natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Určité prvky účinného systému pro monitorování a podávání zpráv o realizaci strategie Evropa 2020 byly zavedeny. 
Some elements of an effective monitoring and reporting system for Europe 2020 are in place.
Statistický odbor Komise Eurostat zpřístupňuje statistické údaje o plnění hlavních cílů strategie Evropa 2020 jak na úrovni EU, tak za jednotlivé státy. 
The statistical branch of the Commission, Eurostat, makes statistical data available on both EU-wide and national performance towards achieving the Europe 2020 headline targets.
Na jeho internetové stránce jsou pravidelně aktualizovány údaje o cílech a specializované zprávy obsahují podrobnější analýzu trendů a zkoumají důvody, které stojí za vývojem hlavních ukazatelů. 
Its website provides regular updates on the targets, while dedicated reports present more in-depth analysis of trends and investigates the reasons behind the evolution of headline indicators.
Přezkum Komise týkající se strategie Evropa 2020, který měl být Radě k dispozici v březnu 2015, se opozdil na začátek roku 2016. 
The Commission’s review of Europe 2020, which should have been available to the Council in March 2015, has been delayed until early 2016.
V březnu 2014 zveřejnila Komise sdělení o stavu provádění strategie Evropa 2020, kterým zároveň zahájila veřejnou konzultaci ke strategii Evropa 2020(20). 
In March 2014, the Commission issued a stocktaking communication to launch a public consultation on Europe 2020(20).
Shrnutí výsledků této konzultace však neposkytuje žádnou zpětnou vazbu k úloze programů EU pro strategii Evropa 2020 (21). 3.28. 
However, the summary results of the consultation do not provide any feedback on the role of EU programmes for Europe 2020 (21). of the European Union C 373/95 THE COMMISSION’S REPLIES 3.28.
Zprávy o jednotlivých zemích vypracované Komisí v rámci evropského semestru se podrobně zabývají sociálně-ekonomickou situací a výhledem v každém členském státu a uvádějí nejdůležitější kroky nezbytné ke zlepšení sociálně-ekonomického pokroku. 
Country Reports developed by the Commission in the context of the European semester look in detail at the socioeconomic situation and outlook in each Member State, and what are the most important actions necessary for improving socioeconomic progress.
Tato analýza je základem pro následná doporučení pro jednotlivé země navrhovaná Komisí a přijímaná Evropskou radou. 
This analysis forms the basis for subsequent Country Specific Recommendations, proposed by the Commission and adopted by the European Council.
Jednání se soustředila hlavně na zajištění toho, aby se výsledná doporučení pro jednotlivé země promítala do dohod o partnerství a operačních programů na období 2014–2020, aby se dále posílila soudržnost specifických cílů na úrovni operačních programů a hlavních cílů strategie Evropa 2020. 
Ensuring that the resulting Country Specific Recommendations are reflected in the 2014-2020 Partnership Agreements and Operational Programmes has been a major focus of the negotiations, so as to further strengthen the consistency of the specific objectives at operational programme level and the high level Europe 2020 objectives.
(20) COM(2014) 130 final/2 ze dne 19. března 2014, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, „Jak pokračuje Evropa 2020: strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. 
(20) COM(2014) 130 final/2 of 19 March 2014, Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, ‘Taking stock of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth’.
(21) COM(2015) 100 final ze dne 2. března 2015. 
(21) COM(2015) 100 final of 2 March 2015.
Jak Komise konstatovala v loňském roce ve své čtvrté hodnotící zprávě, pro programové období 2007–2013 „přesné přispění každého finančního programu k plnění cílů strategie Evropa 2020 nelze specifikovat“(22). 
As the Commission noted last year in its fourth evaluation report, for the 2007-2013 programming period ‘it is not possible to single out what has been the exact contribution of each of the financial programmes in achieving Europe 2020 targets’(22).
Komise zveřejnila svou pátou hodnotící zprávu (o rozpočtovém roce 2014) v červnu 2015(23). 
