natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aby zavlažovací projekty získaly spolufinancování, musí proto podle nařízení o EZFRV splnit specifické podmínky environmentální udržitelnosti77. 
To address these issues, the EAFRD Regulations require irrigation projects to meet specific environmental sustainability conditions if they are to be co-financed77.
Rámeček 5 popisuje otázky dlouhodobé udržitelnosti, které jsme zaznamenali u dvou navštívených zavlažovacích projektů. 
Box 5 describes long-term sustainability issues that we identified for two irrigation projects we visited.
Projekty v oblasti lesního hospodářství (v našem vzorku všechny spolufinancované EZFRV) mají pozitivní dopad na prevenci desertifikace a degradace půdy: lesní porost chrání půdu před erozí a zvyšuje se schopnost půdy absorbovat uhlík. 
Forestry projects (all co-financed by the EAFRD in our sample) have a positive impact on preventing desertification and land degradation: the forest cover protects the soil against erosion, and the capacity to absorb carbon increases.
Obnova lesní krajiny může uchovat biodiverzitu a snížit degradaci půdy. 
Forest landscape restoration can conserve biodiversity and reduce land degradation.
Iniciativy v oblasti agrolesnictví mohou rovněž pomoci bojovat s degradací půdy prostřednictvím komunitních snah v okrajovějších EEA odhaduje, že 25 % zavlažované zemědělské půdy ve Středomoří je zasaženo zasolením (zpráva o stavu životního prostředí za rok 2015). 
Agroforestry initiatives can also help address land degradation through community-based efforts in more marginal areas 78.
Viz článek 46 nařízení (EU) č. 1305/2013. 
We considered one of the four forestry projects in our sample to be an example of good SeeArticle46ofRegulation(EU)No1305/2013.
Například environmentální analýzy musejí prokázat, že investice nebude mít žádný negativní dopad na životní prostředí. 
Forexample,theenvironmentalanalysismust show that the investment will have no negative environmental impact.
39 Rámeček 5 – Problematika udržitelnosti zavlažovacích projektů zaměřených na boj proti desertifikaci V Itálii na Sicílii jsme navštívili projekt zavlažování spolufinancovaný EZFRV v programovém období 2007–2013. 
39 Box 5 – Sustainability concerns of irrigation projects addressing desertification In Sicily, Italy, we visited an irrigation project co-financed by EAFRD during the 2007-2013 programming period.
Při tomto projektu nebylo použito měření vody. 
This project did not use water metering.
Voda se účtovala na základě počtu zavlažených hektarů, nikoliv skutečné spotřeby. 
Water was billed for on the basis of the number of irrigated hectares, not actual consumption.
Takový postup nemotivuje k efektivnímu využívání vodních zdrojů. 
This practice does not encourage the efficient use of water resources.
Tato problematika byla řešena v současném programovém období (2014–2020), kdy se požaduje, aby všechny nové zavlažovací projekty měly systémy pro měření vody. 
This issue has been addressed in the current programming period (2014-2020), whenitisrequiredthatwatermeteringsystemsbeinplaceinallnewirrigation investments.
V Portugalsku se jeden zavlažovací projekt, financovaný z EZFRV v období 2014–2020, vztahoval na plochu, na níž se vesměs pěstovala rýže, tedy plodina velmi náročná na vodu. 
In Portugal, a 2014-2020 EAFRD irrigation project covered an area that was mostly cultivated with rice – a very water-intensive crop.
Vzhledem k míře zasolení místní půdy měly příslušné orgány za to, že jediná vhodná plodina je rýže. 
Because of the salinity levels of the local soil, the competent authorities considered that rice was the only suitable crop.
Projekt byl však v oblasti chudé na vodu. 
However, the project was in an area where water was scarce.
Chyběla jistota, že zavlažovací infrastruktura poskytne dostatek vody na pěstování rýže v dlouhodobé perspektivě. 
There was no assurance that the irrigation infrastructure would provide enough water to sustainably support the production of rice.
Příslušné orgány neprovedly analýzu nákladů a přínosů alternativních řešení, jako je odsolení nebo využití vzdálenějších, již existujících zavlažovacích soustav. 
The authorities had not carried out a cost-benefit analysis on alternative options such as desalination, or the use of a more distant existing irrigation system.
Pokud je vegetační pokryv méně přizpůsoben místním klimatickým podmínkám, bývají však takovéto projekty méně úspěšné (viz rámeček 6). 
However, forestry projects are less successful if vegetation cover is less adapted to the local climatic conditions (see Box 6).
