natgillin/translations-raw huggingface dataset:
19 Návrh PVZ předložený Komisí předcházel zavedení povinných hodnocení dopadů v roce 2002 a posléze byl předmětem pouze omezené analýzy účelnosti nákladů. 
19 The Commission’s proposal for the PHP predated the introduction, in 2002, of mandatory impact assessments and consequently was only subject to a limited cost-effectiveness analysis.
Naopak u PVZ 2 bylo provedeno rozšířené hodnocení dopadů (viz Evropská komise, SEK(2005) 0425; hodnocení dopadů pro navrhovanou společnou strategii a program v oblasti zdraví a ochrany spotřebitele). 
By contrast, there has been an extended impact assessment for PHP2 (see European Commission, SEC(2005) 0425; IA for the proposed combined health and consumer protection strategy and programme).
20 Page, M., Parker, S. H., Renger, R., „How Using a Logic Model Refined Our Program to Ensure Success“, Health Promotion Practice OnlineFirst, vyd. 28. srpna 2007. 
20 ‘How Using a Logic Model Refined Our Program to Ensure Success’, M. Page, S. H. Parker and R. Renger, in: Health Promotion Practice OnlineFirst, published on 28 August 2007.
L., Greenwald, H. P., Nelson, G. D., Pearson, D., Senter, S., „Evaluating the California Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: A Logic Model Approach“, Health Promotion Practice, sv. 4, duben 2003, s. 146–156. 
21 ‘Evaluating the California Wellness Foundation’s Health Improvement Initiative: A Logic Model Approach’, A. Cheadle, W. L. Beery, H. P. Greenwald, G. D. Nelson, D. Pearson and S. Senter, in: Health Promotion Practice, April 2003; vol.
22 Thurston, W. E., Graham, J., Hatfield, J., „Evaluability Assessment: A Catalyst for Program Change and Improvement“, Evaluation & the Health Professions, sv. 26, červen 2003, s. 206–221. 
4: pp. 146–156. 22 ‘Evaluability Assessment: A Catalyst for Program Change and Improvement’, W. E. Thurston, J. Graham and J. Hatfield, in: Evaluation and the Health Professions, June 2003; vol.
Ve své zprávě o hodnocení PVZ v polovině období23 doporučili externí hodnotitelé vytvořit systematický a odůvodněný, na důkazních informacích založený popis vztahů mezi vstupy, činnostmi, výstupy a důsledky (viz rámeček 3). 
In their report on the mid-term evaluation of the PHP23, the external evaluators recommended developing such a systematic and reasoned evidence-based description of the links between inputs, activities, outputs and outcomes (see Box 3).
Účetní dvůr doporučil použít intervenční logiku při koncipování programů, stanovení cílů a měření výkonnosti pro jiné rozpočtové oblasti24. 
The Court has recommended the use of intervention logic for programme design, objective-setting and performance measurement for other budgetary areas24.
Účetní dvůr se domnívá, že pokud chybí pojmový rámec, je obtížnější cíle programu splňující kritéria SMART vymezit (viz body 19–21) a stanovit spolehlivé ukazatele, pomocí nichž se bude provádění programu monitorovat (viz body 70–73). 
In the Court’s view, the definition of SMART programme objectives ( see paragraphs 19 to 21) and the setting of robust indicators for an effective monitoring of the programme implementation (see paragraphs 70 to 73) is more difficult to achieve in the absence of a conceptual framework.
23 Oortwijn, Wija J. et al., „Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–2008. 
23 Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–08.
Final Report“, RAND Europe technical report, 2007, s. 6. 
Final Report, RAND Europe technical report, 2007, p. 6.
(Úř. věst. C 26, 30.1.2008), body 34–36, a zvláštní zpráva č. 7/2008 o programu Inteligentní energie na období 2003–2006 (Úř. věst. C 279, 1.11.2008), body 18 a 21. 15 RÁMEČEK 3 DOPORUČENÍ Z PRŮBĚŽNÉHO HODNOCENÍ PROGRAMU V OBLASTI VEŘEJNÉHO ZDRAVÍ 2003–2008 V rámci PVZ se v této průběžné fázi program činností stanovený v jeho ročních pracovních plánech plní. 
