natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V důsledku toho auditované programy rozvoje venkova nepodávají žádné nebo jen velmi omezené informace o relativním významu zjištěných problémů životního prostředí. 
As a consequence, the rural development programmes audited provide no or only limited information on the relative importance of the environmental pressures identified.
Obtížně se pak posuzuje, do jaké míry měla podopatření na konkrétní zjištěné problémy vliv. 
This makes it difficult to assess to what extent the sub-measures have had an influence on the specific environmental pressure identified.
Většina členských států proto posuzuje plnění agroenvironmentálních cílů globálně na základě všech podopatření jako celku. 
Therefore, most Member States assess the achievement of the agri-environment objectives globally, considering all sub-measures together.
Programy rozvoje venkova tedy uvádějí, že mezi problémy životního prostředí a zemědělskými postupy podporovanými formou agroenvironmentálních plateb existuje řada různých vazeb. 
The rural development programmes thus state that there are multiple relationships between the environmental pressures and the farming practices supported under agri-environment.
U dvou z osmi auditovaných programů bylo možné vazby mezi problémy životního prostředí a agroenvironmentálními podopatřeními klasifikovat jako přímé nebo nepřímé. 
To address this, in two out of eight programmes audited the links between environmental pressures and agri-environment sub-measures could be classified as direct or indirect.
Například v Piemontu mělo jedno auditované podopatření (podpora pro integrovanou produkci, viz glosář) přispět ke čtyřem z pěti cílů v oblasti životního prostředí12, ale pouze jeden z nich byl vybrán jako přímý a hlavní cíl (ochrana kvality vod). 
For instance, in Piedmont, one of the agri-environment sub-measures audited (support for integrated production, see glossary) was expected to contribute to four out of the five environmental objectives 12, but only one was selected as a direct and principal objective (protection of water quality).
To pomáhá vyjasňovat, jak agroenvironmentální platby přispívají k cílům v oblasti životního prostředí stanoveným v tomto rámci. 
This helps clarifying the contribution of the agri-environment payments towards the environmental objectives set out in the framework.
Další příklad přímé souvislosti mezi agroenvironmentálním podopatřením a zjištěnými problémy je v Polsku. 
Another example of a direct link between an agri-environment sub-measure and the pressures identified was in Poland.
Podle polského programu rozvoje venkova je 28 % jeho území ohroženo větrnou erozí. 
According to the Polish rural development programme, wind erosion is a threat for 28 % of the territory.
Jedním ze zemědělských postupů na omezení eroze půdy, způsobené mimo jiné větrem, je použití krycích plodin v zimě. 
Introducing a soil cover during the winter is a farming practice which limits soil erosion caused, inter alia, by the wind.
Agroenvironmentální platby v polském programu rozvoje venkova tento postup podporují, viz obrázek 3. 
This practice is supported by agri-environment payments included in the Polish rural development programme, as illustrated in Picture 3.
12 Zachovávání biodiverzity a oblastí s vysokou přírodní hodnotou, ochrana vodních zdrojů, snížení skleníkových plynů, zachování zemědělské činnosti v oblastech, kde hrozí opuštění zemědělské půdy, ochrana území. 
12 Maintenance of biodiversity and high nature value areas, protection of water resources, reduction of greenhouse gases, maintenance of agricultural activity in areas at risk of land abandonment, protection of the territory.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? Obrázek 3: Příklad agroenvironmentálních opatření v Polsku: vpravo neosázená plocha, kde je půda vystavena větrné erozi, vlevo plocha osázená žitem v rámci protierozního podopatření. © Evropská unie, zdroj: Evropský účetní dvůr. PŘÍKLADY PŘÍSTUPŮ, KTERÉ MAJÍ KONKRÉTNÍ PŘÍNOSY PRO ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ jAsná prAvidlA přidělování zdrojů 35. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? Picture 3: Example of agri-environment in Poland showing, on the right side, an area without plant cover and soil subject to wind erosion, whereas the left side is covered by rye planted under an agri-environment sub-measure to protect the soil against erosion. © European Union, source: European Court of Auditors.
Je-li potřeba řešit určitý problém životního prostředí, objem přidělených zdrojů by měl být odůvodněn jejich nákladovou efektivností z hlediska dosažení přínosů pro životní prostředí v dané oblasti. 
When environmental pressures are identified, the allocation of resources should be justified in terms of their cost effectiveness in achieving environmental benefits in the areas concerned.
