natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na toto doporučení pak navázala řadou konkrétních opatření v tomto směru: ο Od roku 2014 zahájila Komise již několik šetření, ve kterých zkoumala rozhodnutí správce daně členských států, která se týkala daně z příjmu právnických osob a povinnosti podniků k této dani, a jejich soulad s unijními pravidly státní podpory59. ο V březnu 2015 představila Komise soubor opatření k posílení daňové transparentnosti a zavedení automatické výměny informací mezi členskými státy o jejich daňových rozhodnutích60. ο V červnu 2015 přijala Komise akční plán pro spravedlivý a efektivní systém daně z příjmů právnických osob v EU61. 
This has been followed by a series of specific measures in this regard. ο Since 2014, the Commission has opened several investigations to examine whether decisions of tax authorities in the Member States with regard to the corporate income tax to be paid by corporations comply with the EU rules on State aid59. ο In March 2015, the Commission presented a package of measures to boost tax transparency and to introduce the automatic exchange of information between Member States on their tax rulings60. ο In June 2015, the Commission adopted an action plan for fair and efficient corporate taxation in the EU61.
Předmětem tohoto dokumentu jsou kromě mnoha dalších daňových otázek také opatření pro boj proti vyhýbání se daňovým povinnostem a agresivnímu daňovému plánování. 
This document discusses, among a number of taxation topics, measures to combat tax avoidance and aggressive tax planning.
81 Zjistili jsme nicméně, že daňová rozhodnutí byla vydána i v případě některých finančních nástrojů (viz rámeček 11). 
81 However, we identified financial instruments for which tax rulings have been obtained (see Box 11).
58 Doporučení Komise ze dne 6. prosince 2012 o agresivním daňovém plánování, C(2012) 8806. 
58 Commission recommendation of 6 December 2012 on aggressive tax planning, C(2012) 8806.
59 Viz například IP/14/663 – tisková zpráva ze dne 11. června 2014. 
59 See for instance IP/14/663 — Press release of 11 June 2014.
60 COM(2015) 135 final ze dne 18. března 2015, „Návrh směrnice Rady, kterou se mění směrnice 2011/16/EU, pokud jde o povinnou automatickou výměnu informací v oblasti daní“. 
60 COM(2015) 135 final of 18 March 2015, ‘Proposal for a Council directive amending Directive 2011/16/EU as regards mandatory automatic exchange of information in the field of taxation’.
61 COM(2015) 302 final ze dne 17. června 2015, „Spravedlivý a efektivní systém daně z příjmů právnických osob v Evropské unii: pět klíčových oblastí, kde je třeba jednat“. 
61 COM(2015) 302 final of 17 June 2015, ‘A fair and efficient corporate tax system in the European Union: 5 key areas for action’.
Případová studie: daňová rozhodnutí vztahující se na finanční nástroje spravované formou centralizovaného řízení – fond Marguerite V roce 2013 bylo fondu Marguerite umožněno v Lucembursku uzavřít předběžnou daňovou dohodu (obvykle označovanou jako „daňové rozhodnutí“), jakož i dohodu o cenovém zvýhodnění pro společnost Marguerite Holdings a její lucemburské dceřiné společnosti. 
Case study — Tax rulings for financial instruments in central management — the Marguerite Fund In 2013, the Marguerite Fund obtained a Luxembourg advance tax agreement (commonly known as a ‘tax rul-ing’) and an advance pricing agreement for Marguerite Holdings and its Luxembourg subsidiaries.
Tato druhá dohoda, kterou spolu uzavřeli daňový poplatník a správce daně, stanoví metodu tvorby cen, kterou bude daňový poplatník uplatňovat při transakcích týkajících se jeho společnosti. 
The latter is an agreement between a taxpayer and the tax authorities specifying the pricing method that the taxpayer will apply to its related-company transactions.
Specifická struktura, kterou využívá fond Marguerite, vede k situaci, kdy je daň vybíraná srážkou z dividend vyplácených holdingovými společnostmi tomuto fondu snižována transformací plateb dividend na platby úroků pomocí hybridních nástrojů mezi lucemburskými subjekty62. 
The specific structure employed by the Marguerite Fund results in a situation whereby withholding tax on dividend payments from holding companies to the fund itself is reduced, by transforming dividend payments into interest payments by using hybrid instruments between the Luxembourg entities62.
Této struktury mohou některé společnosti využívat také k tomu, aby se vyhýbaly některým dalším daním, jako jsou například daně vybírané srážkou v zemích, kde tyto společnosti působí, nebo daně z kapitálových výnosů v okamžiku odprodeje. 