The Commission published its fifth evaluation report — on the financial year 2014 — in June 2015 (23).
Pátá hodnotící zpráva obsahuje více informací o strategii Evropa 2020 než její předchůdkyně. 
The fifth evaluation report includes more information on Europe 2020 than its predecessor.
Ke strategii Evropa 2020 v ní existuje samostatný oddíl, který uvádí shrnutí pokroku v plnění cílů této strategie. Ve zprávě je rovněž řada odkazů k příspěvku jednotlivých programů k plnění strategie Evropa 2020. 
There is a dedicated section on Europe 2020, providing a summary account of progress towards Europe 2020 targets. The report also includes several references regarding the individual programmes’ contribution to the achievement of Europe 2020.
Tyto odkazy jsou však omezené. 
These references, however, are limited.
Víceletý finanční rámec pro období 2007–2013 nenapomáhá ucelenému podávání informací o příspěvku rozpočtu EU k plnění strategie Evropa 2020, neboť byl koncipován ještě před přijetím této strategie. 
The 2007-2013 MFF does not support comprehensive reporting on the EU budget contribution to Europe 2020, as it was designed prior to the adoption of the Europe 2020 strategy.
Hodnotící zpráva tak stále nabízí jen neúplný obrázek o příspěvku rozpočtu EU k plnění strategie Evropa 2020 (viz rovněž bod 3.9). 
The evaluation report thus still provides an incomplete picture of the EU budget contribution to Europe 2020 (see also paragraph 3.9).
Komise na základě rámce pro programové období 2014–2020 očekává, že počínaje rozpočtovým rokem 2017 bude hodnotící zpráva schopna poskytovat lepší a úplnější informace o výkonnosti, včetně informací o pokroku při plnění strategie Evropa 2020(24). 
Based on the framework for the 2014-2020 programming period, the Commission expects that, from the financial year 2017, the evaluation report will be able to provide better and more complete information on performance, including progress against Europe 2020 (24).
V části 2 této kapitoly však poukazujeme na určité záležitosti, které Komisi podávání zpráv o příspěvku fondů ESI k plnění strategie Evropa 2020 v tomto programovém období ztíží. 3.30. 
However, in part 2 of this chapter we highlight some issues which will make it difficult for the Commission to report on the contribution of the ESI funds to Europe 2020 for this programming period. of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.30.
Ve své čtvrté hodnotící zprávě Komise konstatovala, že „strategie Evropa 2020 představuje společnou snahu členských států a Komise a dosažení cílů této strategie ovlivňuje mnoho vnějších faktorů“. 
In its fourth evaluation report, the Commission pointed out that ‘Europe 2020 is a common endeavour of Member States and the Commission and many external factors influence the achievement of Europe 2020 objectives’.
V bodu 10.24 své výroční zprávy za rok 2013 Účetní dvůr uvedl, že čtvrtá hodnotící zpráva představuje zlepšení, jelikož se pokouší uvést do souvislosti hlavní finanční programy uváděné podle okruhů víceletého finančního rámce s dostupnými informacemi o výkonnosti, které mají význam pro strategii Evropa 2020. 
The Court noted in paragraph 10.24 of its 2013 Annual report, that the fourth evaluation report represented an improvement in so far as it tried to establish a link between the main financial programmes presented by MFF heading and the available performance information relevant to the Europe 2020 strategy.
V páté hodnotící zprávě Komise poukazuje na omezenou velikost rozpočtu EU ve srovnání s celkovými veřejnými výdaji v EU a na různé vnější faktory, které se podílí na dosahování cílů strategie Evropa 2020. 
In the fifth evaluation report the Commission refers to the limited size of the EU budget compared with total public spending in the EU and the variety of external factors involved in reaching Europe 2020 objectives.
To je však náročný úkol, zejména pokud jde o to, odlišit vliv rozpočtu EU od vlivu rozpočtů členských států a vnějších faktorů (viz také odpověď Komise k bodu 3.1). 
