natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Čl. 4 odst. 3 téhož nařízení pak definuje povahu nerovnováhy: a) „vnitřní nerovnováha, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku veřejného a soukromého zadlužení, vývoje na finančních trzích a trzích s aktivy, a to i na trzích s nemovitostmi, vývoje toku úvěrů v soukromém sektoru a vývoje nezaměstnanosti; b) vnější nerovnováha, včetně nerovnováhy vznikající v důsledku vývoje běžného účtu a čistých investičních pozic členských států, reálných směnných kurzů, podílů na vývozních trzích, změn ve vývoji cen a nákladů a necenové konkurenceschopnosti, a to s ohledem na různé složky produktivity.“ 3 Nařízení (EU) č. 
Article 4(3) of the MIP Regulation then defines the nature of imbalances: (a) “internal imbalances, including those that can arise from public and private indebtedness; financial and asset market developments, including housing; the evolution of private sector credit flow; and the evolution of unemployment; (b) external imbalances, including those that can arise from the evolution of current account and net investment positions of Member States; real effective exchange rates; export market shares; changes in price and cost developments; and non‐price competitiveness, taking into account the different components of productivity.”
1176/2011 Evropského parlamentu a Rady ze dne 16. listopadu 2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 25). 11 
3 11 Regulation (EU) No 1176/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (OJ L 306, 23.11.2011, p. 25).
Nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze tak plní dvojí cíl: řeší problém nerovnováh, které mají dopad na hospodářství jednotlivých členských států, a zároveň brání jejich přelévání4 do dalších členských států eurozóny a EU. 
The MIP Regulation thus provides for the dual objective of tackling imbalances affecting individual Member State economies, while also addressing the spill‐over4 effects on other Member States of the euro area and the EU.
Postup při makroekonomické nerovnováze je nedílnou součástí evropského semestru, což je rámec zavedený v roce 2010 pro širší koordinaci hospodářských politik v zemích EU. 
The MIP is embedded in the European Semester, which is the framework introduced in 2010 for the broad coordination of economic policies across the EU.
Evropský semestr zahrnuje kromě postupu při makroekonomické nerovnováze opatření, jimiž se provádí Pakt o stabilitě a růstu, a strukturální politiky zaměřené na oživení dlouhodobého růstu v kontextu strategie Evropa 2020 prostřednictvím plnění cílů, hlavní směry hospodářských politik a hlavní směry politik zaměstnanosti. 
In addition to the MIP, the European Semester comprises measures implementing the Stability and Growth Pact (SGP), and structural policies aimed at boosting long‐term growth in the context of the Europe 2020 strategy by meeting targets, the broad economic policy guidelines and guidelines for employment policies.
Každoroční proces evropského semestru vrcholí návrhem doporučení pro jednotlivé země ve všech těchto oblastech, který Komise předkládá Radě. 
The annual European Semester process culminates in the Commission’s proposal to the Council of country‐specific recommendations (CSRs) in all of these areas.
Jakmile je Rada schválí, od členských států se očekává, že tato doporučení realizují. 
Following their approval by the Council, Member States are expected to implement the recommendations.
Obecně řečeno je rozdíl mezi postupem při makroekonomické nerovnováze a Paktem o stabilitě a růstu následující: postup při makroekonomické nerovnováze se soustředí na makroekonomickou nerovnováhu obecně, zatímco Pakt o stabilitě a růstu se zaměřuje pouze na fiskální udržitelnost. 
Broadly speaking, the distinction between the MIP and SGP is this: the MIP is concerned with macroeconomic imbalances in general, while the SGP stops at fiscal sustainability.
Jakmile navíc členské státy splní požadavky na výši veřejného dluhu a deficitu, v rámci paktu o stabilitě a růstu se již doporučení k jejich fiskální politice nevydávají. 
Moreover, once a Member State has satisfied the debt and deficit requirements, the SGP ceases to provide guidance on fiscal policy.
Nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze zase počítá s tím, že reakce na makroekonomickou nerovnováhu zjištěnou v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze může zahrnovat opatření v oblasti fiskální a mzdové politiky5. 
For its part, the MIP Regulation envisages that policy responses to imbalances identified under the MIP may include fiscal and wage policy measures5.
Uvedené dva nástroje politiky jsou si podobné v tom, že Komisi dávají pravomoc prosazovat plnění podmínek, a mají tak preventivní i nápravnou složku. 
The two policy instruments are similar in that they give the Commission an enforcement role and therefore have both a preventive and a corrective element.
V plnění strategie Evropa 2020 však Komise podobnou prosazovací pravomoc nemá. 