24 See Special Report No 9/2007, ‘Evaluating the RTD framework programmes — could the Commission approach be improved?’(OJ C 26, 30.1.2008), paragraphs 34 to 36, and Special Report No 7/2008, ‘Intelligent energy (2003–06)’ (OJ C 279, 1.11.2008), paragraphs 18 and 21. 15 BOX 3 RECOMMENDATIONS OF THE INTERIM EVALUATION OF THE PUBLIC HEALTH PROGRAMME 2003–08 ‘[The PHP] is, at this interim stage, delivering the programme of work identified in its annual work plans.
Teď je však příhodná doba pro to, aby se tyto dosažené výsledky dále rozvíjely: • stanovením zřetelnějších priorit, které vycházejí z očekávání zainteresovaných subjektů a potřeb občanů, a naplňováním cílů politik a dodržováním vysokých norem integrity; • monitorováním činností programu nejen podle cílů každého projektu, ale též podle celkových cílů stanovených v rozhodnutí o programu; • výstižnějším informováním zainteresovaných subjektů o prioritách a akcích programu a poskytováním cílených sdělení zaměřených na příslušníky širší odborné veřejnosti v oblasti veřejného zdraví. 
However, this is a good time for building on these achievements by: • developing sharper priorities that are driven by stakeholder expectations and citizens’ needs as well as meeting policy goals and high standards of probity; • monitoring its activities against not only the aims of each project but also the overall aims of the programme decision; • communicating its priorities and actions more crisply to stakeholders, and targeting tailored messages to members of the wider public health community.
Co je k dosažení výše uvedeného nutné, lépe pochopíme, když vytvoříme logický model, který umožní sledovat přesné příčinné vztahy, které mají propojit činnosti v rámci programu s jeho zamýšlenými důsledky. 
Understanding what is required to deliver this would be facilitated by developing a logic model capable of tracing the precise causal relationships that are anticipated to connect the programme activities to its intended outcomes.’
(Oortwijn, Wija J. et al., „Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–2008. 
(Wija J. Oortwijn et al, Interim evaluation of the Public Health Programme 2003–08.
Final Report“, RAND Europe technical report, 2007, s. 6). 
Final Report, RAND Europe technical report, 2007, p. 6).
2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? CÍLE PROGRAMU NEBYLY KONKRÉTNÍ, MĚŘITELNÉ ANI ČASOVĚ VYMEZENÉ 19. 
Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health? PROGRAMME OBJECTIVES NEITHER SPECIFIC, NOR MEASURABLE OR TIME-DEPENDENT 19.
V systému řízení podle činností (ABM), který používá Komise, jsou cíle vymezeny jako žádoucí účinky určité činnosti. 
Objectives are defined, in the Commission’s activity-based management (ABM) system, as the desired effects of an activity.
Neměly by popisovat samotnou činnost, nýbrž spíše ilustrovat změnu, které se má danou činností dosáhnout25. 
They should not be a description of the activity itself, but rather illustrate the change to be achieved by that activity25.
Stanovení cílů splňujících kritéria SMART pro všechny oblasti činností EU, na které se vztahuje rozpočet, je povinnost stanovená ve finančním nařízení26. 
The setting of SMART objectives for all sectors of EU activity covered by the budget is an obligation under the Financial Regulation26.
Bez výslovně uvedené logiky intervence je obtížné stanovit koherentní programové cíle. 
Without an explicit intervention logic it is difficult to set coherent programme objectives.
Jak je ilustrováno na oblasti zdravotních faktorů, uvádělo rozhodnutí o PVZ možné činnosti velmi povšechně a obecně. 
In fact, as illustrated by the ‘health determinants’ strand, the PHP programme decision listed the possible activities in very broad and general terms.
