natgillin/translations-raw huggingface dataset:
39 odst. 4 nařízení (ES) č. 1689/2005 se platby musí udělovat na roční bázi a musí pokrývat dodatečné náklady a ušlý zisk, které vyplývají z učiněného závazku. 
According to Art. 39(4) of Regulation (EC) No 1698/2005, the payments shall be granted annually and shall cover additional costs and income foregone resulting from the commitment made.
Jestliže se základ pro výpočty prémie po provedení původních výpočtů změní, jsou úpravy prémií povolené a opodstatněné, aby umožnily minimalizaci nedostatečné a nadměrné kompenzace. 
If the basis for premium calculations changes after the original calculations have been made, premium adjustments are permitted and justified so as to allow minimising under-and overcompensation.
Proto mají členské státy možnost upravit si agroenvironmentální prémie. 
Therefore, Member States have the possibility to adjust their agri-environment premiums.
Pokud jde o případ zmiňovaný Účetním dvorem, roční zpráva o pokroku v rozvoji venkova za rok 2008 (s. 33–34) uvádí, že příslušné opatření mělo mezi potenciálně zainteresovanými zemědělci pouze mírný úspěch způsobený tím, že globální trh byl obzvláště nakloněný plodinám na orné půdě, což učinilo tuto pomoc méně přitažlivou. 
As regards the case mentioned by the Court, the annual progress report for rural development of 2008 (pp. 33–34) states that the measure in question had only a moderate success among potentially interested farmers due to a global market particularly favourable to arable crops, which made the aid less attractive.
Takže se opatření v roce 2008 v rámci nového závazku neobnovilo. 
So, in 2008, the measure was not renewed for new commitment.
V roční zprávě o pokroku v rozvoji venkova za rok 2009 (s. 39) se však uvádí, že opatření bylo znovuotevřeno v roce 2009 a v rámci něho se již zavázalo prvních 29 prvožadatelů. 
However, the annual progress report for rural development of 2009 (p. 39) mentions that the measure was reopened in 2009 and 29 first-time applicants are committed.
ODPOVĚDI KOMISE V úpravě francouzského programu rozvoje venkova (PRV) v květnu 2009 se předpokládalo, že částky agroenvironmentálních prémií je možné revidovat za následujících podmínek: revize výpočtu se týká všech hlavních prvků výpočtu prémie, použijí se průměrné hodnoty za poslední dva roky, měl by být k dispozici výčet zavedených příslušných opatření, členský stát musí revidovat prvky výpočtu každé dva roky a závěry oznámit Komisi. 
REPLY OF THE COMMISSION In the modification of the French rural development programme (RDP), in May 2008, it was foreseen that the amounts of agri-environment premiums could be revised under the following conditions: the review of the calculation concerns all major elements of the premium calculation, the average figures of the two latest years are used, an account of the uptake of the measures in question should be provided, the Member State have to review the calculation elements every two years and notify the conclusions to the Commission.
Doložka o přezkumu se začlení do všech nových smluv a do těch probíhajících smluv, ve kterých příjemci souhlasí s využitím revidovaných prémií. 
A review clause will be included both in all new contracts and in those ongoing contracts where the beneficiaries accept to benefit from the revised premiums.
Článek 53 nařízení (ES) č. 1974/2006 stanoví, že výpočty musí být diferencované, aby se zohlednily regionální či místní podmínky a skutečné využití půdy, „tak jak je to vhodné“. 
Art. 53 of Regulation (EC) No 1974/2006 stipulates that calculations are to be differentiated so as to take into account regional or local site conditions and actual land use ‘as appropriate’.
Od členských států se však vyžaduje, aby ve výpočtech uvedly faktory s cílem rozlišit hodnoty výpočtů (např. podle homogenních zemědělských regionů). 
Member States are, however, requested to present in the calculations factors to differentiate the calculations’ figures (e.g. according to homogenous agricultural regions).
Komise souhlasí s tím, aby se v případech významných rozdílů mezi regiony dle jejich charakteristik (environmentální, země-pisné, klimatické) počítalo s diferenciací výše podpory. 
The Commission agrees that in cases of significant differences between regions with regard to their characteristics (environmental, geographical, climatic) differentiation in aid amounts should be envisaged.
To by však s sebou jistě přineslo dodatečné zvýšení administrativní zátěže. 
However, this would certainly carry with it additional administrative burden.