However, the Commission does not have a similar enforcement role in the implementation of the Europe 2020 strategy.
Roční proces postupu při makroekonomické nerovnováze, kdy se zjišťují nerovnováhy, posuzuje jejich závažnost a zahajují nápravná opatření, má několik etap. 
The annual MIP process of identifying imbalances, assessing their severity and initiating corrections breaks down into stages.
Proces uvedený v nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze je znázorněn na obrázku 1 (podrobněji viz příloha I) a související dokumenty jsou uvedeny v příloze II. 
12 4 5 summarised in Figure 1 (for more detail, see Annex I), and the corresponding documents are listed in Annex II.
První etapa: zpráva mechanismu varování 12. 
Stage one: The Alert Mechanism Report 12.
První etapou tohoto procesu je vydání zprávy mechanismu varování. 
The first stage in the process is the publication of an Alert Mechanism Report (AMR).
Hlavním účelem této zprávy je určit členské státy, které jsou podle Komise ohroženy nerovnováhou, a u nichž je proto potřeba provést další analýzu formou hloubkového přezkumu (viz druhá etapa). 
The main purpose of this is to identify Member States that the Commission considers at risk of being affected by imbalances and which therefore require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR: see stage two).
Ve zprávě mechanismu varování se využívá srovnávací přehled ukazatelů, které zobrazují vnitřní a vnější nerovnováhy (viz příloha III)6. 
The AMR uses a scoreboard of indicators chosen to highlight internal and external imbalances (see Annex III)6.
3 odst. 2 nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze však jasně vyplývá, že rozhodnutí zahájit hloubkový přezkum by se nemělo přijímat na základě mechanického vyvozování závěrů ze srovnávacího přehledu. 
However, Article 3(2) of the MIP Regulation makes it clear that the decision to launch an IDR should not flow “from a mechanical reading of the scoreboard”.
Obrázek 1 – Přehledné schéma postupu při makroekonomické nerovnováze Zdroj: EÚD. 
13 Figure 1 – Simple flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure If Member States are assessed as having macroeconomic imbalances.
6 13 Komise rovněž přihlíží k 28 pomocným ukazatelům jako zdroji doplňujících informací (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html). 
The Commission also takes account of 28 auxiliary indicators as a source of complementary information (http://ec.europa.eu/eurostat/cache/Imbalance_Scoreboard/MIPs_AUX_EN_banner.html).
Druhá etapa: hloubkové přezkumy 13. 
Stage two: In‐depth reviews 13.
Hloubkový přezkum spočívá v podrobné analýze okolností v dané zemi s využitím široké škály analytických nástrojů (jako jsou například ukazatele obchodních vazeb mezi členskými státy a míry jejich vzájemných expozic), kvalitativních informací o konkrétní zemi (jako je specializace na určité výrobky a mechanismy vyjednávání o mzdách) a v mnoha případech také proměnných, které se liší od ukazatelů ve srovnávacím přehledu zprávy mechanismu varování. 
IDRs consist of a detailed analysis of country‐specific circumstances using a broad range of analytical tools (such as measures of trade linkages and exposures between Member States), country‐specific qualitative information (such as product specialisation and wage‐ bargaining mechanisms) and, in many cases, variables different from those in the AMR scoreboard.
Komise tyto informace shromažďuje v průběhu návštěv v členských státech. Je také povinna zvážit jakékoliv další informace, které členský stát předložil Komisi jako relevantní. 
The Commission gathers information in the course of visits to the Member States. It is also obliged to consider any other information that the Member States have communicated as relevant.
Dále Komise musí zohlednit plánovanou politiku členského státu a všechna předchozí doporučení Rady nebo Evropské rady pro systémová rizika. 
Finally, the Commission must take account of the Member States’ policy intentions and any previous recommendations from the Council or the European Systemic Risk Board.
Nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze vyžaduje, aby se při hloubkovém přezkumu vyhodnotilo, zda se v daném členském státě projevuje nerovnováha, a pokud ano, zda jde o nadměrnou nerovnováhu. 
The MIP Regulation specifically requires IDRs to evaluate whether the Member State in question is affected by imbalances and, if so, whether these are excessive.
Zvážit se přitom musí také dopady vnitrostátních hospodářských politik na ekonomiky okolních států. 
The spill‐over effects of national economic policies must also be considered.
Pokud Komise žádnou nerovnováhu v členském státě nezjistí, proces postupu při makroekonomické nerovnováze v tomto státě daným rokem končí. 
If the Commission identifies no imbalances, the MIP process ends for that Member State in that year.
Pokud nerovnováhu zjistí, v závislosti na její závažnosti uplatní pro daný členský stát preventivní nebo nápravnou složku tohoto procesu. 
