natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Logika intervence stanoví souvislost mezi posouzenými potřebami, cíli, vstupy (plánovanými a přidělenými), výstupy (stanovenými a dosaženými) a výsledky (zamýšlenými a skutečnými). 
Intervention logic sets out the link between the assessed needs, objectives, inputs (planned and allocated), outputs (targeted and achieved) and results (intended and actual).
Národní program reforem je dokument, který uvádí politiky a opatření země pro udržení růstu a zaměstnanosti a dosažení cílů strategie Evropa 2020. 
National Reform Programme is a document which presents the country’s policies and measures to sustain growth and jobs and to reach the Europe 2020 targets.
Operační program stanoví priority členského státu a konkrétní cíle a jak bude financování (EU i vnitrostátní prostředky z veřejných zdrojů a spolufinancování ze soukromého sektoru) z ESI fondů v daném období (nyní sedm let) využito k financování projektů. 
Operational Programme sets out a Member State’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the ESI funds will be used during a given period (currently 7 years) to finance projects.
Projekty musí přispívat k dosažení určitého počtu cílů specifikovaných na úrovni prioritní osy operačního programu. 
These projects must contribute to achieve a certain number of objectives specified at the level of the OP’s priority axis.
Operační program připravuje členský stát a před provedením jakýchkoliv plateb z rozpočtu EU jej musí schválit Komise. 
An OP is prepared by the Member State and has to be approved by the Commission before any payments from the EU budget can be made.
Společný strategický rámec (SSR) poskytuje pokyny a pomáhá harmonizovat cíle, kterých by měly dosáhnout jednotlivé fondy politiky soudržnosti EU a další nástroje a politiky Unie. Strategie Evropa 2020 je strategie EU pro růst na období 2010 až 2020, jejímž cílem je dosáhnout oživení po krizi a která je rozdělena do pěti hlavních cílů: zaměstnanost, výzkum a vývoj, klima a energetika, vzdělávání, sociální začleňování a snižování chudoby. 
Partnership Agreements are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period. They set out the national authorities’ plans on how to use funding from the European Structural and Investment Funds and outline each country’s strategic goals and investment priorities, linking them to the overall aims of the Europe 2020 strategy for smart, sustainable, and inclusive growth.
Výkonnostní rámec se skládá ze souboru milníků a cílů vymezených pro každou prioritu v programu, a tvoří tak důležitý pilíř přístupu orientovaného na výkonnost. 
Performance Framework consists of a set of milestones and targets defined for each priority in a programme, forming an important pillar of the performance-orientation approach.
Glosář 09 Výkonnostní rezerva představuje 6 % zdrojů přidělených do EFRR, ESF a Fondu soudržnosti. 
Performance Reserve accounts 6 % of the resources allocated to the ERDF, ESF, and Cohesion Fund.
Tyto zdroje jsou v současné době blokované, ale lze je uvolnit po přezkumu výkonnosti plánovaném na rok 2019, budou-li splněny či překročeny určité požadavky. 
These resources are currently blocked, but can be made available following performance review planned in 2019, upon the meeting or exceeding of certain requirements.
Výsledek je měřitelný důsledek, který je přímo či nepřímo odvozen ze vztahu mezi příčinou a následkem. 
Glossary 09 Result is a measurable consequence deriving – directly or indirectly – from a cause and effect relationship.
Přístup k veřejné politice orientovaný na výsledky spočívá v zásadě, že veřejné intervence by se měly zaměřovat na dosahování výsledků spíše než na řízení činností a procesů. 
The results-based approach to public policy relies on the principle that the focus of public interventions should be on the delivery of results, rather than on activity or process management.
Shrnutí 10 O této zprávě V této zprávě zkoumáme, zda dohody o partnerství uzavírané mezi Evropskou komisí a členskými státy napomáhají tomu, aby byly strukturální a investiční fondy EU zaměřeny účinněji. 
Executive summary 10 About this report In this report, we examined whether the Partnership Agreements signed between the European Commission and the Member States help target EU Structural and Investments funds more effectively.
Zjistili jsme, že přes počáteční obtíže Komise a členské státy úspěšně vymezily cíle a očekávané výstupy programů, na něž se dohody vztahují. 
We found that, despite initial difficulties, the Commission and the Member States have successfully set out objectives and expected outputs for programmes covered by the Agreements.
Bylo však stanoveno zbytečně velké množství výkonnostních ukazatelů a některé důležité definice nejsou sjed-noceny. 