It is also possible that other taxes, such as withholding taxes in the countries of the operating companies or capital gains taxes at the time of divestment, are avoided through the use of this structure.
62 Hybridní nástroje jsou nástroje, které lze pro daňové účely posuzovat rozdílně v rámci jurisdikcí nebo mezi nimi, například jako dluh v jedné zemi a jako kapitál v jiné (viz OECD, Hybrid Mismatch Arrangements - Tax Policy and Compliance Issues (Hybridní opatření využívající nesouladu mezi daňovými systémy – daňová politika a otázky dodržování předpisů), březen 2012, s. 7). 
62 Hybrid instruments are instruments which can be treated differently for tax purposes within and/or across jurisdictions, for example as debt in one country and as equity in another country (see OECD, Hybrid mismatch arrangements: Tax policy and compliance issues, March 2012, p. 7).
Připomínky 51 82 Je třeba také poznamenat, že některé nástroje EFRR a ESF využívaly v období 2007–2013 ve své organizační struktuře subjekty SICAV63 nebo SICAR64. 
25. 82 We also note that a number of 2007-2013 ERDF and ESF instruments used SICAV63 or SICAR64 entities in their set-up structures.
V případě těchto struktur jsou daňová rozhodnutí běžnou praxí. 
For these structures, tax rulings are common practice.
Členské státy nicméně Komisi o tom, zda jejich nástroje využívaly nebo budou využívat předběžných daňových dohod, neinformují. 
Member States, however, do not report to the Commission whether their instruments made or will make use of advance tax agreements.
Soukromé příspěvky na kapitálové vybavení finančních nástrojů EFRR a ESF tvoří zhruba 2 % celkového objemu prostředků 83 V předchozích zprávách jsme konstatovali, že míra pákového efektu ve vztahu k soukromému sektoru byla v programovém období 2007–2013 omezená65. 
Private contributions to the capital endowment of ERDF and ESF financial instruments account for around 2 % of the total 83 In previous reports we noted that the private-sector leverage rate was limited during the 2007-2013 programme period65.
Podle nejnovějších údajů, které členské státy poskytly Komisi, se podařilo přilákat soukromé financování a začlenit tyto prostředky do struktury svého vlastního financování jako část příspěvku z OP pouze 154 z 1 025 finančních nástrojů EFRR a ESF v 11 členských státech. 84 V případech, kdy jsou prostředky ze soukromých zdrojů poskytovány prostřednictvím operačních programů vykazovaných členskými státy, existuje také riziko dvojího započítávání, protože je možné, že soukromé financování vykázané na úrovni zvláštních fondů představuje pouhý převod prostředků provedený podílovým fondem. 
According to the latest data reported by Member States to the Commission, only 154 out of 1 025 ERDF and ESF financial instruments in 11 Member States attracted private funding in their financing structure as part of the OP contribution. 84 For the private funds contributed through OPs which are reported by the Member States there is also a risk of double counting, since it is possible that the private funding presented at the level of the specific funds is simply a transfer of funds made by the holding fund.
Zaměří-li se analýza výlučně na podílové fondy a eliminuje tak riziko dvojího započítávání, pak soukromé příspěvky získalo jen devět ze 73 existujících podílových fondů ve čtyřech z 18 členských států, kde takové fondy existují. 
If the analysis is restricted to holding funds only, thus eliminating the risk of double counting, only nine out of the 73 existing holding funds in four of the 18 Member States where such funds exist benefited from private contributions.
Podíl soukromého financování na kapitálovém vybavení daného nástroje se u těchto devíti podílových fondů pohybuje v rozmezí od 5 % do 50 %. 
For these nine holding funds the share of private funding in the instrument’s endowment varies from 5 % to 50 %.
Prostřednictvím operačních programů se do podílových fondů podařilo získat celkem 325 milionů EUR soukromého kapitálu. 
Overall, 325 million euro in private capital was attracted to holding funds through OPs.
Zároveň je třeba poznamenat, že bez ohledu na poskytnuté informace se na kapitálové investice do malých a středních podniků vztahuje zákonná povinnost vyplývající z pravidel státní podpory, že minimální podíl soukromého spolufinancování musí být podle regionu buď 30 %, nebo 50 %66. 
At the same time we note that, irrespective of the information reported, there is a legal obligation stemming from State aid rules for the equity investments in SMEs to have a minimum level of private co-financing of 30 % or 50 % depending on the region66.
85 Navíc na základě informací, které dobrovolně poskytlo 11 členských států, prostředky vyplacené na podporu finančních nástrojů nad rámec prostředků z operačních programů (soukromé nebo veřejné) činí 342 miliony EUR67. 