If imbalances are identified, depending on their severity the Commission will place the Member State in either the preventive or the corrective arm of the MIP.
Od roku 2015 jsou hloubkové přezkumy součástí každoročních zpráv o jednotlivých zemích v rámci evropského semestru. 
Since 2015, IDRs have become part of the Commission’s annual European Semester country reports.
Obsahují rozsáhlá analytická hodnocení hlavních strukturálních otázek, jež mají dopad na členský stát v oblastech, jako je zdanění a výdaje, zaměstnanost, veřejná správa a podnikatelské prostředí, a také pokrok členského státu při plnění doporučení pro jednotlivé země a cílů strategie Evropa 2020. 
These include wide‐ranging analytical assessments of the main structural issues affecting a Member State in areas such as taxation and expenditure, employment, public administration and the business environment, as well of the progress the Member State has made in the implementation of the CSRs and towards the Europe 2020 targets.
Třetí etapa: prevence a náprava Preventivní opatření 17. 
Stage three: Prevention and correction The preventive action 17.
Pokud Komise dospěje k závěru, že se členský stát potýká s nerovnováhou, musí o tom informovat Radu a Evropský parlament. 
If the Commission considers that a Member State has macroeconomic imbalances, it must inform the Council and the European Parliament.
Rada pak může na návrh Komise vydat doporučení pro jednotlivé země s cílem napravit nerovnováhu a předejít tomu, aby se stala 14 „nadměrnou“ (dále označovaná také jako „doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze“). 
Acting on a proposal from the Commission, the Council may then address CSRs to the Member State to correct imbalances and prevent them from becoming ‘excessive’(referred to in this report as ‘the MIP‐CSRs’). 14
Tato doporučení se přijímají v červenci a každoročně se musejí přezkoumat a v případě potřeby upravit. 
The CSRs are adopted in July and must be reviewed and, where appropriate, adjusted annually.
Za tímto účelem se provádí systematické a veřejné posouzení pokroku při plnění doporučení pro jednotlivé země, které se zveřejňuje v příloze zprávy o zemi v únoru. 
To this end, there is a systematic and public assessment of progress in the implementation of CSRs published in an annex to the corresponding country report in February.
Aby Komise mohla plnění těchto doporučení sledovat, musí udržovat trvalý dialog s orgány členských států a sociálními partnery a provádět informační návštěvy, zpravidla jednou ročně. 
To monitor the implementation of MIP‐CSRs, the Commission is required to maintain permanent dialogue with the Member State authorities and the social partners and carry out information visits, usually once a year.
Nápravná složka: postup při nadměrné nerovnováze 18. 
The corrective action: the excessive imbalance procedure 18.
Pokud Komise považuje nerovnováhu za nadměrnou, opět o tom musí v souladu s článkem 7 nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze informovat Evropský parlament a Radu. 
If the Commission considers the imbalances excessive, it is again required, by Article 7 of the MIP Regulation, to inform the European Parliament and the Council.
Rada se pak může na návrh Komise rozhodnout zahájit „postup při nadměrné nerovnováze“, kdy se na členský stát vztahují přísnější požadavky a monitorování a v případě států eurozóny také případné finanční sankce7. 
Acting on a Commission proposal, the Council may then decide to activate an ‘excessive imbalance procedure’ (EIP), exposing the Member State to stricter requirements and monitoring, and ultimately, in the case of euro‐area Member States, to the possibility of financial sanctions7.
ROZSAH, CÍLE A KONCEPCE AUDITU Rozsah a cíle auditu 19. 
AUDIT SCOPE, OBJECTIVES AND APPROACH Audit scope and objectives 19.
Základní auditní otázka zněla „Je postup při makroekonomické nerovnováze patřičně koncipován a náležitě uplatňován?“ Během auditu jsme proto posuzovali, nakolik účinně Komise uplatňovala postup při makroekonomické nerovnováze v období od roku 2012 do roku 20178, a v relevantních případech také některé koncepční prvky tohoto postupu. 
The main audit question was “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” Therefore, in this audit we assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 20178 as well as, where relevant, certain elements of the procedure’s design.
Postup při makroekonomické nerovnováze jsme podrobně zkoumali na vzorku čtyř členských států 7 8 15 Viz nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
We examined the MIP in detail for a sample of four Member States (Bulgaria, Spain, France and Slovenia), covering other Member States, where appropriate, to a lesser degree9.
1174/2011 ze dne 16. listopadu 2011 o donucovacích opatřeních k nápravě nadměrné makroekonomické nerovnováhy v eurozóně (Úř. věst. L 306, 23.11.2011, s. 8). 