However, an unnecessarily high number of performance indicators have been developed and some important definitions are not coordinated.
Komisi a členským státům předkládáme řadu doporučení, jak fungování dohod zlepšit. O dohodách o partnerství I Dohody o partnerství jsou strategickými investičními plány pro členské státy EU, které stanoví vnitrostátní výdajové priority Evropských strukturálních a investičních fondů na sedmileté období. 
We make a number of recommendations to the Commission and the Member States to improve the operation of the Agreements.
Byly zavedeny legislativou a sjednány mezi Evropskou komisí a členskými státy v roce 2014. 
They were introduced by legislation and negotiated between the European Commission and Member States in 2014.
Na základě dohod o partnerství dojednala Komise do prosince 2015 pro Evropský fond regionálního rozvoje, Fond soudržnosti a Evropský sociální fond celkem 387 operačních programů. 
By December 2015, the Commission had negotiated a total of 387 Operational Programmes for the European Regional Development Fund, the Cohesion Fund and the European Social Fund based on Partnership Agreements.
Jelikož tyto tři fondy představují hlavní investiční nástroje EU o celkovém objemu asi 350 miliard EUR na programové období 2014–2020, výsledky jednání určují, jak bude vynaložena významná část rozpočtu EU. 
Since these three funds represent the EU’s main investment instruments, totalling some 350 billion euro for the 2014-2020 programme period, the outcome of the negotiations determines how a significant part of the EU budget will be spent.
Jak jsme prováděli audit II Naším cílem bylo stanovit, zda Komise účinně sjednávala dohody o partnerství a operační programy, aby financování EU bylo účinněji zaměřeno na priority strategie EU 2020, aby intervence byly lépe odůvodněny, pokud jde o investiční potřeby a zamýšlené výsledky, a aby podmínky, podle nichž se bude měřit výkonnost těchto programů, byly vhodně stanoveny. 
How we conducted our audit II We sought to determine whether the Commission had effectively negotiated the Partnership Agreements and Operational Programmes so that EU funding is more effectively targeted on the EU 2020 Strategy priorities, interventions are better justified in terms of investment needs and intended results, and conditions against which the performance of these programmes would be measured have been adequately set.
Audit se týkal období od prosince 2013 do prosince 2015. 
Our audit covered the period from December 2013 to December 2015.
Součástí auditu byly následující činnosti: – analyzovali jsme časový rámec, v němž proběhla jednání, a posoudili jsme vnitřní postupy Komise pro jednání, – důkladně jsme analyzovali dohody o partnerství a 14 operačních programů pěti členských států – Španělska, Irska, Chorvatska, Polska a Rumunska. 
Our audit work included: — an analysis of the timeframe in which the negotiations took place and an assessment of the Commission’s internal procedures for negotiation; — in-depth analysis of Partnership Agreements and 14 Operational Programmes for five Member States - Spain, Ireland, Croatia, Poland and Romania.
Dále jsme ze studijních důvodů navštívili Dánsko, – přezkoumali jsme dokumentaci Komise vztahující se k jednání a podklady členských států sloužící k vypracování DP a OP v našem vzorku. – provedli jsme pohovory se zaměstnanci Komise a úředníky v členských státech a jejich stálých zastoupeních v Bruselu, – provedli jsme konzultace s odborníky v oblasti regionální a strukturální politiky a politiky soudržnosti a sestavování rozpočtu podle výkonnosti. 
We also carried out a study visit to Denmark; — interviews with staff at the Commission and with officials in the Member States and their permanent representations in Brussels; — consultations with experts in the field of EU regional, structural and cohesion policies and performance budgeting.
Shrnutí 11 Co jsme zjistili III Evropský parlament a Rada přijaly legislativní balíček pro politiku soudržnosti těsně před začátkem programového období 2014–2020. 
Executive summary 11 What we found III The European Parliament and Council adopted the Cohesion policy legislative package just before the start of the 2014-2020 programme period.
Aby Komise zmírnila dopad opožděného přijetí nařízení, zahájila neformální jednání s členskými státy již v roce 2012. 
To help mitigate the impact of the late adoption of the regulations, the Commission started informal negotiations with the Member States as early as 2012.