Celkový cíl politiky, totiž „podporovat zdraví a předcházet nemocem tím, že ve všech politikách a činnostech bude brán ohled na rozhodující zdravotní faktory“, nebyl rozčleněn na konkrétní, měřitelné a časově vymezené cíle (viz rámeček 4). 
The global policy objective, ‘to promote health and prevent disease through addressing health determinants across all policies and activities’, was not broken down into specific, measurable and time-dependent targets (see Box 4).
Z rozhodnutí o programu není zřejmé, jak mají tyto činnosti přispět k obecnému cíli politiky, kterým je podporovat zdraví a předcházet nemocem, ani jak by bylo možné dosažení tohoto celkového cíle posoudit. 
It is not obvious from the programme decision how these activities are expected to contribute to the broad policy objective of promoting health and preventing disease, or how achievement of this global objective could be assessed.
CHYBÍ STRATEGICKÉ PLÁNOVÁNÍ A PRIORITY NEJSOU DOSTATEČNĚ VYMEZENY 22. 
ABSENCE OF STRATEGIC PLANNING AND LACK OF PRIORITY-SETTING 22.
Mají-li mít výdajové programy nějaký měřitelný dopad, musí se soustředit na vybrané činnosti, jež jsou stanoveny na základě strategického plánování podle souboru přesně vymezených priorit. 
If spending programmes are to have any measurable impact, they need to be concentrated on selected activities that are identified through strategic planning according to a rigorous set of priorities.
Počet priorit by měl být souměřitelný s disponibilním rozpočtem, neboť příliš mnoho priorit sníží pravděpodobnost, že v kterékoli jednotlivé oblasti bude dosaženo dopadu. 
The number of priorities should be commensurate with the available budget, as having too many priorities will reduce the chances of achieving impact in any individual area.
Členské státy EU vydají každý rok v průměru na jednoho obyvatele 1 400 EUR na oblast zdraví27. 
Each year the EU Member States spend an average of 1 400 euro per capita on health27.
Tyto výdaje sice obsahují opatření na podporu zdraví a informování o zdraví, avšak jejich podstatná část souvisí s poskytováním zdravotnických služeb a zdravotní péče, které jsou podle Smlouvy výhradní pravomocí členských států. 
While this expenditure includes health promotion and health information measures, the bulk of it is related to delivery of health services and medical care, which the Treaty makes the exclusive remit of Member States.
25 Evropská komise, SPP/ABM guide (Příručka SPP/ABM), druhé vydání, říjen 2004, s. 25. 
25 European Commission, SPP/ABM guide, second edition, October 2004, p. 25.
1605/2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). 
26 Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1).
27 Regionální kancelář WHO pro Evropu, Kodaň, Public expenditure on health, purchasing power parity euro per capita, WHO estimates for 2003–2005, Health for all database (HFA-DB), (http://www.euro.who. int/hfadb), říjen 2008. 
27 WHO Regional Office for Europe, Copenhagen, ‘Public expenditure on health, purchasing power parity euro per capita, WHO estimates for 2003–05’, Health for All database (HFA-DB), (http://www.euro.who. int/hfadb), October 2008.
2 Cíl není měřitelný ani vyčíslitelný, nejsou definovány žádné ukazatele výkonnosti. 
2 The objective is not measurable or quantifiable, no performance indicators are defined.
3 Na základě „činností“ uvedených v rozhodnutí o programu jako „cíle“ je cíl alespoň do určité míry dosažitelný. 
3 On the basis of the ‘activities’ stated in the programme decision as ‘objectives’, it is achievable at least to some degree.
4 Není uvedeno žádné časové rozpětí. (aby bylo možno měřit pokrok) Dosažitelný Měřitelný Kritéria SMART Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
4 No time span is indicated. (so that progress can be checked) Achievable Relevant Measurable SMART criteria Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
Rozpočet na PVZ v přibližné výši 59 milionů EUR ročně, určený na podporu zdraví a informační opatření a na boj proti ohrožení zdraví, činí v přepočtu na jednoho evropského občana 13 centů. 