Například v Anglii, kterou Účetní dvůr navštívil, aby přezkoumal tamní postupy osvědčené praxe, se uplatňuje přístup, v němž jsou obecná a zacílená podopatření od sebe oddělena. 
In this regard, England, for example, which the Court visited to review best practice situations, implements an approach which separates entry and higher-level sub-measures.
Zlepšila se tím zřetelnost a viditelnost výsledků, viz rámeček 1. 22 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
This has improved the clarity and visibility of results, as described in Box 1. 22 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Tři z auditovaných členských států také používají pro různé typy podopatření oddělené rozpočtové příděly. 
Three of the Member States audited also use separate budget allocations for different types of sub-measures.
Maďarsko ve svém programu rozvoje venkova uvádí, že na podopatření s nižšími environmentálními výstupy nehodlá vynaložit více než 35 % přidělených zdrojů. 
In its rural development programme, Hungary states that it does not intend to spend more than 35 % of the allocated funds on sub-measures with lower environmental outputs.
Polsko ve svém programu rozvoje venkova vyčlenilo zvláštní rozpočet na dvě z devíti podopatření. 
Poland allocated a specific budget to two of the nine sub-measures in its rural development programme.
V jednom z nich, které se týká ochrany ohrožených druhů ptactva a přírodních stanovišť v oblastech sítě Natura 2000, jde o 19 % celkového rozpočtu na agroenvironmentální platby v období 2007–2013. 
The budget allocated to one of them, concerning the protection of endangered bird species and natural habitats in Natura 2000 areas, represents 19 % of the total budget for agri-environment payments for the period 2007–13.
Francie přidělila 27 % rozpočtu na období 2007–2013 na cílená podopatření uvedená v rámečku 5. AlternAtivám k politice Agroenvironmentálních plAteb se věnuje mAlá pozornost 37. 
France allocated 27 % of the 2007–13 budget to the targeted sub-measures described in Box 5. aLternative poLicies to agri-environment payments were given LittLe consideration 37.
Politika agroenvironmentálních plateb je jen jedním z mnoha způsobů, jak chránit a zlepšovat životní prostředí. 
Agri-environment payments are one of a number of policies used to protect and improve the environment.
Členské státy mohou například vydat regulatorní nařízení, zavést zvláštní daně nebo poskytovat rozsáhlejší školení a poradenství. 
The Member States can, for instance, also act through regulatory provisions, specific taxes or enhanced training and advice.
Zva-žování těchto alternativ by pomohlo ukázat, pro které ze zjištěných problémů jsou agroenvironmentální platby nejlepším řešením. 23 RÁMEČEK 1 OBECNÁ A ZACÍLENÁ PODOPATŘENÍ V ANGLII Vnitrostátní orgány v Anglii identifikovaly problémy životního prostředí v různých zeměpisných oblastech. 
Considering such alternative policies would help demonstrate where the agri-environment payment approach is the best way to tackle the pressures identified. 23 BOX 1 ENTRY AND HIGHER-LEVEL SUB-MEASURES IN ENGLAND In England the national authorities identified environmental pressures in different geographical areas.
Analýzou určily, který typ podopatření (v Anglii rozdělených do režimů na základní a na vyšší úrovni) je pro dosažení přínosů pro životní prostředí nákladově efektivnější. 
They analysed which type of sub-measure (in England split in entry and higher-level schemes) was more cost-effective in achieving environmental benefits.
Rozpočet na režimy na základní úrovni následně vycházel z cíle zajistit, aby k 70 % zemědělské půdy byly uzavřeny agroenvironmentální smlouvy na obecná podopatření. 
This resulted in a budget for entry-level schemes determined on the basis of a target to have 70 % of agricultural land under entry-level agri-environment contracts.
Zbývající rozpočet je přidělen na režimy na vyšší úrovni a je rozdělen do devíti regionů podle jejich velikosti a environmentálních charakteristik a také minulých a předpokládaných údajů o čerpání prostředků. 
The remaining budget is allocated to higher-level schemes and is split over nine regions based on their size and environmental features as well as past and predicted uptake figures.
V každém regionu byly určeny tzv. „cílové oblasti“, které mají v rámci daného zacíleného režimu přednost podle takových kritérií, jako je například biodiverzita, krajina, ochrana přírodních zdrojů (např. eroze) atp. V každé cílové oblasti jsou potenciální příjemci informováni o vhodných postupech hospodaření pro danou lokalitu. 