Navzdory obtížím přijala Komise operační programy ve lhůtách stanovených v nařízení o společných ustanoveních a průměrná doba potřebná na přijetí operačního programu byla srovnatelná s předchozím programovým obdobím. Do prosince 2014 však bylo přijato jen 64 % operačních programů v rámci cíle „Investice pro růst a zaměstnanost“, což bylo způsobeno hlavně opožděným přijetím legislativního balíčku. 
Despite difficulties, the Commission adopted Operational Programmes within the deadlines specified in the CPR and on average, the time taken to adopt an OP was comparable with the previous programme period. Nevertheless, by December 2014, only 64 % of the OPs under the Investment for growth and jobs goal had been adopted, which is mainly due to the delay in the adoption of the legislative package.
IV Jednání mezi Komisí a členskými státy byla obtížnější než v předešlých obdobích. 
IV The negotiations between the Commission and the Member States were more demanding than in previous periods.
Hlavními důvody byly dodatečné požadavky jako například předběžné podmínky nebo požadavek stanovit jasnější intervenční logiku, dále problémy v oblasti IT a potřeba několika kol schvalování Komisí. 
The main reasons for this were additional requirements, such as ex-ante conditionalities or the requirement to set out a more explicit intervention logic, IT problems and the need for multiple rounds of approvals by the Commission.
Navíc původní návrhy programových dokumentů předkládané členskými státy měly značné problémy s kvalitou. 
Moreover, there were quality issues with the initial drafts of programming documents submitted by Member States.
V Dohody o partnerství se ukázaly být účinným nástrojem pro účelové vázání prostředků ESI fondů na tematické cíle a investiční priority a pro podporu zaměření na cíle Strategie Evropa 2020 pro růst a zaměstnanost. 
V Partnership Agreements have proven to be an effective instrument for ring-fencing ESI funding for thematic objectives and investment priorities and supporting the focus on the objectives of the Europe 2020 strategy for growth and jobs.
Dosažení strategických výsledků stanovených pro programové období bude vyžadovat výrazný příspěvek z vnitrostátních rozpočtů nad rámec výdajů ESI fondů, ale i dodatečná regulační opatření a strukturální reformy. 
The achievement of the strategic results established for the programme period will require a substantial contribution from the national budgets beyond ESIF spending, but also additional regulatory measures and structural reforms.
Uvedené skutečnosti dokládají, že Komise stále více využívá programování ESI fondů k tomu, aby ovlivnila celkovou ekonomickou správu v členských státech. VI U většiny kontrolovaných programů na období 2014–2020 se Komisi a členským státům podařilo vypracovat operační programy, které mají důslednější intervenční logiku, tj. stanoví, čeho se má prostřednictvím intervence dosáhnout (specifické cíle a výsledky) a jak toho má být dosaženo (požadované financování, prováděná opatření a očekávané výstupy). 
This illustrates that the Commission makes increasing use of the programming of ESI funds to influence overall economic governance in the Member States. VI For most of the 2014-2020 Operational Programmes examined, the Commission and Member States have been successful in developing programmes with a more robust intervention logic, i.e. setting out the interventions aims (specific objectives/results) and how these are expected to be achieved (required funding, actions to be undertaken and expected outputs).
Shrnutí 12 VII Zjistili jsme, že způsob, jakým jsou operační programy strukturovány, vedl ke značnému nárůstu počtu výkonnostních ukazatelů pro výstupy a výsledky, které se mají sledovat. 
Executive summary 12 VII We found that the way the Operational Programmes are structured resulted in a significant increase in the number of performance indicators for outputs and results that need to be monitored.
Nařízení upravující jednotlivé fondy zavedla na shromažďování a vykazování údajů o výstupech a výsledcích a na finanční monitorování investic různé požadavky. 
The fund-specific regulations have introduced different requirements for collecting and reporting performance data on outputs and results and for the financial monitoring of investments.
Neexistuje společná definice „výstupu“ a „výsledku“ ani harmonizovaný přístup mezi jednotlivými fondy, pokud jde o používání společných ukazatelů (které musí být hlášeny Komisi). 
There is no common definition of ‘output’ and ‘result’ and no harmonised approach between the different funds as to the use of common indicators (which need to be reported to the Commission).
Členské státy mají navíc možnost vymezit pro jednotlivé programy další ukazatele výstupů a rozdělit ukazatele mezi regiony. 
Moreover, Member States have the option of defining additional programme-specific output indicators and splitting indicators between regions.
VIII Naše analýza ukázala, že členské státy vytvořily tisíce výkonnostních ukazatelů a nad společnými ukazateli mají výraznou početní převahu ukazatele specifické pro jednotlivé programy. 