However, this is a challenging task, in particular isolating the effect of the EU budget from that of national budgets and external factors (see also the Commission reply to paragraph 3.1).
Způsob vykazování u programů na období 2007–2013 byl určen dříve, než byly stanoveny cíle strategie Evropa 2020. 
The reporting arrangements for the 2007-2013 programmes were determined before the Europe 2020 objectives were set out.
V tomto okamžiku proto nelze rozumně očekávat, že hodnotící zpráva poskytne úplný obraz o tom, jak rozpočet EU přispívá k realizaci strategie Evropa 2020. 
At this point in time, it is therefore not reasonable to expect the evaluation report to provide a complete picture of the EU budget contribution to Europe 2020.
(22) COM(2014) 383 final ze dne 26. června 2014, „Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení financí Unie na základě dosažených výsledků“. 
(22) COM(2014) 383 final of 26 June 2014 ‘Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union's finances based on the results achieved’.
(23) Zpráva Komise Evropskému parlamentu a Radě o hodnocení financí Unie na základě dosažených výsledků COM(2015) 313 final ze dne 26. června 2015. 
(23) Report from the Commission to the European Parliament and the Council on the evaluation of the Union’s finances based on results achieved COM(2015) 313 final of 26 June 2015.
Předložení této zprávy Komisí vyžaduje Smlouva (články 318 a 319 SFEU), která rovněž stanoví, že zpráva tvoří součást důkazních informací, z nichž Parlament vychází při každoročním udělování absolutoria Komisi za plnění rozpočtu. 
The Treaty (Articles 318 and 319 of TFEU) requires that the Commission produce such a report, and that the report is part of the evidence on which the Parliament gives discharge each year to the Commission in respect of the budget.
(24) Viz výroční zpráva za rok 2013, bod 10.25 a odpověď Komise. 
(24) See the 2013 annual report, paragraph 10.25 and reply by the Commission.
Aby mohla být strategie Evropa 2020 úspěšná, je nutná plná odpovědnost za ni na straně těch, jichž se cíle strategie týkají, tedy členských států a EU. 
For the Europe 2020 strategy to be successful, it needs to be fully owned by those to whom its objectives apply — the Member States and the EU.
Z přezkumů Lisabonské strategie vyplynulo, že chybí jasné závazky zainteresovaných stran, což představuje omezení účinnosti strategie. 
The reviews of the Lisbon strategy pointed to the absence of clear commitments by its stakeholders as constraining the effectiveness of the strategy.
Zpráva vypracovaná skupinou na vysoké úrovni došla k závěru, že nedostatečná angažovanost jak na národní, tak na evropské úrovni vedla k tomu, že se nevyužilo přínosů, což odhalilo nekonzistentnosti a nesoulad (25). 
The report of the High-Level Group concluded that the ‘lack of commitment at both the national and European level has meant that [...] benefits have not been captured, exposing inconsistencies and incoherence’ (25).
Hodnocení Lisabonské strategie dospělo k podobnému závěru, a sice že „realizace byla poznamenána různící se odpovědností“ (26). 
The evaluation of the Lisbon strategy reached a similar conclusion, that ‘implementation has suffered from variable ownership’ (26).
Komise vynaložila pro strategii Evropa 2020 úsilí na to, aby u zainteresovaných stran vytvořila silnější smysl pro odpovědnost a angažovanost z hlediska cílů strategie. 
For Europe 2020, the Commission has made efforts to develop a stronger sense of ownership of, and commitment to, the aims of the strategy on the part of stakeholders.
Sdělení, které doprovázelo zahájení strategie, obsahuje zvláštní oddíl, v němž se uvádí rozdělení odpovědností a stanoví úlohy Evropské rady, Rady ministrů, Komise, Evropského parlamentu, vnitrostátních, regionálních a místních orgánů a zainteresovaných stran a občanské společnosti (27). 