85 Moreover, based on the information provided by 11 Member States on a voluntary basis, the resources paid to financial instruments in addition to those from the OPs (private or public) amount to 342 million euro67.
Členské státy nicméně nejsou povinny takové informace poskytovat a údaje vykazované dobrovolně Komise také neověřuje. 
Member States are, however, not required to provide such information, and the data reported on a voluntary basis are also not verified by the Commission.
Připomínky 52 86 Upozorňujeme rovněž na skutečnost, že právní předpisy vztahující se na programové období 2007–2013 neobsahují ustanovení o tom, že v dohodách o financování, které spolu uzavírají řídicí orgány a správci fondů, by měla být u dodatečných soukromých příspěvků uvedena očekávaná míra pákového efektu. 
Observations 52 86 We also note that the legislation for the 2007-2013 programme period did not stipulate that funding agreements between managing authorities and fund managers should specify expected leverage rates for additional private contributions.
Výše odměn navíc obvykle nesouvisela s tím, jestli byli správci fondů při získávání soukromých investorů úspěšní (viz bod 136)68. 
Moreover, fees were generally not linked to the fund managers’ success in attracting private investors (see paragraph 136)68.
K získávání soukromých investorů měli proto správci fondů jen malou motivaci. 
Hence, there was little incentive for the fund manager to get private investors on board.
87 Získávání investic ze soukromého sektoru ve formě příspěvků se v případě centrálně řízených nástrojů, především nástrojů kapitálových, ukázalo jako obtížný problém, jak názorně dokládají případové studie uvedené v rámečku 12. 
87 For centrally managed instruments, and in particular for equity financial instruments, attracting private-sector investments as contributors has proven to be difficult, as illustrated by the case studies in Box 12.
43 odst. 4 prováděcího nařízení. 
68 Article 43(4) of the implementing regulation.
Případová studie – obtíže se získáváním investorů ze soukromého sektoru k investování do kapitálových nástrojů financovaných z veřejných prostředků – fond Marguerite a EEEF V následující části jsou uvedeny příklady omezeného rozsahu soukromého spolufinancování u dvou centrálně řízených nástrojů69: ο fond Marguerite má kromě Komise osm sponzorů, jimiž jsou ve všech případech banky podléhající veřejné kontrole. 
Case study — Difficulties of attracting private-sector investors in publicly funded equity instruments — Marguerite Fund and EEEF Examples of limited private co-financing for two centrally managed instruments are provided below69. ο In addition to the Commisson, the Marguerite Fund has eight sponsors, all of them publicly controlled banks.
Tito sponzoři poskytli prostředky v celkové výši 710 milionů EUR. 
These sponsors have committed a total amount of 710 million euro.
Získat peníze od soukromých investorů, které by umožnily dosáhnout celkové cílové částky 1,5 miliardy EUR na závazcích, se zatím nepodařilo70. ο EEEF se také spoléhal hlavně na veřejné zdroje. Jeho největším přispěvatelem je doposud Komise (125 milionů EUR z celkového objemu poskytnutých prostředků ve výši 265 milionů EUR). 
No money from private investors has yet been attracted to reach the target of 1.5 billion euro in total commitments70. ο The EEEF has also relied mainly on public funds, the Commission being its largest contributor so far (125 million euro out of total 265 million euro committed).
Jediný soukromý přispěvatel – Deutsche Bank – přispěl na tento nástroj pouze v omezené míře (5 milionů EUR). 
The only private contributor — Deutsche Bank — has made only a limited commitment to the instrument (5 million euro).
Celkový objem poskytnutých prostředků dosahuje v této fázi méně než poloviny cílové částky (700 milionů EUR). 
The total amount committed at this stage is less than half of the instrument’s target (700 million euro).
69 SWD(2015) 206 final. 
69 SWD(2015) 206 final.
70 Rozhodnutí Komise ze dne 25. února 2010 o účasti Evropské unie v Evropském fondu 2020 pro energii, změnu klimatu a infrastrukturu (fond Marguerite), C(2010) 941. 
70 Commission Decision of 25 February 2010 on European Union participation in the 2020 European Fund for Energy, Climate Change and Infrastructure (the Marguerite Fund), C(2010) 941.
Připomínky 53 Je problém řešen v programovém období 2014–2020? 
Observations 53 Addressed in the 2014-2020 programme period?
88 V případě nástrojů spravovaných formou sdíleného řízení umožňují ustanovení obsažená v právních předpisech vztahujících se na programové období 2014– 2020 i nadále preferenční zacházení, zároveň však požadují náležité sdílení rizik mezi partnery z veřejného a soukromého sektoru (viz rámeček 13). 