VIII Our analysis showed that thousands of performance indicators were created by Member States and the common indicators are significantly outnumbered by programme-specific indicators.
Tento vysoký počet ukazatelů povede k výraznému administrativnímu zatížení, ale jak členské státy tyto údaje využijí, se teprve musí ukázat. 
This high number of indicators will result in an additional administrative burden, while it remains to be seen what use will be made by Member States of this data.
Vzhledem k rozdílným přístupům, zejména v případě ukazatelů specifických pro jednotlivé programy, máme rovněž pochybnosti o tom, zda bude možné údaje o výkonnosti smysluplně agregovat. 
Given the differences in approach, in particular for the programme-specific indicators, we also question whether a meaningful aggregation of performance data will be possible.
Pozitivní je, že větší množství lepších údajů o výstupech by mohlo být prvním krokem k rozpočtu více založenému na výkonnosti v období po roce 2020. 
On the positive side, more and better performance data on outputs could pave the way for a more performance-based budget in post-2020.
Co doporučujeme IX Členské státy by měly: – poskytovat Komisi finanční informace nezbytné k tomu, aby Komise mohla účinně monitorovat soulad s požadavky na tematické zaměření (včetně odchylek stanovených v nařízení EFRR); – v případě změny programu přestat používat zbytečné ukazatele specifické pro jednotlivé programy; – zajistit, aby se shromažďovaly údaje, které jsou relevantní k určení dopadu intervencí EFRR. 
What we recommend IX The Member States should: — provide the Commission with the financial information necessary to effectively monitor compliance with the thematic concentration requirements (including the derogations set out in the ERDF regulation). — discontinue the use of unnecessary programme-specific indicators in case of programme modifications. — ensure that the data that is relevant to establish the effects of the ERDF interventions is collected.
X Komise by měla: – své legislativní návrhy týkající se politiky soudržnosti na období po roce 2020 předložit včas, aby bylo možno jednání mezi Evropským parlamentem a Radou dokončit před zahájením programového období; – zajistit, aby členské státy dodržovaly účelové vázání prostředků ESI fondů na tematické cíle; – jednotně definovat „výstup“ a „výsledek“ a navrhnout, aby tato terminologie byla začleněna do finančního nařízení, a zajistit, aby návrhy odvětvových nařízení v období po roce 2020 tyto definice dodržovaly; 
X The Commission should: — ensure that its Cohesion policy legislative proposals for the post-2020 period are presented in time to complete the negotiations between the European Parliament and the Council before the start of the programme period. — ensure that the ring-fencing of ESI funding to the thematic objectives is respected by the Member States. — define a common terminology for ‘output’ and ‘result’ and propose it for inclusion in the Financial Regulation and ensure that the proposals for the sectoral regulations follow these definitions for the post-2020 periods.
Shrnutí 13 – analyzovat ukazatele specifické pro jednotlivé programy a společné ukazatele pro výstupy a výsledky na období 2014–2020, aby určila, které z nich jsou nejrelevantnější a nejvhodnější ke stanovení dopadu intervencí EU; – šířit „osvědčené postupy“ členských států pro hodnocení, kterými lze nejlépe stanovit dopad intervencí EU, a pomáhat členským státům při aktualizaci jejich plánů hodnocení, aby zahrnovaly takováto hodnocení s použitím osvědčených postupů; – na základě údajů shromážděných prostřednictvím výročních prováděcích zpráv a výsledků jednorázových hodnocení a hodnocení ex post provádět srovnávací analýzu výkonnosti a ve vhodných případech prosazovat referenční srovnávání a umožnit zlepšování dané politiky během období 2014–2020; – pro financování intervencí v oblasti soudržnosti v období po roce 2020 uplatňovat přístup k sestavování rozpočtu podle výkonnosti, který dává do souvislosti každé zvýšení zdrojů s nárůstem výstupů nebo jiných výsledků. 
Executive summary 13 — carry out an analysis of the 2014-2020 programme-specific and common indicators for outputs and results to identify those which are most relevant and best suited to determining the impact of EU interventions. — disseminate ‘good practices’ by Member States for evaluations which can best determine the impact of EU interventions and assist the Member States in updating their evaluation plans which include such ‘good practice evaluations’. — use the data collected via the annual implementation reports and the results of ad-hoc and ex-post evaluations for comparative analysis of performance and, where appropriate, to promote benchmarking and allow for policy learning during 2014-2020 period and — apply the concept of a performance budget, which links each increment in resources to an increment in outputs or other results, to the funding of cohesion policy interventions for the post-2020 period, where appropriate.