In each region, so called ‘target areas’ have been identified, which are prioritised under the higher-level scheme on the basis of criteria such as relevance for biodiversity, landscape, natural resource protection (e.g. erosion), etc. For each target area, potential beneficiaries are informed on the land management activities adequate to the areas.
K monitorování dosahovaných výsledků byly stanoveny zvláštní ukazatele (viz bod 51). 
Specific indicators are established to monitor the results obtained (see paragraph 51).
Účetní dvůr zjistil pouze dva případy (Francie, Švédsko), kdy se alternativní politiky v programech rozvoje venkova výslovně braly v úvahu. 
The Court found only two cases (France, Sweden) where such alternative policies were explicitly considered in the rural development programmes.
Švédský program rozvoje venkova vysvětluje, že zavedená legislativní ustanovení patří mezi nejdůležitější alternativní způsoby snižování negativního dopadu používání hnojiv a přípravků na ochranu rostlin. 
The Swedish rural development programme explains that the legislative provisions in place are among the most important alternative policy means for reducing the negative impact of the use of fertilisers and plant protection products.
Program obsahuje prognózu pro budoucnost a počítá s přepracováním koncepce agroenvironmentálních plateb v souladu s legislativními změnami. 
The programme provides a forecast for future prospects and envisages the redesign of agri-environment payments in the light of legislative changes.
Francouzský program popisuje synergie mezi vnitrostátními politikami a politikami EU a zmiňuje se o agroenvironmentálních platbách jako o jednom z dostupných nástrojů (vedle vnitrostátní regulace, daňové politiky apod.) pro řešení určitých otázek (biodiverzita, voda atd.). 
The French programme describes the synergy between national and EU policies and mentions agri-environment payments as one of the available tools (along with national regulations, tax policy, etc) for tackling certain issues (biodiversity, water, etc).
Programy rozvoje venkova v Polsku a Německu (Berlín a Braniborsko) nezdůvodnily, proč jsou agroenvironmentální platby nejvhodnějším řešením environmentálních potřeb. 
In Poland and Germany (Berlin and Brandenburg), the rural development programmes did not explain why agri-environment payments were the most adequate way to address the environmental needs.
Například polské podopatření týkající se nárazníkových pásů mohlo být realizováno rovněž v rámci politiky podmíněnosti (cross com-pliance), do níž je referenční úroveň zakomponována (viz glosář). 
For example, the Polish agri-environment sub-measure for buffer strips could also have been implemented through cross compliance, which is part of the reference level (see glossary).
Na toto Účetní dvůr upozornil už v minulosti v jedné ze svých zpráv13. 
This was already pointed out in a previous report by the Court 13.
PLNĚNÍ AGROENVIRONMENTÁLNÍ POLITIKY NENÍ MOŽNÉ SNADNO MONITOROVAT společný rámec pro monitorování A hodnocení znAmená pokrok, Ale nepřináší dostAtečně relevAntní A spolehlivé údAje 40. 
ACHIEVEMENTS OF AGRI-ENVIRONMENT POLICY CANNOT BE EASILY MONITORED the common monitoring and evaLuation framework represents progress but does not produce sufficient, reLevant and reLiabLe data 40.
Společný rámec pro monitorování a hodnocení programů rozvoje venkova v období 2007–2013 představuje oproti situaci před rokem 2007 zlepšení. 
The common monitoring and evaluation framework for the 2007–13 rural development programmes represents an improvement compared with the situation before 2007.
Poskytuje mimo jiné soubor společných ukazatelů, které členské státy musí začlenit do svých programů. 
Among other things, this framework provides for a set of common indicators which Member States must include in their programmes.
Ukazatele výstupů a výsledků jsou ročně hlášeny Komisi. 
Output and result indicators are reported annually to the Commission.
Komise pak kontroluje konzistentnost a spolehlivost ukazatelů a vykázaných údajů. 
The latter then checks the consistency and reliability of the indicators and the data reported.
Na základě těchto kontrol zjistila řadu nedostatků, z nichž největším byly chybějící nebo nesprávné údaje, nesoulad mezi různými tabulkami a chyby ve vykázaných výdajích. 
On the basis of these checks, the Commission identified numerous shortcomings, the main ones being missing or incorrect data, a lack of consistency between different tables and mistakes in reported expenditure.