40 Rámeček 6 – Obavy o udržitelnost projektů v oblasti lesního hospodářství zaměřených na boj proti desertifikaci U projektu zalesňování na Kypru spolufinancovaného EZFRV jsme zjistili, že přibližně 20 % vysazených stromů nepřežilo nejméně pět let po dokončení projektu, protože některé druhy nebyly vhodné pro dané klimatické podmínky. 
Box 6 – Sustainability concerns of a forestry project in addressing desertification For an EAFRD co-financed afforestation project in Cyprus, we saw that about 20 % of the trees which had been planted had not survived for at least five years after the project ended, as some species were not well adapted to the climatic conditions.
Omezené využití a rozsah analýzy nákladů a přínosů 65. 
Limited use and scope of cost-benefit analysis 65.
Analýzy nákladů a přínosů a posouzení environmentální udržitelnosti mají pro projekty týkající se desertifikace zásadní význam. 
Cost-benefit analyses and assessments of environmental sustainability are essential for desertification-related projects.
Nejběžnějším zdrojem spolufinancování EU v našem vzorku byl EZFRV (17 z 25 projektů). 
The most common EU co-financing source in our sample was the EAFRD (17 of 25 projects).
Nařízení o EZFRV nevyžaduje, aby byla provedena analýza nákladů a přínosů. 
The EAFRD Regulation does not require a cost-benefit analysis to be performed.
V některých členských státech, včetně Kypru a Rumunska, ale byla pro konkrétní zavlažovací projekty povinná. 
Some Member States made it mandatory for specific irrigation projects, including Cyprus and Romania.
U šesti z devíti zavlažovacích projektů EZFRV v našem vzorku byla analýza nákladů a přínosů provedena. 
For six of the nine EAFRD irrigation projects in our sample, a cost-benefit analysis had been performed.
snažila prokázat, že projekt měl oproti scénáři „nedělat nic“ finanční výhody. 
In these cases, the analysis sought to demonstrate that the project had financial benefits compared to a ‘do-nothing’ scenario.
V investičních nákladech projektu však nebyly zohledněny náklady na odstranění potenciálně negativního dopadu na životní prostředí (bylo však nutné mít různá povolení od orgánů pro ochranu životního prostředí). 
However, it did not consider the cost of measures for correcting the potentially negative environmental impact (although various permits from environmental authorities were required) as part of the project’s investment costs.
Orgány členských států výkonnost projektů boje proti desertifikaci a degradaci půdy neposuzovaly 66. 
Projects’ performance on desertification and land degradation was not assessed by Member State authorities 66.
Členské státy nejsou povinny shromažďovat údaje nebo hodnotit dopad projektů EU v oblasti desertifikace nebo degradace půdy79. 
Member States are not required to collect data on, or evaluate, the impact of EU projects on desertification and land degradation79.
Žádný z orgánů členských států, které jsme navštívili, neposuzoval, jak účinné byly tyto projekty v boji proti desertifikaci. 
None of the authorities of the Member States we visited had assessed how effective such projects had been in addressing desertification.
Komise neposoudila pokrok při plnění závazku dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030 67. 
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to land degradation neutrality by 2030 67.
Zkoumali jsme, zda je pravděpodobné, že EU splní do roku 2030 závazek zajistit neutralitu z hlediska degradace půdy. 
We examined whether the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 is likely to be met.
Předpokladem pro dosažení tohoto cíle na úrovni EU je pravidelné posuzování degradace půdy, přeshraniční spolupráce a koordinace činností a zavedení relevantních opatření a poskytování pokynů členským státům o krocích k zajištění neutrality z hlediska degradace půdy. 
To achieve this goal at EU level, there needs to be a regular assessment of land degradation; cooperation and coordination across national boundaries and implementation of relevant actions; and relevant guidance to Member States on steps to achieve land degradation neutrality.
Takový postup by měl zahrnovat šíření osvědčených postupů, techniky pro hodnocení dopadu do investic do zavlažování půdy a posuzování ztráty biologické rozmanitosti. 
Such guidance should include dissemination of good practices, and techniques for evaluating the impact of irrigation investments on land and for assessing biodiversity loss.
EU a členské státy podpořily závazek OSN dosáhnout do roku 2030 neutrality z hlediska degradace půdy (viz body 13 a 14). 
The EU and Member States endorsed the United Nations’ commitment to achieving land degradation neutrality by 2030 (see paragraphs 13 and 14).