V tomto kontextu by Komise měla využít údaje o skutečných jednotkových nákladech stanovených během období 2014–2020. 
In this context, the Commission should make use of data on the actual unit costs determined during the 2014-2020 period.
Úvod 14 Politika soudržnosti je hlavní investiční politikou EU 01 Mechanismy, kterými se financuje provádění politiky soudržnosti EU, jsou Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF) a Fond soudržnosti (FS). 
Introduction 14 Cohesion policy is the EU’s main investment policy 01 The European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF) and the Cohesion Fund (CF) are the funding mechanisms which deliver the EU Cohesion policy.
Společně s Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropským námořním a rybářským fondem (ENRF) tvoří tyto fondy Evropské strukturální a investiční (ESI) fondy. 
Together with the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF), these funds constitute the European Structural and Investment (ESI) funds.
02 Politika soudržnosti je hlavní investiční politikou EU, jež podporuje tvorbu pracovních míst, konkurenceschopnost podniků, udržitelný rozvoj a lepší kvalitu života občanů. 
02 Cohesion policy is the EU’s main investment policy supporting job creation, business competitiveness, economic growth, sustainable development and improvement of citizens’ quality of life.
Celkový objem prostředků přidělený z rozpočtu EU na EFRR, ESF a FS v programovém období 2014–2020 činí 349,4 miliardy EUR, což je vyšší částka než 346,5 miliardy EUR v programovém období 2007–20131 (viz obrázek 1). 
The total allocation from the EU budget to the ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period is 349.4 billion euro, up from 346.5 billion euro in the 2007-2013 programme period1 (see Figure 1).
Financování EU z EFRR, ESF a FS v programovém období 2007–2013 a 2014–2020 včetně Evropské územní spolupráce a YEI 1 Výpočet EÚD na základě údajů Komise o schválených operačních programech na období 2007–2013 a 2014–2020, Infoview, červen 2016. 
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2007-2013 and 2014-2020 programme period including ETC and YEI 1 ECA calculation made on basis of the Commissions data on the adopted OPs for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020, Infoview, June 2016.
200 150 100 50 0 CF ESF EFRR 70 77 200 63 90 196 2007–2013 2014–2020 Zdroj: EÚD na základě údajů Komise z databáze Infoview, červen 2016. 
200 150 100 50 0 CF ESF ERDF 70 77 200 63 90 196 2007-2013 2014-2020 Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016.
Přidělené prostředky v mld. EUR Obrázek 1 
Allocation in billion euro Figure 1
Úvod 15 03 Členskými státy, kterým byl v programovém období 2014–2020 přidělen nejvyšší objem financování EU z EFRR, ESF a FS, jsou Polsko (76,8 miliardy EUR), Itálie (31,1 miliardy EUR) a Španělsko (27,0 miliardy EUR) (viz obrázek 2). 
Introduction 15 03 Poland (76.8 billion euro), Italy (31.1 billion euro) and Spain (27.0 billion euro) are the Member States with the highest allocation of EU funding for ERDF, ESF and CF during the 2014-2020 programme period (see Figure 2).
Financování EU z EFRR, ESF a FS v programovém období 2014–2020 podle členských států (v mld. EUR) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Zdroj: EÚD na základě údajů Komise z databáze Infoview, červen 2016. 
EU funding under ERDF, ESF and CF in the 2014-2020 programme period per Member State (in billion euro) AT BE BG CY CZ DE DK EE ES FI FR GR HR HU IE IT LT LU LV MT NL PL PT RO SE SI SK UK Source: ECA, on the basis of the Commission’s data from Infoview, June 2016.
0 20 30 40 50 60 70 80 Obrázek 2 10 
0 20 30 40 50 60 70 80 Figure 2 10
1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25). výkonnost v politice soudržnosti v období 2014–2020 04 Programování peněžních prostředků je zásadním prvním krokem v provádění programů, neboť do velké míry určuje, na které oblasti budou unijní a vnitrostátní finance během programového období přiděleny. 
Introduction 16 Regulatory provisions contributing to greater focus on performance in Cohesion policy during the 2014-2020 period 04 Programming funds is a crucial first step in the implementation of programmes, since it determines to a large extent to which areas the EU and national funds will be allocated over the programme period.