Členské státy proto musí brát v úvahu poměr nákladů a přínosů spojených s diferenciací výše podpory. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
Therefore, Member States must take account of a trade-off between the benefits and costs related to aid amount differentiation. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Pokud jde o případ zmiňovaný Účetním dvorem, Komise požádá řídící orgán programu, aby změnil opatření „integrované pěstování olivovníků“ tak, aby odráželo rozdíly mezi zavlažovanými a nezavlažovanými plochami. 
As regards the case referred to by the Court, the Commission will ask the Managing Authority of the programme to modify the measure ‘integrated production of olive trees’ in order to reflect the differences between irrigated and non-irrigated areas.
Diferenciace je již dobře zohledněna v nově navrženém agroenvironmentálním podopatření pro Andalusii, jako např. „Integrované pěstování cukrové řepy“. 
This differentiation is already well taken into account in newly proposed agri-environment sub-measures for Andalucía, such as ‘Integrated production of sugar beet’.
Viz také odpověď na bod 63. 
See also the reply to point 63.
Francie se rozhodla používat jednotnou výši podpory na základě referenční ceny jednotky krmiva v hornatých oblastech, ale také nejnižší úrovně produkce v jednotlivých regionech (údaje INRA, Avignon) jmenovitě 6tn DM. 
65–66. France opted for using a unique aid amount based on the reference price of the fodder unit for the mountainous zones but also the lowest level of production in the different regions (data INRA, Avignon) namely 6tn DM.
Tato volba byla založena na skutečnosti, že většina zúčastněných povrchů se nachází v hornatých oblastech (Massif Central, Alpy, Pyreneje, Jura) (hodnotící zprávy v polovině období, s. 93). 
This choice was based on the fact that the majority of the committed surfaces are located in mountainous zones (Massif Central, Alps, Pyrenees, Jura) (mid-term evaluation (MTE), p. 93).
Francie si navíc tuto možnost vybrala proto, aby zvýšila srozumitelnost opatření. 
Moreover, France also made this choice in order to increase the readability of the measure.
Pokud jde o polský případ, útvary Komise diskutovaly o této záležitosti s příslušnými orgány, které rozhodly, že nebylo možné zavést diferenciaci ve výši podpory kvůli podstatným dodatečným nákladům. Proto se při kalkulaci výše podpory pro několik podopatření, v rámci kterých se závazek vztahuje na ornou půdu a na trvalé pastviny, ale platba je omezená pouze na ornou půdu, použil průměrný standardní příspěvek na úhradu. 
As regards the Polish case, the Commission services discussed this issue with the respective authorities who decided that it was not feasible to introduce differentiation in aid amounts due to the substantial extra costs involved. Therefore, while calculating the aid amounts for several sub-measures where the commitment covers both arable land and permanent pastures but the payment is only limited to arable land, an average Standard Gross Margin (SGM) was used.
Polské orgány také poukázaly na potíže při určení hranic oprávněných oblastí, které využívají různé výše podpory. 
Polish authorities also pointed to difficulties in setting the borders of eligible areas benefiting from different aid amounts.
Viz též odpověď na bod 79 o negativních zkušenostech z programového období 2004 až 2006. 
See also the reply to point 79 on the negative experiences of the 2004–06 programming period.
Úrovně pomoci nemohou být stanovené pevně proto, aby se dosáhlo určité cílené účasti. 
Aid levels cannot be fixed so as to achieve a certain participation target.
Článek 39 nařízení (ES) č. 1698/2005 stanoví, že co se týče úrovní plateb na hektar, agroenvironmentální platby musí být založené na vzniklých nákladech a ušlém zisku a nesmí umožňovat pobídkové prvky. 
Article 39 of Regulation (EC) No 1698/2005 stipulates that, as regards payment levels per hectare, agri-environment payments must be based on costs incurred and income foregone and do not allow for incentive elements.
Tyto výše jsou stanovené na základě uplatnění přístupu standardních nákladů, který je v souladu s potřebou dodržovat proporcionalitu administrativní zátěže. 
Those amounts are established by applying a standard cost approach, which is in line with the need to respect the proportionality of administrative efforts.
Od agroenvironmentální podpory jako celku se očekává, že spolu s dalšími opatřeními přispěje k všeobecným environmentálním cílům stanoveným na úrovni programů. 
Agri-environment as a whole is expected to contribute, together with other measures, to the general environmental objectives set at programme level.
Základní podopatření jsou součástí agroenvironmentální podpory. 
Basic sub-measures are part of agri-environment.
Účinnost agroenvironmentální podpory se posuzuje na úrovni opatření a na úrovni os. 