7 8 9 15 See Regulation (EU) No 1174/2011 of the European Parliament and of the Council of 16 November 2011 on enforcement measures to correct excessive macroeconomic imbalances in the euro area (OJ L 306, 23.11.2011, p.
Naše analýza skončila u zveřejněných hloubkových přezkumů v únoru 2017, takže v ní nejsou zohledněna doporučení pro jednotlivé země z roku 2017. 
8). Our analysis ended with the publication of IDRs in February 2017 so did not cover the 2017 CSRs.
Konkrétně jsme prověřovali: a) účinnost provádění postupu na základě vývoje klasifikace nerovnováh v členských státech a důvodů, které vedly k nízké míře plnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze, b) proces klasifikace makroekonomické nerovnováhy v členských státech, c) využití analytických nástrojů a ekonomické analýzy k identifikaci a hodnocení nerovnováh a průběžnou prezentaci výsledků, d) vhodnost srovnávacího přehledu a zprávy mechanismu varování jako celku z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze. 
More specifically, we examined: (a) the effectiveness of the implementation of the procedure based on the evolution of Member States’ classification of imbalances and the reasons underlying the low implementation of MIP‐CSRs; (b) the process of classifying macroeconomic imbalances in Member States; (c) the Commission’s use of analytical tools and economic analysis to identify and assess imbalances, and the evolving presentation of the results; (d) the appropriateness of the scoreboard and the AMR as a whole in the MIP.
Neposuzovali jsme přiměřenost prahových hodnot stanovených pro ukazatele ve srovnávacím přehledu ani kvalitu statistických údajů, z nichž vycházejí. 
We did not assess the appropriateness of the thresholds set for scoreboard indicators or the quality of the statistical data underlying them.
Kritéria pro audit jsme čerpali z: a) požadavků právních předpisů (zejména nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze); b) interních pravidel a postupů Komise (např. pokynů a dokumentů uvádějících hlavní směry); 9 10 Podrobnější vysvětlení naší metodiky výběru vzorků viz příloha IV. 
Our audit criteria came from: (a) regulatory requirements (in particular the MIP Regulation); (b) the Commission’s internal rules and procedures (e.g. instructions and guidelines); (c) documents issued by a number of EU institutions and other international organisations (in particular the IMF and the OECD) or resulting from research to identify best practice.
Tato auditní zpráva je druhou z plánovaných zpráv, jejichž cílem zajistit patřičné pokrytí rámce EU pro správu ekonomických záležitostí. 
This audit report is the second in a series that was planned to ensure substantial coverage of the EU’s economic governance framework.
První z tohoto souboru zpráv se týkala postupu při nadměrném schodku11 a byla zveřejněna v roce 2016. 
The first report in the series, on the excessive deficit procedure (EDP)11, was published in 2016.
Koncepce 24. 
Approach 24.
V březnu 2016 jsme zaslali internetový dotazník členům Výboru pro hospodářskou politiku z členských států, v nichž byl uplatněn postup při makroekonomické nerovnováze. 
In March 2016, we sent an online survey to the members of the Economic Policy Committee (EPC) from Member States which had been subject to the MIP.
Dotazník se vztahoval na období od vydání zprávy mechanismu varování v roce 2012 do hloubkových přezkumů v roce 2016. 
The survey covered the period from the 2012 AMR to the 2016 IDRs.
Obsahoval 46 otázek kvalitativního i kvantitativního charakteru týkajících se názorů členů výboru na postup při makroekonomické nerovnováze. 
It comprised 46 questions, both qualitative and quantitative, on EPC members’ views of the MIP.
Průzkum byl ukončen v prosinci 2016, přičemž do té doby odpovědělo 19 z 20 členů výboru. 
The survey closed in December 2016, by which time 19 out of 20 EPC members had responded.
Výsledky průzkumu pro nás byly vodítkem při auditní práci a v některých svých připomínkách se na ně odvoláváme. 
The survey results guided our audit work and are referenced in certain observations.
Souhrn odpovědí na kvantitativní otázky obsahuje příloha VI. 
Collated answers to the quantitative questions can be found in Annex VI.
Vedli jsme pohovory se zaměstnanci tří útvarů Komise (GŘ ECFIN, GŘ EMPL a generálního sekretariátu) a kabinetů komisaře pro hospodářské a finanční záležitosti, daně a cla a místopředsedy pro euro a sociální dialog. 
We interviewed staff from three Commission departments (DG ECFIN, DG EMPL and the Secretariat‐General) and the private offices of the Commissioner for Economic and Financial Affairs, Taxation and Customs and the Vice‐President for the Euro and Social Dialogue.
