistírnami odpadních vod ve čtyřech členských státech představují následující podíl na celkové produkci kalů: 0,78 % v České republice, 45 % v Maďarsku, 52%vRumunskua10%na Slovensku. 
32 The sludge produced by the waste water treatment plants examined in the four Member States represents the following share of the total sludge production: 0.78 % in the Czech Republic, 45 % in Hungary, 52 % in Romania and 10 % in Slovakia.
12. 2012 vyjádřené jako procento celkového množství vyprodukovaných kalů Česká republika Slowakei Ungarn Rumänien 2 0 % Opětovné použití: půda a zemědělství Opětovné použití: jiné Odstraňování: skládkování Odstraňování: spalování Odstraňování: jiné 22 % 65 % 71 % 21 % 63 % 14 % % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Poznámky: V České republice se v roce 2012 použilo asi 32 % kalů k výrobě kompostu (kategorie: opětovné použití: jiné). 
All four Member States also set limits for additional parameters such as arsenic for example; — when sludge is used as input material for compost production, limits for the input material exist in the Czech Republic and Slovakia in the form of a technical norm; 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % 71 % 21 % Notes: In the Czech Republic, in 2012, around 32 % of the sludge was used for compost production (category: reuse: others).
Na Slovensku se v roce 2012 použilo 63 % kalů na výrobu kompostu (kategorie: opětovné použití: půda a zemědělství). 
In Slovakia, in 2012, 63 % of the sludge was used for compost production (category: reuse soil and agriculture).
U Rumunska zahrnuje kategorie „odstraňování: jiné“ dočasné uložení na místě. 
For Romania, the category ‘disposal: others’ includes temporary storage on site.
Zdroj: analýza údajů předložených členskými státy Komisi, kterou provedl EÚD. 
Source: ECA analysis of data provided by the Member States to the Commission.
Všechny čtyři členské státy rovněž stanovily limity u dalších parametrů, jako je například arsen, — při používání kalů jako vstupního materiálu pro výrobu kompostu existují v České republice a na Slo‐ vensku pro vstupní materiál limity v podobě technické normy, 33 Parametry, koncentrační limity a roční počet vzorků, které musí být podrobeny laboratornímu rozboru, stanoví článek 9 a příloha II směrnice 86/278/EHS. 
33 Article 9 and Annex II of Directive 86/278/EEC specify the parameters, concentration limits and annual number of samples that have to undergo laboratory analyses.
Graf 4 
Figure 4
Připomínky 38 — u skládkování stanovilo rozhodnutí Rady34 z roku 2002 mezní hodnoty vyluhování pro odpad přijatelný na skládky. 
Observations 38 — for landfilling, a Council deci-sion34 of 2002 set the leaching limit values for waste acceptable at landfills.
Podle českých právních předpisů biologicky rozložitelný odpad s výjimkou komunálního odpadu a kapalný odpad a od‐ pad, který uvolňuje kapalnou fázi (tj. včetně kalů), nelze ukládat na skládky35. 
It is noted that according to Czech legal provisions, biodegradable waste other than municipal waste and liquid and liquid releasing waste (thus including sludge) cannot be landfilled35.
Skládkování je povole‐ no v Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku. 
Landfilling is allowed in Hungary, Romania and Slovakia.
81 Jelikož kaly z čistíren odpadních vod lze použít jako vstupní materiál pro výrobu kompostu, analyzoval Účetní dvůr také platné právní předpisy upra‐ vující používání kompostu, a konsta‐ tuje, že situace se v členských státech liší, neboť na úrovni EU nejsou v sou‐ časnost stanoveny žádné koncentrační limity (viz tabulka 10). 
81 As sewage sludge can be used as an input material for compost production, the Court also analysed the legal provisions in place for the use of compost and notes that the situation varies by Member State, as currently there are no concentration limits set at EU level (see Table 10).
34 Rozhodnutí Rady 2003/33/ES ze dne 19. prosince 2002, kterým se stanoví kritéria a postupy pro přijímání odpadů na skládky podle článku 16 a přílohy II směrnice 1999/31/ES (Úř. věst. L 11, 16.1.2003, s. 27). 
34 Council Decision 2003/33/EC of 19 December 2002 establishing criteria and procedures for the acceptance of waste at landfills pursuant to Article 16 of and Annex II to Directive 1999/31/EC (OJ L 11 of 16.1.2003, p. 27).