The PHP budget of approximately 59 million euro per year assigned to health promotion and information measures, and to countering health threats, amounts to 13 cents for each European citizen.
Za tohoto stavu by vhodným postupem bylo, kdyby EU zaměřila svůj relativně malý rozpočet na několik vybraných prioritních činností v oblastech s jasnou evropskou přidanou hodnotou, tj. na otázky, které lze nejúčelněji řešit na mezinárodní úrovni. 
In this situation, an appropriate response by the EU would be to target its relatively small budget on a few selected priority activities in areas of clear European added value — those issues which can be most effectively addressed at international level.
Prioritní úkoly v oblasti veřejného zdraví jsou stanoveny v ročních pracovních plánech, které slouží jako vodítko navrhovatelům projektů. 
The priorities to be addressed in the field of public health are set out in AWPs, which provide a source of guidance for project proposers.
Roční pracovní plány na období 2003–2007 obsahovaly pro každou oblast programu rozsáhlé seznamy témat, které se týkaly mnoha různých otázek. 
The AWPs for 2003–07 contained extensive lists of topics for each programme strand, covering a broad range of issues.
U oblasti zdravotních faktorů bylo každý rok navrženo devět takových témat (s ročním rozpočtem v přibližné výši 18 milionů EUR). 
Each year, nine such topics were proposed under the ‘health determinants’ strand (with an annual budget of approximately 18 million euro).
V některých, avšak nikoli ve všech letech28 byly poskytnuty finanční prostředky na další tři oblasti (viz příloha I). 
A further three areas were funded in some but not all years28 (see Annex I).
Pro každé z těchto devíti témat byla stanovena jedna až sedm ročních oblastí pro možnou akci, od konkrétních po obecné (viz příklady v rámečku 5). 
Between one and seven annual areas for potential action were set, ranging from specific to general, for each of these nine topics (see examples in Box 5).
Tyto „akční oblasti“ byly definovány jako aktivity, k nimž bylo možno předkládat návrhy, a nikoli jako cíle, jejichž plnění bylo možno posuzovat. 
These annual ‘action areas’ were defined in terms of activities for which project proposals could be submitted, not as objectives towards which progress could be assessed.
V ročních pracovních plánech na období 2003–2007 tak bylo jen pro samotnou oblast zdravotních faktorů stanoveno 154 „akčních oblastí“. 
As a result, the AWPs for 2003–07 set a total of 154 ‘action areas’ for the ‘health determinants’ strand alone.
Během téhož období bylo v této oblasti financováno pouze 149 projektů, takže ani v ideálním případě nemohl na každou tuto oblast připadnout jeden projekt. 
During the same period, only 149 projects were funded under that programme strand, meaning that, even under optimum circumstances, not all of these areas could be tackled through a project.
Ve skutečnosti bylo řešeno ještě méně priorit, protože několik projektů se zabývalo toutéž „akční oblastí“. 
In reality, coverage of priorities was even lower because several projects addressed the same ‘action areas’.
Navíc širokých zdravotních témat jako výživa, alkohol a duševní zdraví se v daném roce často týkal pouze jeden nebo dva projekty (viz příloha I). 
Moreover, broad health topics like nutrition, alcohol and mental health were often only addressed by one or two projects in a given year (see Annex I).
Jelikož organizace a konsorcia byly vyzvány, aby předkládaly žádosti o financování v rámci často velmi obecných okruhů (viz příklady v rámečku 5), žádostem předloženým Komisi velmi často chybělo strategické zaměření. 
Since organisations and consortia were invited to apply for funding under often very general headings (see examples in Box 5), proposals submitted to the Commission very often lacked strategic focus.
Tento problém se týká především oblastí, kde měly z projektů vzejít podrobné podkladové studie nebo projekty měly jinak přispět k rozvoji politiky. 
This is a problem in particular in areas where projects were expected to provide background studies or otherwise contribute to policy development.
Zadávací řízení (a využívání smluv o poskytování služeb) v těchto oblastech umožňují předpokládané výsledky vymezit přesněji. 