The effectiveness of agri-environment is assessed at measure and axis level.
Prvním rokem implementace agroenvironmentální podpory v rámci programového období 2007–2013 v Polsku byl rok 2008, během kterého se uplatnily pouze tři nejjednodušší varianty. 
2008 was the first year of the implementation of agri-environment in the framework of the programming period 2007–13 in Poland, in which only the three simplest variants were in place.
Tento rok neodráží skutečnou teritoriální působnost agroenvironmentálního opatření. 
That year does not reflect the actual territorial coverage of the agri-environment measure.
Výše podpory jsou pod vypočítaným stropem dodatečných nákladů / ušlých zisků, jelikož polské orgány chtějí pokrýt maximální množství zainteresovaných příjemců a tím docílit co nejvyššího vlivu na životní prostředí. 
The aid amounts are below the calculated ceiling of additional costs/income foregone as Polish authorities want to cover the maximum number of interested beneficiaries thus achieving the largest environmental impact.
Pokud jde o švédský případ zmiňovaný Účetním dvorem, je pravdou, že míra podpory pro podopatření na ochranu pobřežních oblastí byla zvýšena z 1000 SEK/ha na 3000 SEK/ha v rámci šesté změny švédského programu rozvoje venkova (PRV). 
Regarding the Swedish case mentioned by the Court, it is true that the aid rate for the sub-measure Riparian Strips was increased from 1 000 SEK/ha to 3 000 SEK/ha in the 6th modification of the Swedish rural development programme (RDP).
V období 2000 až 2006 byla míra podpory stanovena na 2700 EK/ha a existovalo vysoké riziko, že snížená míra odradí zemědělce od pokračování v tomto podopatření. 
In the 2000–06 period the aid rate had been set to 2 700 SEK/ha and the risk was high that the decreased rate would prevent farmers from continuing with this sub-measure.
Z přepočtů též vyplynulo, že došlo k závažné nedostatečné kompenzaci při nižší míře stanovené na začátku období 2007 až 2013. 
Recalculations also showed that there was a significant under compensation at the lower rate set in the beginning of the 2007–13 period.
Proto byla míra podpory zvýšena v souladu s ukazateli výsledků, které se zvýšily z 3500 uživatelů na 4500 uživatelů a ze 7000ha na 9000ha. 
Therefore, the aid rate was increased along with the outcome indicators that were increased from 3 500 users to 4 500 users and from 7 000 ha to 9 000 ha.
Revidované míry podpory podléhají revizi každé dva roky. 
The revised aid rates are subject to a biannual review.
Agroenvironmentální podpora má poskytovat pomoc při zavádění zemědělských postupů slučitelných se životním prostředím, ale zároveň i podporovat pokračování těchto postupů tehdy, když existuje riziko jejich zániku. 
Agri-environment is to provide support for introducing agricultural practices compatible with the environment but also to encourage the continuation of such practices where there is a risk of losing them.
Vyřazení určitých zón z uplatňování agroenvironmentální podpory na základě toho, že environmentální tlaky v nich jsou méně kritické než v jiných oblastech, by mohlo vést ke zvýšení tlaku na životní prostředí v těchto zónách. 
Excluding certain zones from the application of agri-environment, on the basis that the environmental pressures therein are less acute than in other areas, could lead to increasing the pressure on the environment in those zones.
Komise souhlasí s tím, že agroenvironmentální podpora by měla řešit environmentální problémy a potřeby, ale též možnosti a příležitosti, které členské státy rozpoznaly ve svých programech. 
The Commission agrees that agri-environment should address the environmental problems and needs, but also the opportunities and potentials identified by Member States in their programmes.
Pokud mají tyto tlaky regionální charakter, měly by být řešeny přiměřenými režimy. 
Insofar as these pressures have a regional character, they should be addressed by adequate schemes.
To však neznamená, že tuto funkci nemohou plnit režimy dostupné na celém území. 
However, this does not imply that schemes available throughout the territory cannot fulfil this function.
ODPOVĚDI KOMISE Opatření jsou často uplatňována na celé území programu rozvoje venkova bez toho, aby se ohrozily agro-environmentální cíle. 
REPLY OF THE COMMISSION Measures are often applied to the whole rural development programme’s territory without undermining agri-environment goals.
Mnohé členské státy definují kritéria způsobilosti a závazky pro agroenvironmentální režimy tak, že zužují rozsah možných žadatelů a/nebo stanoví prioritní kritéria pro využívání agroenvironmentální podpory, což zvýhodňuje oblasti, které by přednostně měly být vybrány pro dosažení určitých cílů. 