35 Vyhláška č. 294/2005 Sb. 
35 Vyhláška 294/2005 Sb (Decree 294/2005 Sb).
Česká republika Maďarsko Rumunsko Slovensko Ano – kompost na zemědělské půdě – kompost použitý na rekultivaci – kompost prodávaný jako hnojivo Ano – kompost prodávaný jako hnojivo Žádné předpisy pro rekultivaci či použití na nezemědělské půdě Žádné Ano – kompost prodávaný jako hnojivo Žádné předpisy pro rekultivaci či použití na nezemědělské půdě 82 Účetní dvůr zkoumal to, zda 28 čistíren dodržuje koncentrační limity, na zákla‐ dě laboratorních rozborů prováděných provozovateli čistíren v roce 2012. 
Legal provisions on concentration limits for compost Czech Republic Hungary Romania Slovakia Yes ‐ compost on agricultural soil ‐ compost used for recultivation ‐ compost marketed as fertiliser Yes ‐ compost marketed as fertiliser No rules for recultivation or use on non‐agricultural soil None Yes ‐ compost marketed as fertiliser No rules for recultivation or use on non‐agricultural soil Source: ECA analysis of national legislation. 82 The Court’s examination of the compliance with concentration limits by the 28 treatment plants was based on the laboratory analyses carried out by the plant operators in 2012.
Ze zkoumání vyplývá, že tam, kde limi‐ ty platily (viz bod 80), dodržovaly je všechny čistírny v České republice, Maďarsku a na Slovensku. 
It shows that limits, when they existed (see paragraph 80), were respected by all plants in the Czech Republic, Hungary and Slovakia.
V Rumunsku limity dodržovala jedna ze tří čistíren (33 %), jejichž kaly se používaly na zemědělské půdě. 
In Romania the limits were respected by one out of three plants (33 %) where sludge was used on agricultural soil.
Šest ze sedmi čistíren (86 %), jejichž kaly se ukládaly na skládky, nedodržovalo limit pro sušinu. 
Also, six out of seven plants (86 %) sending sludge to landfills did not respect the limit for dry content.
Kro‐ mě toho rozbory u tří z těchto sedmi čistíren (43 %) nezahrnovaly všechny parametry. 
Moreover, for three out of the seven plants (43 %) the analyses did not cover all parameters.
83 Chybějící limity pro kaly a kompost pro určité způsoby použití (rekultivace, nezemědělská půda) mohou ohrozit kvalitu půdy a následně i kvalitu vody v důsledku odplavování a odvodňová‐ ní. 
83 The absence of limits for sludge and compost for certain types of use (recultivation, non-agricultural soil) can pose a threat to soil quality and subsequently to water quality through run-off and drainage.
Jelikož chybí i kritéria pro kompost prodávaný jako hnojivo, která by měla platnost pro celou EU, nelze zajistit rovnocennou ochranu životního pro‐ středí v celé EU. 
Moreover, the absence of EU-wide criteria for compost to be marketed as fertiliser implies that an equivalent protection of the environment cannot be ensured throughout the EU.
Jak bylo navíc uvede‐ no ve studii vypracované pro Komisi, „bylo zjištěno, že nízká kvalita kompo‐ stu v některých zemích představuje hlavní překážku dalšího rozvoje trhu“36. 
Also, as stated in a study carried out on behalf of the Commission, ‘the low quality of compost in some countries has been identified as the main obstacle to further market development’36.
36 Assessment of feasibility of setting bio‐waste recycling targets in the EU, including subsidiarity aspects (Posouzení proveditelnosti stanovení cílů pro recyklaci biologického odpadu v EU včetně aspektů subsidiarity), závěrečná zpráva z 31.3.2011, kterou podle rámcové smlouvy ENV.G.4/ FRA/2008/0112 vypracoval vito vision on technology ve spolupráci s Bio Intelligence Service a ARCADIS. 
36 Assessment of feasibility of setting bio-waste recycling targets in the EU, including subsidiarity aspects, final report dated 31.3.2011, produced under the Framework contract ENV.G.4/ FRA/2008/0112 by vito vision on technology in association with Bio Intelligence Service and ARCADIS.
Tabulka 10 
Table 10
Připomínky 39 Obrázek 8 – Laboratorní zařízení na provádění testů v čistírně (Maďarsko, Szeged) Zdroj: EÚD. 
Observations 39 Picture 8 — Laboratory equipment to carry out tests at a treatment plant (Hungary‐Szeged) Source: ECA.
37 Zvláštní zpráva č. 3/2009 „Účelnost výdajů na čištění odpadních vod v rámci strukturálních opatření v programových obdobích 1994–1999 a 2000–2006“ (http://eca.europa.eu). 