In these areas, tendering (and the use of service contracts) allows for a more precise definition of the expected deliverables.
Tento postup však byl omezen na maximálně 10 % rozpočtu na PVZ. 
This was however limited to a maximum of 10 % of the PHP budget.
Tento limit byl u PVZ 2 zvýšen na 20 % (viz rámeček 2). 
This ceiling has been increased to 20 % under PHP2 (see Box 2).
28 Těmito devíti prioritními tématy byly alkohol, tabák, drogy, výživa a tělesná aktivita, pohlavní a reprodukční zdraví a HIV, duševní zdraví, sociálně-ekonomické zdravotní faktory, environmentální faktory a prevence nemocí a úrazů. 
28 These nine topics were alcohol, tobacco, drugs, nutrition and physical activity, sexual and reproductive health and HIV, mental health, socioeconomic determinants of health, environmental determinants, and disease and injury prevention.
V roce 2003 a 2004 byly dalšími tématy vzdělávání v oblasti veřejného zdraví (později změněno na budování kapacit) a podpora zdraví ve specifickém prostředí. 
In 2003 and 2004, additional topics were training in public health (later changed to capacity building) and health promotion in particular settings.
V roce 2005 bylo od posledně zmíněného tématu ustoupeno a bylo přidáno nové téma genetických zdravotních faktorů. 18 Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
In 2005, the latter topic was discontinued and genetic determinants of health was added. 18 Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
19 RÁMEČEK 5 Téma Roční „akční oblasti“ stanovené v ročních pracovních plánech (příklady) (Zdroj: roční pracovní plány k provádění PVZ, 2003–2007) Tabák „Podpora strategií zaměřených na to, aby kouření přestalo být považováno za ,normální‘, včetně strategií a opatření ke snížení rozšířenosti kouření.“ (2004) Alkohol „Vyhodnotit uplatňování vnitrostátních právních předpisů a samoregulace na reklamu a uvádění alkoholických nápojů na trh v členských státech.“ (2004) Drogy „Přednost dostanou návrhy týkající se: • činností souvisejících s léčbou a znovuzačleněním ve všech členských státech, které zahrnují nesprávné užívání či zneužívání jak legálních, tak nelegálních drog; • osvědčených postupů vedoucích ke zlepšení dostupnosti prevence a služeb minimalizace škod a osvědčených postupů upřednostňujících HIV/AIDS a další krví přenosné nákazy“. 
19 BOX 5 Topic Annual ‘action areas’ defined in AWPs (examples) (Source: AWPs for the implementation of the PHP, 2003–07) Tobacco ‘Promote strategies to ‘de-normalise’ smoking, including strategies and measures to reduce the prevalence of smoking.’ (2004) Alcohol ‘To assess the enforcement of national laws and self-regulation on the advertising and marketing of alcoholic beverages.’
(2005) Výživa a tělesná aktivita „Vypracovat inovativní opatření na zlepšení stravovacích návyků a zvyklostí souvisejících s tělesnou aktivitou ve všech skupinách obyvatelstva.“ (2003) Duševní zdraví „Na základě přezkumu stávajících osvědčených postupů vytvořit strategie provádění intervencí v příslušných prostředích s cílem podporovat duševní zdraví a předcházet depresím, sebevraždám a souvisejícím poruchám.“ (2003) Pohlavní a reprodukční zdraví „S přihlédnutím k informacím ze systému sledování zdravotního stavu rozvíjet strategie podpory zdraví a určit nejlepší praxi pro sexuální výchovu (těhotenství mladistvých, plánované rodičovství) a prevenci pohlavně přenosných nemocí jako HIV/AIDS, včetně zvážení přístupů ve školním prostředí a přístupů zaměřených na specifické skupiny.“ (2004) Prevence úrazů „Prostřednictvím evropské konference bude podporováno rozšíření akčního plánu pro bezpečnost dětí do všech členských států, zemí EHP a kandidátských zemí a rozvíjení bezpečnosti dětí. 