The communication which accompanied the launch of the strategy includes a dedicated section setting out who should do what, addressing the roles of the European Council, the Council of Ministers, the Commission, the European Parliament, national, regional and local authorities, and stakeholders and civic society (27).
Pro víceletý finanční rámec na období 2014–2020 bude podobně jako v minulosti mnoho informací o příspěvku rozpočtu EU k realizaci strategie Evropa 2020 muset být poskytnuto členskými státy (v souladu se zásadami sdíleného řízení). 
For the 2014-2020 MFF, much of the information on the EU budget contribution to Europe 2020 will — as in the past — have to come from Member States (in line with the principles of shared management).
Bude tedy nutná angažovanost na všech úrovních (členských států i EU), aby byly k dispozici kvalitní informace, které budou využívány k monitorování a k podávání zpráv. 
Thus commitment at all levels (national and EU) will be required to ensure that good-quality information is available and used for monitoring and reporting.
Zavedení takovéhoto účinného systému řízení výkonnosti a podávání zpráv zabere určitý čas. 
To implement such a performance management and reporting system effectively takes time.
Některé z prvků tohoto systému jsou analyzovány v části 2 této kapitoly. 
Some elements of such a system are analysed in part 2 of this chapter.
Jakmile bude takovýto systém zaveden, měl by umožnit Komisi (v prohlášeních o věrohodnosti generálních ředitelů obsažených ve výročních zprávách o činnosti) přijmout odpovědnost za řádné finanční řízení rozpočtu EU a zároveň za jeho příspěvek k výsledkům politik (28). 3.34. 
Once such a system is in place, it should allow the Commission to take responsibility for the sound financial management of the EU budget as well as its contribution to policy achievements in the declarations of assurance by directors-general in the AARs (28). of the European Union THE COMMISSION’S REPLIES C 373/97 3.34.
Jak již bylo uvedeno v odpovědi Komise k doporučení 3 v kapitole 10 výroční zprávy Evropského účetního dvora za rok 2013, je nutno rozlišovat mezi přímou odpovědností generálních ředitelů za řízení finančních programů a provádění rozpočtu na straně jedné a výsledky jednotlivých politik, jako je dopad finančních programů, na straně druhé. 
As already outlined in the Commission reply to recommendation 3 in chapter 10 of the ECA’s 2013 Annual Report, a distinction needs to be made between the direct responsibility of the Directors-General, on the one hand, for the management of the financial programmes and the implementation of the budget and, on the other hand, the policy achievements such as the impact of the financial programmes.
Druhá z uvedených oblastí je také odpovědností spoluzákonodárců, kteří se podílejí na návrhu programů a přijímají je, stejně jako členských států, které často hrají významnou úlohu při realizaci programů. 
The latter is also the responsibility of the co-legislators who contribute to the design of the programmes and adopt them, as well as of the Member States that often play a major role in the implementation of the programmes.
Kromě toho celkovou výkonnost programů ovlivňuje mnoho dalších faktorů v hospodářství i společnosti, které jsou daleko mimo kontrolu generálních ředitelů. 
Furthermore, many other factors in the economy and society, far beyond the control of the Directors-General, influence the overall performance of the programmes.
(25) „Odpověď na výzvu: Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost“, s. 40. 
(25) ‘Facing the challenge — The Lisbon Strategy for Growth and Employment’, p. 40.
(26) SEK(2010) 114 v konečném znění ze dne 2. února 2010, s. 6. 
(26) SEC(2010) 114 final of 2 February 2010, p. 6.
(27) KOM(2010) 2020 v konečném znění z 3. března 2010, oddíl 5.2. 
(27) COM(2010) 2020 final of 3 March 2010, Section 5.2.
(28) Oblasti týkající se výkonnosti v současné době ve výročních prohlášeních o věrohodnosti generálních ředitelů chybí. 
(28) Currently performance issues are excluded in the annual declarations of assurance of the DGs.
Viz výroční zpráva za rok 2013, bod 10.65 a doporučení 3, spolu s odpovědí Komise. 