Moreover, many Member States define eligibility criteria and commitments for agri-environment schemes in such a way that it narrows down the scope of potential applicants, and/or establish priority criteria for entering agri-environment which prioritise areas which primarily should be selected to attain the respective objectives.
Komise souhlasí s tím, že je potřebné další zlepšení zacílení agroenvironmentální podpory, které se plánuje v rámci společné zemědělské politiky po roce 2013. 
The Commission agrees that a further improvement regarding better targeting of agri-environment is necessary and is envisaged in the framework of the common agricultural policy post-2013.
Současný rámec však vyžaduje, aby členské státy poskytovaly agroenvironmentální podporu na celých územích v souladu s jejich zvláštními potřebami. 
However, the current framework requires Member States to provide agri-environment throughout their territories in accordance with their specific needs.
Potřeby někdy mohou být široké a nemusí být omezené pouze na určité oblasti. 
The needs can sometimes be widespread and not limited to certain areas only.
Evropská unie se vyznačuje rozmanitostí podmínek a různými řešeními vhodnými v různých regionech. 
The EU is characterised by a diversity of conditions and different solutions are appropriate in different regions.
V některých případech je vhodné podporovat speciální řídící postupy, kdekoli se objeví. 
In some cases, it is appropriate to support particular management practices wherever they occur.
Komise souhlasí s tím, že zacílení je důležitým prvkem agroenvironmentální politiky. 
The Commission agrees that targeting is an important element of agri-environment policy.
Výpočet agroenvironmentálních plateb může odrážet regionální specifika. 
The calculation of agri-environment payments can reflect regional specificities.
Je však zřejmé, že to je zatěžující a způsobuje to vyšší administrativní náklady. 
However, it is evident that this is burdensome and causes higher administrative costs.
Členské státy musí dosáhnout rovnováhy mezi náklady na provádění tohoto přístupu a očekávanými přínosy pro životní prostředí. 
Member States must strike a balance between the cost of implementation of this approach and the expected environmental benefits.
V některých programech rozvoje venkova bylo v žádoucí míře zohledněno zacílení na základě analýzy příslušných nákladů a přínosů, i když možná ne právě těch, jimiž se zabýval tento audit. 
Some rural development programmes have considered the desirable degree of targeting on the basis of an analysis of the costs and benefits involved, although perhaps not those considered in this audit.
Např. Rumunsko má jasně určené cíle v platbách v rámci opatření pro oblasti s vysokou přírodní hodnotou na zeměpisném základě a způsobilé oblasti se určují pomocí dat na mak-roúrovni (pokrytí půdy na úrovni obce), jelikož vzhledem k platbám, které se mají realizovat, by bylo příliš nákladné určit způsobilost v menším měřítku, přestože by to bylo přesnější. 
Romania, for example, targets high nature value agri-environment payments on a geographical basis, and the eligible areas are established using macro-level data (land cover at commune level), since it would have been too costly in relation to the payments to be made, to determine eligibility at a smaller scale, although that would have been more precise.
ODPOVĚDI KOMISE 81. 
REPLY OF THE COMMISSION 81.
Přestože mnoho členských států stanoví prioritní kritéria pro využívání agroenvironmentální podpory (například upřednostňují oblasti Natura 2000), v rámci kterých upřednostňují oblasti, které se mají primárně vybrat pro dosažení hlavních cílů podopatření, pečlivě definovaná kritéria způsobilosti mohou posloužit stejnému účelu jako kritéria výběru. 
Although many Member States establish priority criteria for entering agri-environment (e.g. privileging Natura 2000 areas) which prioritise areas to be primarily selected to attain the sub-measures’ main objectives, carefully defined eligibility criteria can serve the same purpose as selection criteria.
Viz také odpověď na bod 80. 
See also the reply to 80.
Viz odpovědi na body 80 a 81. 
See the replies to points 80 and 81.
Vzhledem k tomu, že členské státy stanoví předběžné cíle na úrovni podopatření, překročení cíle jednoho podopatření nevede k selhání v dosažení cílů stanovených pro jiná podopatření. 
Given that Member States establish preliminary targets at sub-measure level, exceeding the target of one sub-measure does not lead to failing to achieve the targets set for other sub-measures.
Od členských států se však nevyžaduje, aby stanovily cíle na úrovni podopatření. 