88 For instruments under shared management, the provisions in the legislation for the 2014-2020 programme period continue to allow preferential treatment, but also ask for risk to be shared appropriately between the public and the private partners (see Box 13).
Ustanovení vztahující se na preferenční zacházení a sdílení rizik (programové období 2014–2020) Článek 44 nařízení o společných ustanoveních vyžaduje „[...] [přiměřené sdílení] rizika a zisku“ mezi veřejnými a soukromými investory a nařízení Komise v přenesené pravomoci stanoví, že preferenční „odměňování [musí být] přiměřené rizikům, která tito investoři přijímají, a omezené na minimum nutné k přilákání takových in-vestorů“71. 
Provisions in relation to preferential treatment and risk sharing (2014-2020 programme period) Article 44 of the CPR requires an ‘[...] appropriate sharing of risk and profit’ between public and private investors, and the delegated regulation stipulates that the level of preferential treatment should be proportionate to the risks taken by investors, and be limited to the minimum necessary to attract them’71.
Zejména do svého předběžného posouzení musejí členské státy zahrnout „[...] posouzení potřeby a míry preferenčního odměňování s cílem přilákat doplňkové prostředky od soukromých investorů nebo popis mechanismů, které budou použity ke zjištění potřeby a rozsahu takového preferenčního odměňování [...]“72. 
In particular, in the ex ante assessment, the Member State must include ‘[...] an assessment of the need for, and level of, preferential remuneration to attract counterpart resources from private investors and/or a description of the mechanisms which will be used to establish the need for, and extent of, such preferential remuneration [...]’72.
Toto preferenční odměňování může být financováno z prostředků splácených zpět do fondu příslušného nástroje nebo ze zisků či jiných výnosů či příjmů, které lze přičítat podpoře z prostředků EU. 
This preferential remuneration may be financed through resources paid back to the instrument, or from gains and other earnings or yields attributable to the support from the EU funds.
Koncepce preferenčního zacházení se vztahuje rovněž na veřejné investory vyvíjející činnost podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství73. 
The concept of preferential treatment also applies to public investors operating under the market economy principle73.
Poukazujeme rovněž na to, že jedná-li se o nástroje spadající do působnosti obecného nařízení o blokových výjimkách, pak „v případě asymetrického sdílení ztrát mezi veřejnými a soukromými investory musí být první ztráta převzatá veřejným investorem omezena na nejvýše 25 % celkové investice“74. 
Moreover, we note that for cases falling under the GBER ‘in the case of asymmetric loss-sharing between public and private investors, the first loss assumed by the public investor shall be capped at 25 % of the total investment’74.
V opačném případě musí být preferenční zacházení v souladu s podmínkami na trhu nebo projít procesem oznámení státní podpory. 
Otherwise it has to be conform with market conditions or undergo a State aid notification process.
1 písm. d) nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014. 
71 Article 6(1)(d) of Commission Delegated Regulation (EU) No 480/2014.
72 Čl. 37 odst. 
72 Article 37(2)(c) of the CPR.
73 Čl. 44 odst. 
73 Article 44(1) of the CPR.
21 odst. 13 písm. c) nařízení Komise (EU) č. 
74 Article 21(13)(c) of Commission Regulation (EU) No 651/2014.
Připomínky 54 89 Povinnost, aby členské státy prováděly posouzení potřeby preferenčního zacházení a režimu sdílení rizik a podmínky tohoto režimu zdůvodňovaly, lze považovat za jednoznačný pokrok na cestě k efektivnějšímu řízení finančních nástrojů. 
Observations 54 89 The obligation for Member States to assess the need for preferential treatment and the risk-sharing arrangements, and to provide some justification for these arrangements, can clearly be regarded as progress towards the more efficient management of financial instruments.
Na základě rozhovorů se však domníváme, že Komise by měla členským státům poskytnout pokyny, ve kterých ukáže, jak lze preferenčního zacházení nejlépe využívat k získávání soukromého kapitálu, aniž by veřejní poskytovatelé prostředků na kapitálové vybavení fondů museli nést nadměrné riziko. 
Based on our interviews, we consider however that there is a need for the Commission to provide guidance to Member States on how best to use preferential treatment to attract more private capital while not allocating excessive risk to the public contributors to the instruments’ endowments.
90 Možný rozsah sdílení rizik mezi Komisí a jejími partnery se stal předmětem právní úpravy i v případě některých centrálně řízených nástrojů. 
90 For some of the centrally managed instruments, the possible extent of risk sharing between the Commission and its partners has also been addressed in the legislation.