37 Special Report 3/2009 on the effectiveness of structural measures spending on waste water treatment for the 1994–99 and 2000–06 programme periods (http://eca.europa.eu).
38 SWD(2014) 209 final ze dne 2. července 2014 „Hodnocení ex post pěti směrnic o tocích odpadů“. 
38 SWD(2014) 209 final of 2 July 2014 ‘Ex-post evaluation of five Waste Stream Directives’.
39 Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 2003/2003 ze dne 13. října 2003 o hnojivech (Úř. věst. L 304, 21.11.2003, s. 1). 
39 Regulation (EC) No 2003/2003 of the European Parliament and the Council of 13 October 2003 relating to fertilisers (OJ L 304, 21.11.2003, p.1).
40 Závěrečná zpráva Evaluation of Regulation (EC) 2003/2003 relating to fertilisers (Hodnocení nařízení (ES) č. 2003/2003 o hnojivech), které pro Komisi vypracovalo Centre for Strategy and Evaluation Services, listopad 2010. 
40 Final report ‘Evaluation of Regulation (EC) 2003/2003 relating to fertilisers’ produced for the Commission by the Centre for Strategy and Evaluation Services dated November 2010.
41 Toxické syntetické chemické látky. 
41 Toxic synthetic chemicals.
S aktualizací směrnice o kalech z čistíren odpadních vod se čeká na to, až Komise zreviduje nařízení o hnojivech 84 Účetní dvůr ve své zvláštní zprávě č. 3/200937 doporučil, aby Komise zvážila, zda nenadešla vhodná doba pro revizi směrnice o kalech z čistíren odpadních vod. 
Sewage sludge directive update awaits Commission’s revision of the fertilisers regulation 84 The Court in its Special Report 3/200937 recommended that the Commission should consider whether the time is appropriate for a revision of the sewage sludge directive.
Komise provedla kom‐ plexní hodnocení38 několika směrnic o tocích odpadů, včetně směrnice o kalech z čistíren odpadních vod, aby posoudila, zda právní rámec odpovídá svému účelu. 
The Commission carried out a comprehensive evalua-tion38 of several waste stream directives, including the sewage sludge directive, to determine whether the regulatory framework is fit for purpose.
Z hodnocení z roku 2014 vyplynul závěr, že směrnice o kalech z čistíren odpadních vod vyvolává „v současné podobě pochybnosti o své relevantnosti. 
The 2014 evaluation concluded that the sewage sludge directive raises ‘doubts about its relevance in its present form.
Normy a požadavky sta‐ novené ve směrnici nebyly po téměř 30 let nikdy revidovány či aktualizová‐ ny“. 
In almost 30 years, the standards and requirements set up in the directive have never been revised or updated’.
Další závěr zní, že budoucí rozhod‐ nutí o přezkumu směrnice by se mělo odložit až do přijetí revidovaného nařízení o hnojivech39. 
It further concludes that any future decision on the review of the directive should be postponed until the adoption of a revised fertilisers regulation39.
85 V hodnocení ex post z roku 201040, které se týkalo fungování současného nařízení o hnojivech, byl uveden závěr, že rozsah nařízení je třeba rozšířit, aby se vztahovalo nejen na anorganická hnojiva, ale též na organická hnoji‐ va a půdní přídavky. 
85 In 2010, an ex post evaluation40 of the functioning of the current fertilisers regulation concluded that the scope of the regulation should be extended to cover not only inorganic fertilisers but also organic fertilisers and soil improv-ers.
V hodnocení se rovněž navrhovalo zavést maximální limity pro kontaminující látky přítomné ve hnojivech. 
It also proposed the introduction of maximum limits for contaminants present in fertilisers.
V roce 2015 Komise uva‐ žuje o možnosti navrhnout revidované nařízení o hnojivech. 
In 2015, the Commission is reflecting on whether to propose a revised fertilisers regulation.
86 V roce 2012 Společné výzkumné středisko Komise přeložilo výsledky celoevropského šetření, které se týkalo výskytu a obsahu vybraných slou‐ čenin v kalech z čistíren odpadních vod. 
86 In 2012 the Commission’s Joint Research Centre presented the results of a pan-European screening exercise on the occurrence and levels of selected compounds in sewage sludge.
Podle zprávy neexistují vědecké důkazy pro zavedení nových mezních hodnot pro klasické organické znečiš‐ ťující látky nebo pro nové znečišťující látky s výjimkou látek obsahujících perfluoralkyl41. 
According to the report there is no scientific evidence for introducing new limit values for classical organic pollutants or for emerging pollutants with the exception of perfluoralkyl substances41.