GŘ ESTAT ročně zveřejňuje zprávu o pokroku při plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu EU včetně ukazatelů, které se týkají dvou aspektů degradace půdy: umělé plochy a eroze půdy způsobené vodou (viz bod 40 a tabulka 2). 
DG ESTAT publishes annually a report on progress towards the SDGs in an EU context, including indicators covering two aspects concerning land degradation: artificial cover and soil erosion by water (see paragraph 40 and Table 2).
Stávající hodnotící rámce zejména pro EZFRV nemají specifické monitorovací ukazatele o desertifikaci nebo degradaci půdy, přestože existují kontextové ukazatele spojené do určité míry s degradací půdy: krajinný pokryv, organická hmota v orné půdě, půdní eroze způsobená vodou. 
The existing evaluation frameworks, in particular for EAFRD, do not have specific monitoring indicators on desertification or land degradation, although there are context indicators linked to some extent to land degradation: land cover, soil organic matter in arable land, soil erosion by water.
41 79 
41 79 80
Degradace půdy má přeshraniční dopad: půda není statická a faktory její degradace bývají globální. 
Land degradation has a transboundary impact: soil is not static and the drivers of its degradation are often global.
Často je považována za lokální jev, avšak půdní částice jsou v pohybu. 
Land degradation is often considered a local phenomenon but soil particles move.
Studie ukazují, že z hlediska přeshraničních dopadů degradace půdy hraje největší význam vodní a větrná eroze, prachové bouře81 nebo lidská činnost, např. znečištění pesticidy, a tyto procesy mají hospodářské, environmentální a sociální důsledky82, jako je změna klimatu, zdravotní problémy a nedostatek potravin. 
Studies show that water and wind erosion processes, dust storms 81 or human activities such as pesticide pollution, are relevant in terms of a transboundary impact of soil degradation and have economic, social and environmental consequences 82, such as climate change, health problems and food shortage.
Navzdory přeshraniční povaze problému členské státy a Komise nekoordinují úsilí k dosažení cíle EU, kterým je neutralita z hlediska degradace půdy. 
Despite the transboundary nature of the problem, Member States and the Commission do not coordinate efforts to achieve the EU’s goal of achieving land degradation neutrality.
To potvrzují studie, jako je například studie provedená jménem německé agentury pro životní prostředí, která uvádí, že „diskuse o plnění cílů udržitelného rozvoje obecně a o degradaci půdy konkrétně je stále v počátcích“ a že „EU byla hlavním hráčem v procesu rozvoje cílů udržitelného rozvoje, přestože plnění cílů udržitelného rozvoje bylo pomalé“83. EU zatím nemá jasnou a společnou vizi, jak neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030 dosáhnout. 
This is supported by studies such as one made on behalf of Germany’s Environment Agency, which states that “the discussion on the implementation of the SDGs in general and land degradation neutrality in particular are still at an early stage” and that “the EU was a major player in the process of developing the SDGs, however implementation of the SDGs in the EU has been slow.”83 There is still no clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030.
UNCCD zřídila dobrovolný program na podporu zemí, které mají závazky v oblasti neutrality z hlediska degradace půdy, například stanovením národních výchozích hodnot, cílů a souvisejících opatření. 
The UNCCD has established a voluntary programme to support countries with their land degradation neutrality commitments, for example in defining national baselines, targets or associated measures.
V listopadu 2018 se tohoto programu účastnilo 119 zemí. 
As of November 2018, 119 countries were participating in this programme.
Itálie je jediným účastnickým státem z EU. 
Italy is the only participating EU Member State.
Komise neposkytuje členským státům vodítka, pokud jde o praktické aspekty týkající se dosažení neutrality z hlediska degradace půdy. 
The Commission does not provide guidance to the Member States on practical aspects on achieving land degradation neutrality.
Představuje pro EU rostoucí hrozbu s významnými dopady na krajinu. 
It is a growing threat in the EU with significant effects on land.
Ze scénářů budoucího klimatického vývoje vyplývá čím dál větší zranitelnost EU vůči desertifikaci během tohoto století, vyšší teploty, častější výskyt sucha a méně srážek v jižních částech Evropy. 
Future climate change scenarios indicate an increasing vulnerability to desertification in the EU throughout this century, with an increase in temperature and droughts and less precipitation in the southern parts of Europe.
Nejcitelněji se tyto dopady projeví zejména v jižním Portugalsku, značné části Španělska, jižní Itálii, v jihovýchodním Řecku, na Kypru a na bulharském a rumunském pobřeží (viz body 1–24). 