(2005) Nutrition and physical activity ‘Develop innovative measures to improve dietary habits and physical activity habits in all population groups.’ (2003) Mental health ‘Building on the review of existing best practices, develop strategies for implementation of interventions in relevant settings aiming at promoting mental health and preventing depression, suicide and related disorders.’ (2003) Sexual and reproductive health ‘Taking account of information from the health monitoring system, develop health promotion strategies and define best practices to address sexual education (teenage pregnancy, family planning) and prevention of sexually transmitted diseases such as HIV/AIDS, including consideration of approaches in school settings and those targeting specific groups.’
Zvláštní pozornost bude věnována boji s fyzickým násilím a oznamování rizika prostřednictvím organizace praktických činností v oblasti prevence úrazů.“ (2006) Environmentální faktory „V roce 2004 budou mít prioritu akce, které podporují rozvoj zdravotních a environmentálních politik a strategií a integraci otázek týkajících se zdraví a životního prostředí do jiných politik Společenství. 
Special attention will be paid to tackling physical violence and danger awareness by organising hands-on injury-prevention activities.’ (2006) Environmental determinants ‘Priority will be given in 2004 to actions which support the development of health and environment policies and strategies, and the integration of health and environment concerns in other Community policies.
Zvláštní pozornost bude věnována poskytování poradenství a expertiz za účelem rozvoje činností, včetně legislativní činnosti a jiných iniciativ týkajících se zdravotních aspektů ve vztahu k životnímu prostředí, zejména pokud jde o znečištění ovzduší (včetně znečištění ovzduší ve vnitřních prostorách) a elektromagnetická pole.“ Sociálně-ekonomické faktory „Řešení sociálně-ekonomických faktorů zůstane i nadále klíčovou prioritou programu. 
A specific focus will be on the provision of advice and expertise to develop activities, including legislative work and other initiatives on health aspects related to the environment, particularly in relation to air pollution (including indoor air pollution) and electromagnetic fields.’
V roce 2004 budou podporovány práce zaměřené na: 1. zjišťování účinných strategií pro řešení nerovností v oblasti zdraví a dopadu sociálně-ekonomických faktorů na zdraví ve specifickém prostředí a u skupin obyvatelstva, které jsou obzvláště postiženy, zejména u sociálně vyloučených, menšinových a migrujících obyvatel; 2. rozvoj strategií pro řešení zdravotních důsledků nezaměstnanosti a nejistých pracovních podmínek.“ ROČNÍ „AKČNÍ OBLASTI“ PRO OBLAST ZDRAVOTNÍCH FAKTORŮ V RÁMCI PVZ Zvláštní zpráva č. 2/2009 – Program Evropské unie v oblasti veřejného zdraví (2003–2007): účelný způsob, jak zlepšovat zdraví? 
In 2004, work will be supported on: 1. identifying effective strategies to address inequalities in health and the health impact of socioeconomic determinants in specific settings and for population groups which are particularly affected, in particular in socially excluded, minority and migrant populations; 2. developing strategies to address the health effects of unemployment and precarious employment conditions.’ ANNUAL ‘ACTION AREAS’ FOR THE PHP ‘HEALTH DETERMINANTS’ STRAND Special Report No 2/2009 — The European Union’s Public Health Programme (2003–07): an effective way to improve health?
UKAZATELE NA ÚROVNI PROGRAMŮ JSOU PRO MONITOROVÁNÍ DOSAŽENÝCH VÝSLEDKŮ NEDOSTATEČNÉ 29. 
INDICATORS AT PROGRAMME LEVEL INADEQUATE TO MONITOR ACHIEVEMENTS 29.
V rámci ABM mají generální ředitelství Komise pro své činnosti vymezit jasné, smysluplné a logicky provázané cíle a stanovit vhodné ukazatele výkonnosti pro monitorování dosažených výsledků. 
Under ABM, the Commission DGs are required to define clear, meaningful and logically linked objectives for their activities, and to identify appropriate performance indicators for monitoring achievement.