Nařízení v tomto ohledu stanoví, že „model sdílení rizika se [musí odrazit] v odpovídajícím sdílení mezi Unií a pověřeným subjektem“, přičemž „[...] maximální riziko kryté z rozpočtu Unie [nesmí přesáhnout] 50 % rizika cílového dluhového portfolia v rámci dluhového nástroje“75. 
Here, the regulation specifies that the ‘[...] risk-sharing pattern [must] be reflected in an appropriate sharing between the Union and the entrusted entity’, while ‘[...] the maximum risk covered by the Union budget [must] not exceed 50 % of the risk of the target debt portfolio under the debt instrument’75.
Zbývá tedy sledovat, zda tato upravená ustanovení budou stačit k přilákání většího množství příspěvků ze soukromého sektoru, než tomu bylo v programovém období 2007–2013. 
It remains to be seen whether these modified provisions will be sufficient to attract more private-sector contributions than in the 2007-2013 programme period.
Jak jsme již uvedli v jedné z předchozích zpráv, domníváme se, že hlavní aspekty režimu sdílení rizik mezi Komisí a jejími partnery (například EIB) by měly být definovány ve zvláštních právních předpisech pro jednotlivé centrálně řízené nástroje76. 
As mentioned already in a previous report, we consider that the main aspects of the risk-sharing arrangements between the Commission and its partners (e.g. the EIB) should be defined in the specific legislation for each centrally managed instrument76.
91 A konečně co se týče daňových rozhodnutí, situace se oproti programovému období 2007–2013 nezměnila. 
91 Finally, as regards tax rulings, the situation remains unchanged from the 2007-2013 programme period.
Domníváme se, že budou-li v programovém období 2014–2020 v případě finančních nástrojů spravovaných v rámci sdíleného nebo centralizovaného řízení i nadále používány předběžné daňové dohody, může s tím být spojeno riziko poškození dobré pověsti, protože mohou být chápány jako jednání namířené proti vlastním doporučením a opatřením Komise týkajícím se daňových režimů. 
We consider that the continued use of advance tax agreements during the 2014-2020 programme period for centrally managed and/ or shared management financial instruments could pose a reputational risk since they may be perceived to go against the Commission’s own recommendations and actions concerning tax arrangements.
75 Příloha I nařízení CEF, část III, oddíl 6. 
75 Annex I to the CEF regulation, Part III, Section 6.
76 Viz zvláštní zpráva č. 
76 See Special Report No 2/2013, recommendation 7.
Připomínky 55 Poskytovaly finanční nástroje revolvingovou finanční 92 Jedním z hlavních důvodů využívání veřejných prostředků prostřednictvím finančních nástrojů je skutečnost, že peníze v nich mohou být využity několikrát: mohou se v nich „otáčet“. 
Observations 55 Were financial instruments providing revolving 92 One of the main reasons for using public funds through financial instruments is the fact that the money can be used multiple times: it can ‘revolve’.
Příkladem mohou být peníze vyplacené na poskytnutí půjčky, které v případě, že je půjčka po třech letech splacena, lze opět použít na poskytnutí nové půjčky. 
For instance, if a disbursed loan was repaid after 3 years, the cash could then be used to provide a new loan.
Ve svém šetření jsme se proto zabývali otázkou, zda tohoto revolvingového efektu bylo skutečně využíváno. To, do jaké míry mohou být prostředky reálně využívány revolvingovým způsobem, závisí na typu finanční podpory, ale také na investičním období jednotlivých nástrojů. 
We therefore examined whether this revolving effect had actually materialised. The extent to which funds can revolve in practice depends on the type of financial support, but also on the instruments’ investment period.
Analyzovali jsme tedy, zda investiční období určitého nástroje odpovídají obvyklé tržní praxi, a jaké faktory u jednotlivých nástrojů přispěly ke zkracování skutečného trvání jejich investičního období. 
We therefore analysed whether the instrument’s investment periods correspond to normal market practice and what factors contributed to limiting the instruments’ actual investment period.
U některých finančních nástrojů EFRR a ESF skutečnou dobu trvání investičního období výrazně zkrátily prodlevy, které vznikly během jejich provádění 93 Na začátku programového období 2007–2013 měly veřejné orgány ve většině členských států se strukturováním a spravováním revolvingových nástrojů v partnerství s finančními zprostředkovateli jen omezené zkušenosti. 
Delays in the implementation significantly shortened the actual investment period of several ERDF and ESF financial instruments 93 At the start of the 2007-2013 programme period, public authorities in most Member States had only limited experience of structuring and running revolving instruments in partnership with financial intermediaries.