13 Zvláštnízprávač.8/2008: Je podmíněnost jako politika účelná?, bod 60 a rámeček 3. 24 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
13 SpecialReportNo8/2008: Is cross compliance an effective policy, paragraph 60 and Box 3. 24 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Audit Účetního dvora potvrdil nedostatky, na něž upozornila Komise, a zjistil, že údaje několika členských států nebyly spolehlivé. 
The Court’s audit confirmed the shortcomings identified by the Commission and found that data from several Member States were not reliable.
Například v Andalusii neměly ukazatele výstupů a výsledků žádnou vazbu na agroenvironmentální výdaje. 
For instance, in Andalusia, the output and result indicators bore no relation to the agri-environment expenditure.
Několik nedostatků se objevilo ve Francii, včetně chybějících údajů v tabulkách zaslaných Komisi za rok 2008. 
In France, the Court found several weaknesses, including missing data in the tables sent to the Commission for the year 2008.
Kromě toho skutečnost, že se údaje zahrnují do zasílaných přehledů i po skončení platnosti smluv, nadhodnocuje výdaje EU. 
In addition, the practice of continuing to include data after contracts have expired overstates the results of EU expenditure.
U všech ukončených režimů se má za to, že jejich účinky trvají až do skončení programového období14. 
All the finished schemes are considered to be continuing to provide the same effects until the end of the programming period 14.
Společný rámec pro monitorování a hodnocení zahrnuje ukazatele výstupů, výsledků a dopadů. 
The common monitoring and evaluation framework includes output, result and impact indicators.
Členské státy musí Komisi posílat roční zprávy o pokroku v provádění programu, včetně ukazatelů výstupů a výsledků. 
Member States must send an annual progress report on the implementation of the programme to the Commission, including output and result indicators.
Údaje vykázané osmi auditovanými členskými státy v jejich zprávách o pokroku za rok 2009 uvádí příloha III. 
Data reported by the eight Member States audited in their 2009 progress report is included as Annex III.
Ukazatele dopadů měří širší jevy, na které má kromě podpory v rámci programu rozvoje venkova vliv i řada dalších faktorů15. 
The impact indicators measure broad phenomena which are affected by numerous other factors in addition to rural development programme support 15.
Ukazatel výsledku („dobře obhospodařovaná plocha“) je obzvláště nevyhovující. 
The result indicator (‘area under successful land management’) is particularly unsatisfactory.
V praxi se shoduje s údajem, který členské státy uváděly jako ukazatel výstupu – „plocha, na niž se vyplácí agroenvironmentální podpora“. 
It is in practice identical to the figure reported by the Member States as the output indicator ‘area under agri-environment support’.
Členské státy totiž mezi těmito dvěma ukazateli nerozlišují a všechny plochy, na něž je vyplácena podpora, považují za „dobře obhospodařo-vané“. 
This is because Member States do not distinguish between these two indicators and all areas under contract are considered to be ‘successful’.
V důsledku toho nejsou přínosy pro životní prostředí dostatečně monitorovány: při auditu se objevily případy, kdy agroenvironmentální smlouva ke zlepšení nevedla, ale přesto byla zahrnuta do ukazatele výsledku. 
Because of this, the environmental benefits are insufficiently monitored: the audit identified cases where the agri-environment contract was not successful, but was still included in the result indicator.
V další části se uvádí příklady, jak tento stav zlepšit (viz body 48–51). 
The next section provides examples of how this could be improved (see paragraphs 48 to 51).
14 Jedná se o zjednodušení používané ve společném rámci pro monitorování a hodnocení. 
14 This is a simplification adopted under the common monitoring and evaluation framework.
U některých podopatření se přínosy projeví, jakmile se podopatření zrealizuje, u jiných až na konci životního cyklu daného režimu. 
Some sub-measures bring their benefits as soon as they are implemented whereas some others start providing their benefits only at the end of the life cycle of the schemes.
Bylo proto přijato jednotné pojetí, které předpokládá, že účinky podopatření se budou projevovat i po skončení režimu. 
This led to the adoption of a single approach which assumes that the effects continue after the schemes are finished.
Ne vždy tomu tak však je, například pokud se zemědělec, který po dobu pěti let dostával platbu na přechod na ekologické zemědělství, vrátí po skončení platnosti smlouvy ke konvenčnímu způsobu hospodaření. 
This is not always true, for instance when a farmer paid for five years to convert to organic farming returns to conventional agriculture after the end of his contract.