See the 2013 annual report, paragraph 10.65 and recommendation 3, together with the Commission’s reply.
C 373/98 Úřední věstník Evropské unie 10.11.2015 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ČÁST 2 – JAK SE CÍLE STRATEGIE EVROPA 2020 ODRÁŽEJÍ V DOHODÁCH O PARTNERSTVÍ A PROGRAMECH ČLENSKÝCH STÁTŮ 3.35. 
EN C 373/98 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — HOW EUROPE 2020 OBJECTIVES ARE REFLECTED IN MEMBER STATES’ PARTNERSHIP AGREEMENTS AND PROGRAMMES 3.35.
Řádné využívání fondů ESI je důležité z hlediska úsilí EU o splnění cílů strategie Evropa 2020 (bod 3.11). 
Good use of the ESI funds is important to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives (paragraph 3.11).
Hlavním těžištěm rámce fondů ESI jsou dohody o partnerství mezi Komisí a jednotlivými členskými státy. 
Partnership agreements between the Commission and each Member State lie at the heart of the ESI funds framework.
Tyto dohody stanoví rozvojové potřeby každého státu a pro každý z fondů ESI uvádějí shrnutí hlavních výsledků, které se očekávají u každého vybraného tematického cíle (29). 
They outline each country’s development needs and; for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective(29).
Na základě dohod o partnerství pak členské státy vytvářejí programy pro každý fond (nebo pro několik fondů) a stanovují priority pro příslušný stát či region. 
It is based on partnership agreements that Member States establish programmes for each fund (or for several funds), setting out the priorities for the country or region concerned.
Dosahování cílů strategie Evropa 2020 vyžaduje, aby se dohody o partnerství a programy zaměřovaly na výkonnost, a ne pouze na využívání disponibilních finančních zdrojů. 
Achieving the Europe 2020 strategy requires partnership agreements and programmes to focus on performance rather than just absorbing the available financial resources.
Komise musí monitorovat míru, v níž fondy ESI přispívají k plnění cílů strategie Evropa 2020, a podávat o tom pravidelné zprávy. 
The Commission needs to monitor and report regularly on the extent to which the ESI funds contribute to Europe 2020.
Komise má zejména povinnost připravit strategické zprávy (do roku 2017 a 2019) o příspěvku fondů ESI k plnění cílů strategie Evropa 2020 (30). 
In particular, the Commission will have to prepare strategic reports (by 2017 and 2019) on the contribution of the ESI funds to the achievement of the Europe 2020 strategy (30).
V tomto oddíle se tudíž přezkoumává, zda: 3.35. 
This section therefore examines whether: THE COMMISSION’S REPLIES 3.35.
Komise odkazuje na svou odpověď k bodu 3.1. 
The Commission refers to its reply to paragraph 3.1.
Rozpočet EU je jen jednou z pák EU, které přispívají k dosažení cílů strategie Evropa 2020. a) b) c) d) e) se realizují přínosy plynoucí ze soustředění pěti fondů ESI do dohod o partnerství a programů (body 3.39–3.43); je strategie Evropa 2020 na úrovni dohod o partnerství a programů členskými státy převedena pomocí tematických cílů na operační prvky, které řídícím pracovníkům v Komisi umožní monitorovat příspěvek rozpočtu EU k plnění strategie Evropa 2020 a podávat o něm zprávy (body 3.44– 3.48); je pravděpodobné, že zavedení společného souboru ukazatelů pro fondy ESI usnadní vykazování informací o výkonosti (body 3.49–3.56); se členské státy u dohod o partnerství a programů zaměřují na výsledky (body 3.57–3.60); nový rámec výkonnosti motivuje členské státy k dosahování výsledků (body 3.61–3.65). 