Its effects will be particularly acute in southern Portugal, a large part of Spain, southern Italy, south-eastern Greece, Cyprus, and the Bulgarian and Romanian coasts (see paragraphs 1 to 24).
Podle našich zjištění se riziko desertifikace v EU účinně a efektivně neřeší. 
We found that the risk of desertification in the EU was not being effectively and efficiently addressed.
Desertifikace a degradace půdy jsou aktuální a narůstající hrozbou v EU, ale Komise nemá o těchto problémech jasný přehled a opatření přijatá k boji proti desertifikaci nejsou dostatečně ucelená. 
While desertification and land degradation are current and growing threats in the EU, the Commission does not have a clear picture of these challenges, and the steps taken to combat desertification lack coherence.
Zjistili jsme, že chybí dohodnutá metodika pro posuzování desertifikace a degradace půdy v rámci EU. 
We found that there is no agreed methodology for assessing desertification and land degradation within the EU.
Přestože Komise a členské státy shromažďovaly údaje o různých faktorech ovlivňujících desertifikaci a degradaci půdy, Komise je neanalyzuje, aby dospěla k průkaznému posouzení desertifikace a degradace půdy v EU (viz body 28–40). 
Although the Commission and the Member States collect data about various factors with an impact on desertification and land degradation, the Commission does not analyse it to come up with a conclusive assessment on desertification and land degradation in the EU (see paragraphs 28 to 40).
43 Doporučení 1 – Pochopení problematiky degradace a desertifikace v EU Ve spolupráci s členskými státy by Komise měla: a) vypracovat metodiku a relevantní ukazatele k posouzení rozsahu desertifikace a degradace půdy v EU, počínaje třemi ukazateli podle UNCCD. Termín pro splnění doporučení: 31. prosince 2020. 
43 Recommendation 1 – Understanding land degradation and desertification in the EU The Commission, in cooperation with the Member States, should: (a) establish a methodology and relevant indicators – starting with the UNCCD’s three indicators – to assess the extent of desertification and land degradation in the EU; Target implementation date: 31 December 2020. (b) based on agreed methodology, collate and analyse relevant data on desertification and land degradation,muchofwhichisalreadybeingcollected,andregularlypresentitinaclear,user-friendly way for public use, preferably in the form of interactive maps for use in the EU.
Termín pro splnění doporučení: 31. prosince 2021. 
Target implementation date: 31 December 2021.
EU nemá žádné právní předpisy, které by se touto problematikou výslovně zabývaly. 
The EU does not have legislation in place to deal specifically with desertification.
Ačkoliv jiné životně důležité přírodní zdroje, jako je voda a ovzduší, jsou upraveny v různých směrnicích a nařízeních EU, o půdě žádné podobné integrované právní předpisy EU neexistují. 
While other vital environmental resources such as air or water are governed under various EU directives and regulations, there is no similar integrated EU legislation on soil.
Na úrovni EU chybí strategie pro boj proti desertifikaci a degradaci půdy. 
There is no EU-level strategy on desertification and land degradation.
Místo toho existuje celá řada strategií, akčních plánů a výdajových programů, jako je společná zemědělská politika či strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu, které jsou sice pro boj proti desertifikaci relevantní, ale které se na ni přímo nezaměřují. 
Rather, there is a range of strategies, action plans and spending programmes at EU level, such as the Common Agricultural Policy or the EU strategy on adaptation to climate change, which are relevant for combating desertification, but which do not focus on it.
Boj proti desertifikaci a degradaci půdy není v praxi dobře koordinován (viz body 41–56). 
Addressing desertification and land degradation is not well coordinated in practice (see paragraphs 41 to 56).
Doporučení 2 – Zvážit posílení právního rámce EU týkajícího se půdy Komise by měla posoudit přiměřenost stávajícího současného právního rámce pro udržitelné využívání půdy v celé EU včetně opatření zaměřených na boj proti desertifikaci a degradaci půdy. 
44 Recommendation 2 – Assessing the need to enhance the EU legal framework for soil The Commission should assess the appropriateness of the current legal framework for the sustainable use of soil across the EU, including addressing desertification and land degradation.
Termín pro splnění doporučení: 30. června 2021. 
Target implementation date: 30 June 2021.
Zjistili jsme, že projekty EU mohou mít na desertifikaci příznivý dopad. 
We found that EU projects can have a positive impact on desertification.
Projekty související s desertifikací se realizují v různých oblastech politiky EU, zejména politiky rozvoje venkova, ale také životního prostředí a klimatu, výzkumu nebo regionální politiky. 