15 Ukazatelidopadůjsouzvrat ve zhoršování biodiverzity, udržování vysoké přírodní hodnoty zemědělské a lesní půdy, zlepšení kvality vod a přispění k boji proti klimatickým změnám. 25 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
15 The impact indicators are: reversal in biodiversity decline, maintenance of high nature farmland and forestry, improvement of water quality, and contribution to combating climatic change. 25 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Jelikož je společný rámec pro monitorování a hodnocení standardizovaným systémem, článek 81 nařízení (ES) č. 1698/2005 vyžaduje, aby členské státy zavedly omezený počet doplňkových specifických ukazatelů. 
As the common monitoring and evaluation framework is a standardised system, Article 81 of Regulation (EC) No 1698/2005 requires Member States to implement a limited number of additional specific indicators.
Všechny auditované členské státy tak sice ve svých programech učinily, ale všude se objevily nějaké nedostatky. 
Although all the Member States audited included additional indicators in their programmes, weaknesses were found for all of them.
Tím hlavním byla skutečnost, že i když byly doplňkové ukazatele v programech rozvoje venkova stanoveny, nevykazovaly se, překrývaly se s již existujícími obecnými ukazateli nebo byly málo konkrétní, příp. u daného problému životního prostředí zcela chyběly. 
The main weaknesses were that, although specified in the rural development programmes, additional indicators were not reported, overlapped with existing common indicators or were insufficiently specific or even missing for the environmental pressures concerned.
Příkladem posledního z uvedených nedostatků je Maďarsko, které má řadu agroenvironmentálních podopatření na řešení konkrétních problémů, jako je vysoké riziko vodní a větrné eroze a ochrana ohrožených druhů ptactva, ale v programu rozvoje venkova nestanovilo žádné doplňkové ukazatele, kterým by se účinky podopatření monitorovaly. společný rámec pro monitorování A hodnocení se nevyužívá k hodnocení účinků Agroenvironmentálních plAteb nA životní prostředí 45. 
As an illustration of the latter weakness, Hungary has a number of agri-environment sub-measures addressing specific environmental issues such as the high risk of water and wind erosion and the conservation of endangered bird species. However, no additional indicators were established in the rural development programme to monitor the relevant effects. the common monitoring and evaLuation framework is not geared to assess environmentaL effects 45.
Přínosy agroenvironmentálních plateb pro životní prostředí závisí na charakteristice oblasti, v níž se platby poskytují. 
The environmental benefits of agri-environment payments depend on the characteristics of the area where they are implemented.
Existují oblasti se specifickými problémy, jako např. ty, na něž se vztahují základní ukazatele společného rámce16, a oblasti, v nichž se obecné problémy životního prostředí nevyskytují. 
There are areas with specific environmental problems, such as those included under the framework’s baseline indicators 16, and other areas without general environmental pressures.
Proto má smysl sledovat, kde se prostředky vynakládají. 
It is therefore relevant to monitor where funds are spent.
Přesto však členské státy výdaje v jednotlivých oblastech většinou nijak nemonitorovaly. 
Despite this need, Member States generally did not monitor how much money was spent in the relevant areas.
Například některé státy ve svých programech rozvoje venkova označily za prioritu provádět agroenvironmentální politiky v oblastech sítě Natura 2000. 
For instance, in their rural development programmes, some Member States stated that the implementation of agri-environment policies in Natura 2000 areas was a priority.
Nebyly však s to předložit informace o tom, kolik finančních prostředků bylo v těchto oblastech skutečně vynaloženo. 
However, they were unable to provide information on how much was actually spent in such areas.
16 Společný rámec monitorování a hodnocení zahrnuje následující základní ukazatele týkající se zvláště důležitých oblastí z hlediska životního prostředí: zemědělská a lesní půda s vysokou přírodní hodnotou, oblasti znečištěné dusičnany a pesticidy (citlivé oblasti), oblasti ohrožené erozí půdy, znevýhodněné oblasti, oblasti s extenzivním zemědělstvím a oblasti sítě Natura 2000. 26 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
16 The common monitoring and evaluation framework includes the following baseline indicators relating to areas of specific environmental interest: high nature value farmland and forestry, areas polluted by nitrates and pesticides (vulnerable areas), areas at risk of soil erosion, less favoured areas, areas of extensive agriculture and Natura 2000 areas. 26 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?