Přezkoumali jsme nejrůznější dokumenty vydané Komisí i její interní záznamy. 
We reviewed a range of Commission documentation, both in the public domain and internal records.
Setkali jsme se také se zástupci institucí, které se podílejí na provádění a monitorování postupu při makroekonomické nerovnováze ve vybraných členských státech (seznam institucí viz příloha VII). 
We also met representatives of institutions involved in implementing and monitoring the MIP in selected Member States (see the list of institutions in Annex VII).
Postup při makroekonomické nerovnováze jsme projednávali se zástupci několika organizací, jejichž stanoviska byla z hlediska našeho auditu relevantní (včetně Evropské centrální banky (ECB), MMF, OECD, Světové banky, Evropského parlamentu a v Německu 11 17 Zvláštní zpráva č. 
We discussed the MIP with representatives of several organisations whose views were relevant to the audit (including the European Central Bank (ECB), the IMF, the OECD, the World Bank, the European Parliament and, in Germany, the Federal Ministry of Economic Affairs and Energy and the Federal Ministry of Finance).
10/2016 „Pro zajištění účinného provádění postupu při nadměrném schodku jsou zapotřebí další zlepšení“ (http://eca.europa.eu). 
17 11 Special Report No 10/2016 “Further improvements needed to ensure effective implementation of the excessive deficit procedure” (http://eca.europa.eu).
ZJIŠTĚNÍ O nerovnováhách v členských státech se ví již několik let, přičemž nápravné politiky se uplatňují v nedostatečné míře 27. 
OBSERVATIONS Member States are identified as having imbalances over several years, and corrective policies are under‐implemented 27.
Tato část zprávy pojednává o vývoji v počtu členských států, v nichž byla od zavedení postupu při makroekonomické nerovnováze zjištěna nerovnováha. 
This section looks at the evolution of the number of Member States in which imbalances have been identified since the introduction of the MIP.
Nerovnováha v členských státech většinou trvá několik let 28. 
Member States generally remain in imbalance for several years 28.
Počet členských států, v nichž byla prostřednictvím postupu při makroekonomické nerovnováze zjištěna makroekonomická nerovnováha, mezi lety 2012 a 2015 postupně narůstal (z 12 na 16). 
The number of Member States identified through the MIP as having macroeconomic imbalances rose steadily between 2012 and 2015 (from 12 to 16).
Bereme nicméně na vědomí, že tento počet se zvýšil rovněž v důsledku vystoupení několika států z ekonomických ozdravných programů a vstupu Chorvatska do EU. 
Nevertheless, we acknowledge that this number has also increased due to the exit of several countries from economic adjustment programmes and the accession of Croatia to the EU.
V poslední době se tento všeobecný trend obrátil, což je zřejmě odrazem cyklického oživení ekonomik EU. 
More recently, the overall trend has reversed, possibly reflecting the cyclical recovery of EU economies.
Přesto se počet členských států s nadměrnou nerovnováhou nesnížil (viz obrázek 2 a příloha VIII). 
However, the number of Member States with excessive imbalances has not fallen (see Figure 2 and Annex VIII).
Obrázek 2 – Počet členských států, v nichž se vyskytuje nerovnováha 18 18 16 14 12 10 8 6 4 2 0 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Nerovnováha Nadměrná nerovnováha Zdroj: EÚD. 
Figure 2 – Number of Member States with imbalances Source: ECA.
Z obrázku 3 je vidět, že klasifikace jednotlivých členských států většinou zůstala meziročně stejná. 
Figure 3 shows that the classification of individual Member States has generally remained the same from one year to the next.
Během prvních pěti let uplatňování postupu při makroekonomické nerovnováze (2012 až 2016) byla v členských státech celkem 67krát zjištěna nerovnováha (51) nebo nadměrná nerovnováha (16). 
During the first five years of the MIP (2012 to 2016), a cumulative total of 67 Member States were identified as having imbalances (51) or excessive imbalances (16).
Ve 39 z 51 případů nerovnováhy nedošlo v následujícím roce k žádné změně, u pěti členských států bylo hodnocení sníženo na „nadměrná nerovnováha“ a sedm členských států svou nerovnováhu napravilo. 
In 39 of the 51 cases showing imbalances there was no change the following year, while five Member States were escalated to “excessive imbalances” and seven managed to correct their imbalances.
Z 16 členských států s nadměrnou nerovnováhou se pouze dvěma podařilo v následujícím roce z této kategorie vystoupit. 
Of the 16 Member States with excessive imbalances, only two managed to exit the category the following year.