Desertification-related projects are spread across different EU policy areas – mainly rural development, but also environment and climate, research or regional policy.
Existují však určité obavy, pokud jde o jejich dlouhodobou udržitelnost. 
However, there are some concerns about their long-term sustainability.
Členské státy jen v omezené míře využívaly analýzy nákladů a přínosů a dopady projektů, které souvisely s desertifikací a které financovala EU, nevyhodnocovaly, protože desertifikace nebyla primárním cílem těchto projektů (viz body 57–66). 
Member States made limited use use of cost-benefit analyses, and did not assess the impact of EU-funded projects related to desertification, since desertification was not their primary objective (see paragraphs 57 to 66).
Komise neposoudila pokrok při plnění závazku dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030. 
The Commission has not assessed progress towards meeting the commitment to strive to achieve land degradation neutrality by 2030.
Stejně tak neproběhlo žádné posouzení degradace půdy na úrovni EU. 
There has not been an assessment of land degradation at the level of the EU.
Komise neposkytla členským státům praktické vodítko, jak docílit neutrality z hlediska degradace půdy. 
The Commission did not provide practical guidance to Member States on how to achieve land degradation neutrality.
EU zatím nemá jasnou a společnou vizi, jak neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030 dosáhnout (viz body 67–71). 
There is not yet a clear, shared vision in the EU about how land degradation neutrality will be achieved by 2030 (see paragraphs 67 to 71).
Termín pro splnění doporučení: 31. prosince 2022. 
Target implementation date: 31 December 2022.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Nikolaos A. Milionis, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 14. listopadu 2018. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos A. Milionis, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 14 November 2018.
PŘÍLOHA I Mapování oblastí ohrožených desertifikací ve vybraných členských státech Členské státy, které jsme navštívili, vypracovaly mapy rizika desertifikace. 
ANNEX I Mapping of areas at risk of desertification in selected Member States The Member States we visited have produced maps on the risk of desertification.
Tyto mapy se však pravidelně neaktualizují a nejsou vzájemně srovnatelné, protože se v nich používají různé ukazatele a barevná označení. 
However, these maps have not been updated regularly, and cannot be compared with each other as they used different indicators and colour coding.
Nepodávají proto ucelený přehled o desertifikaci v EU. 
As a result, they cannot provide a comprehensive view of desertification at EU level.
Kypr Náchylnost k desertifikaci na Kypru byla vyhodnocena na základě definice environmentálně citlivých oblastí vypracované v rámci projektu MEDALUS84. 
Cyprus Sensitivity to desertification in Cyprus was assessed based on the MEDALUS project definition of Environmentally Sensitive Areas 84.
Při hodnocení se dospělo k závěru, že očekávaný pokles srážek a zvyšování teploty vzduchu doprovázené nárůstem indexu suchosti povede ke zvýšení náchylnosti vůči desertifikaci na celém Kypru. 
This assessment concluded that the expected decrease in the rainfall and increase in air temperature accompanied by an increase in the aridity index will result in an increase in the vulnerability to desertification on the whole island of Cyprus.
Legenda nezasaženo mohlo by být zasaženo křehký stav 1 křehký stav 2 křehký stav 3 kritickýstav1 kritickýstav2 kritickýstav3 dalšíoblasti Zdroj: Ministerstvo pro zemědělství, rozvoj venkova a životní prostředí, Climate Change Risk Assessment, Land Desertification (Posouzení rizika změny klimatu, desertifikace krajiny), 2016, s. 24. 
Legend not affected potential to be affected fragile condition 1 fragile condition 2 fragile condition 3 critical condition 1 critical condition 2 critical condition 3 other areas Source: Ministry of Agriculture, Rural Development and Environment, “Climate Change Risk Assessment, Land Desertification”, 2016, p. 24.
Model MEDALUS (Mediterranean Desertification and Land Use) byl z velké části vyzkoušen ve středomořských zemích a je běžně používán jako nástroj pro zjištění nejohroženějších oblastí, pokud jde o degradaci půdy. 
The MEDALUS model (Mediterranean Desertification and Land Use) has been largely tested in the Mediterranean basin countries and is widely used as a tool for the detection of most endangered areas in terms of land degradation.
Portugalsko Přes 5,5 milionu hektarů kontinentální části Portugalska (přes 50 % celkové rozlohy portugalské pevniny) je ohroženo desertifikací85. 
Portugal Over 5.5 million hectares of the continental part of Portugal (more than 50 % of the total area of the Portuguese mainland) is at risk of desertification85.