The EU budget is only one of the EU levers for contributing to the achievement of the Europe 2020 objectives. (a) (b) (c) (d) (e) the benefits of bringing together the five ESI funds in partnership agreements and programmes are being realised (paragraphs 3.39 to 3.43); the Europe 2020 strategy is, at the level of partnership agreements and programmes, translated by Member States through thematic objectives into operational elements that will allow managers in the Commission to monitor and report on the contribution of the EU budget to the Europe 2020 strategy (paragraphs 3.44 to 3.48); the introduction of a common set of indicators for the ESI funds is likely to facilitate performance reporting (paragraphs 3.49 to 3.56); Member States focus on results in the partnership agreements and programmes (paragraphs 3.57 to 3.60); the new performance framework provides Member States with incentives to achieve results (paragraphs 3.61 to 3.65).
(29) (30) Nařízení (EU) č. 
(29) (30) Regulation (EU) No 1303/2013, Articles 15 to 17.
1303/2013, články 15–17. 
Regulation (EU) No 1303/2013, Article 53.
10.11.2015 Úřední věstník Evropské unie C 373/99 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.38. 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/99 THE COURT’S OBSERVATIONS 3.38.
Ve svém přezkumu jsme vycházeli z analýzy právního rámce a vzorku pěti dohod o partnerství (31) a vždy jednoho programu pro každou analyzovanou dohodu o partnerství (32). 
We based our examination on an analysis of the 3.38. legislative framework and a sample of five partnership agreements(31) along with, for each partnership agreement analysed, one programme(32).
V tomto roce jsme provedli přezkum těchto dokumentů za Polsko a Portugalsko ve spolupráci s nejvyššími kontrolními institucemi těchto členských států. 
This year we carried out the examination of these documents for Poland and Portugal in cooperation with the supreme audit institutions in these Member States.
Spolupráce zahrnovala paralelní audity, výměnu plánovacích dokumentů a zjištění a také činnosti na sdílení poznatků a zkušeností shromážděných v této oblasti. 
The cooperation included parallel audit work, the exchange of planning documents and findings, and activities aimed at sharing knowledge and experiences gained in this area.
Potenciální přínosy ze spojení pěti evropských strukturálních a investičních fondů nebyly plně realizovány 3.39. 
The potential benefits of combining the five European Structural and Investment Funds have not been fully realised 3.39.
Novinkou pro období 2014–2020 je to, že pět fondů ESI bylo seskupeno pod jedno zastřešující nařízení (známé pod názvem „nařízení o společných ustanoveních“)(33) a že pro každý členský stát je plánované využití pěti fondů ESI stanoveno v jedné dohodě o partnerství. 
A novelty for the period 2014-2020 is that the five ESI funds have been grouped under one umbrella regulation (known as the ‘Common Provision Regulation’ or CPR) (33) and, for each Member State, the planned use of the five ESI funds is set out in one partnership agreement.
Cílem bylo zjednodušit a sladit přístup k provádění fondů ESI, zajistit meziodvětvovou doplňkovost a také posílit synergie. 
The purpose of this was to simplify and harmonise the approach to the implementation of ESI funds, and to ensure cross-sector complementarity and foster synergies.
Zjednodušený a sladěný přístup 3.40. 
Simplified and harmonised approach 3.40.
Jak jsme již uvedli, celková struktura tohoto legislativního balíčku je i nadále složitá. 
As we previously noted, the overall structure of the legislative package remains complex.
Existuje celá řada úrovní předpisů (společná ustanovení, obecná ustanovení, zvláštní ustanovení pro jednotlivé fondy, akty v přenesené pravomoci a prováděcí akty). 
There are many layers (common provisions, general provisions, fund-specific provisions, delegated acts and implementing acts).
Vnitrostátní legislativa může v některých případech vytvářet další úroveň (34). 3.38. Viz také odpověď Komise k bodu 3.28. 
In some cases national legislation may constitute an additional layer (34). THE COMMISSION’S REPLIES See also Commission reply to paragraph 3.28.
(31) S Německem, Francií, Lotyšskem, Polskem a Portugalskem. 
(31) Those of Germany, France, Latvia, Poland and Portugal.