Připomínky 40 87 Jiné práce a studie42 hovoří o možných rizicích souvisejících s mikroplasty. 
Observations 40 87 Other papers and studies42 refer to the potential risks related to microplastics.
Mi‐ kroplasty mohou být v čistírnách od‐ padních vod do určité míry odstraněny a odstraněné části pak končí v kalech. 
Microplastics can be removed to a certain degree in waste water treatment plants and the removed parts then end up in sludge.
Když se kaly používají na půdu, mohou se mikroplasty odplavováním z půdy dostat do vodního prostředí. 
When sludge is used on land, microplastics can end up in the aquatic environment via run-off from the land.
88 Pokud jde o kompost, Účetní dvůr do‐ poručil ve zvláštní zprávě č. 20/201243, aby Komise spolu s členskými státy vy‐ vinula normy kvality EU pro kompost, a podpořila tak rozvoj trhu s kompo‐ stem. 
88 With regard to compost, the Court recommended in Special Report 20/201243 that the Commission should develop, with Member States, EU quality standards to encourage the development of a compost market.
Společné výzkumné středisko Komise zveřejnilo počátkem roku 2014 technický návrh kritérií vymezujících, kdy odpad přestává být odpadem44, určených pro biologicky rozložitelný odpad, u něhož se provádí biologické čištění. 
The Commission’s Joint Research Centre published in early 2014 a technical proposal for end-of-waste criteria44 for biodegradable waste subjected to biological treatment. However, the study proposed to exclude sewage sludge as a compost and digestate material.
Ve studii se však doporučova‐ lo kaly z čistíren odpadních vod jako materiál pro kompost a digestát vy‐ loučit. Teprve se uvidí, zda a jak návrh revidovaného znění nařízení o hnoji‐ vech navrhovaná kritéria zavede a zda zavede mechanismus pro postupné začleňování kategorií, na něž se tech‐ nický návrh nevztahuje, například kalů z čistíren odpadních vod. 
It remains to be seen whether and how the proposal regarding the revision of the fertilisers regulation will introduce the proposed criteria and whether it will introduce a mechanism for gradual inclusion of categories not covered by the technical proposal such as sewage sludge.
90 Jelikož voda není komerčním produk‐ tem jako jiné produkty, vypočítává se stočné pomocí mechanismů pro stano‐ vení cen, které jsou obvykle upraveny ve vnitrostátních právních předpisech. 
90 As water is not a commercial product like any other, tariffs are calculated on the basis of price-setting mechanisms which are generally provided for in national legislation.
Finanční udržitelnost čistíren městských odpadních vod spolufinancovaných EU 89 Klíčovým prvkem zajišťujícím finanč‐ ní udržitelnost vodohospodářských služeb je návratnost nákladů. 
Financial sustainability of the EU co‐financed urban waste water treatment plants 89 A key element for ensuring the financial sustainability of water services is the recovery of costs.
Finanční udržitelnost je zajištěna tehdy, když příjmy z poskytovaných služeb dosta‐ čují na pokrytí provozních nákladů a nákladů na údržbu a na návratnost kapitálových nákladů, aby bylo možno obnovovat investice. 
Financial sustainability is ensured when the revenues from the service provision are sufficient to cover operating and maintenance costs and to recover capital costs and thus allow investments to be renewed.
Podle rámco‐ vé směrnice o vodě (článek 9) měly členské státy do roku 2010 zajistit, aby různá hospodářská odvětví přiměřeně přispívala k úhradě nákladů na vodo‐ hospodářské služby. 
The water framework directive (Article 9) requested Member States to ensure by 2010 an adequate contribution of the different water uses to the recovery of the costs of water services.
Uživatelé služeb týkajících se odpadních vod přispívají k návratnosti nákladů cenou za odpad‐ ní vody (stočné). 
It is through waste water pricing (tariff) that the users of waste water services will contribute to the cost recovery.
Kromě toho ze zásady „znečišťovatel platí“45 vyplývá, že zne‐ čišťovatelé (v tomto případě subjekty vypouštějící odpadní vody, tj. domác‐ nosti a průmyslová zařízení) odpovídají za znečištění, které způsobili, a měli by tudíž nést náklady na snižování tohoto znečištění (v tomto případě čištěním odpadních vod). 
Furthermore, the polluter pays principle45 implies that polluters (in this case those discharging waste water such as households and industrial installations) are responsible for the pollution they have caused and therefore should bear the costs of reducing this pollution (in this case via waste water treatment).