However, Member States are not required to set targets at sub-measure level.
Komisi oznamují pouze ukazatele a cíle stanovené na úrovni opatření. 
They report to the Commission only indicators and targets established at the measures' level.
Proto jsou cíle podopatření pouze indikativní a mohou podléhat změnám. Komise věří, že tento druh flexibility je potřebný pro to, aby umožnil přizpůsobení cílů podopatření v případě změny závažných okolností. 
Therefore, sub-measures’ targets are only indicative and can be subject to modification. The Commission believes that this kind of flexibility is needed to allow adapting sub-measure targets in case of a change of relevant circumstances.
Výše příspěvku Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EAFRD) je stanovena na úrovni každé osy. 
85. The European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) contribution rate is established at the level of each axis.
Výše pro osu 2, která je vyšší než pro jiné osy, odráží význam environmentálních záležitostí. 
The rate for axis 2, being higher than for other axes, reflects the importance of environmental matters.
Dle ustanovení týkajících se minimálních výdajů na osu se na osu 2 musí vyčlenit nejméně 25 % celkového příspěvku EAFRD na každý program rozvoje venkova. 
Moreover, according to the provisions concerning the minimum spending per axis, axis 2 must be allocated at least 25 % of the EAFRD total contribution in each rural development programme.
7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 70 Spojením míry spolufinancování s environmentálním potenciálem podopatření by se zavedl prvek subjektivního hodnocení v souvislosti s posouzením environmentálního potenciálu každého podopatření. 
Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 70 Linking the co-financing rate to the environmental potential of a sub-measure would introduce an element of subjective judgment concerning the assessment of each sub-measure’s environmental potential.
Aby se tomu zabránilo, bylo by potřebné zavést jasná kritéria. 
To prevent this, clear criteria would need to be established.
Vzhledem k velkému počtu podopatření a velké rozmanitosti zemědělských postupů, na které se tato podopatření vztahují, by toto vedlo ke značné dodatečné administrativní zátěži a významně by se zvýšily požadavky na provádění příslušných programů. 
Given the large number of sub-measures and the wide diversity of farming practices they refer to, this would create a considerable additional administrative burden and significantly increase the requirements related to the implementation of the respective programmes.
Komise důrazně upřednostňuje kolektivní přístupy k agroenvironmentálním cílům a smlouvám. Zejména s ohledem na některé cíle, jako rozvoj zelené infrastruktury nebo vybudování ekologických pásem pro účely propojení, kolektivní akce několika zemědělců v příslušných oblastech mohou přinést vyšší přínosy pro životní prostředí než samostatná opatření jednotlivých zemědělců. 
In particular with regard to some objectives, such as developing green infrastructure or building ecological corridors for connectivity purposes, collective actions of several farmers in relevant areas can yield greater environmental benefits than separate actions of individual farmers.
Kolektivní přístup je však relativně nový přístup v implementaci agroenvironmentální podpory. 
However, the collective approach is a relatively new approach in the implementation of agri-environment.
Vyžaduje určitou strukturu, organizaci poskytování poradenství a je často spojený s vyššími transakčními náklady. 
It requires a certain structure, organisation, provisions of advice and is often linked to higher transaction costs.
Může být též složité vytvořit kolektivní smlouvy podle současných pravidel, neboť odpovědnost za dodržování pravidel musí být společná. 
It may also be difficult to establish collective contracts under the current rules, since there has to be joint responsibility for respecting the rules.
Komise proto zamýšlí řešit tyto otázky v rámci politiky rozvoje venkova po roce 2013, aby dále ulehčila realizaci kolektivního přístupu. 
Therefore, the Commission intends to address these issues in the framework of the post-2013 rural development policy in order to further facilitate the implementation of the collective approach.
ODPOVĚDI KOMISE 88. 
REPLY OF THE COMMISSION 88.
Jasná a dobře zavedená logika intervencí ospravedlňující zřízení podopatření a jejich zahrnutí do programu a jejich správná implementace zajišťují, aby potenciál podopatření přinášel očekávané výsledky. 
The clear and well established intervention logic justifying the establishment of sub-measures and their inclusion in the programme as well as their proper implementation ensures the potential of the sub-measures to deliver the expected effects.
Před realizací takového dodatečného šetření zvláště spojeného s prováděním konkrétních agroenvironmentálních podopatření by bylo nutné zvážit související náklady a přínosy. 
The relative costs and benefits would have to be considered before undertaking such additional investigations specifically related to the implementation of particular agri-environment sub-measures.