natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Závěry a doporučení 56 107 Specializované programy financování z EU zaměřené na vyřazování jaderných zařízení z provozu nevytvořily řádné pobídky pro včasné a nákladově efektivní vyřazování z provozu. 
Conclusions and 56 recommendations 107 The dedicated EU funding programmes for nuclear decommissioning have not created the right incentives for timely and cost‐effective decommissioning.
Od roku 2011, kdy jsme zveřejnili svoji předchozí zprávu, bylo při vyřazování jaderných elektráren Ignalina v Litvě, Kozloduj v Bulharsku a Bohunice na Slovensku z provozu dosaženo určitého pokroku. 
Since we published our previous report in 2011, some progress has been made in decommissioning the nuclear power plants of Ignalina in Lithuania, Kozloduy in Bulgaria and Bohunice in Slovakia.
Klíčové součásti v nekontrolovaných pásmech elektráren byly demontovány. 
Key components in the plants’ non‐controlled areas have been dismantled.
Téměř všechny projekty klíčové infrastruktury pro vyřazování z provozu však zaznamenaly zpoždění a všechny tři členské státy dosud čekají kritické úkoly spojené s prací v kontrolovaných pásmech. 
However, nearly all the key decommissioning infra‐ structure projects have experienced delays, and the critical challenges involved in working in the controlled areas still lie ahead for all three Member States.
Orgány členských států tvrdí, že elektrárny byly nevratně uzavřeny, ne všechny očekávané výstupy, které Komise používá k posouzení pokroku směrem k nevratnému uzavření, však byly zcela realizovány. 
Member State authorities claim that the plants have been irreversibly closed; however, not all of the expected outputs used by the Commission to assess progress towards irreversible closure have been fully met.
Mezera ve financování nákladů v Litvě od našeho posledního auditu narostla a nyní dosahuje 1,6 miliardy EUR. 
The financing gap in Lithuania has increased since our last audit and now stands at 1.6 billion euro.
Odhadované celkové náklady na vyřazování zařízení z provozu ve třech elektrárnách dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí nákladů na konečné uložení pak 11,4 miliardy EUR. 
The estimated cost of decommissioning at the three plants will be at least 5.7 bil‐ lion euro in total, and 11.4 billion if the cost of final disposal is included.
Při vyřazování jaderných zařízení z provozu bylo od roku 2011 dosaženo určitého pokroku, zásadní výzvy však teprve čekají 108 Od roku 2011 tři členské státy demontovaly určité klíčové součásti v nekontrolovaném pásmu a vyjma Litvy pokročily v získávání příslušných povolení k zahájení prací v kontrolovaném pásmu. 
Some decommissioning progress made since 2011 but critical challenges ahead 108 Since 2011, the three Member States have dismantled certain key components in the non‐controlled area and, except in the case of Lithuania, advanced in obtain‐ ing the relevant licences for starting work in the controlled area.
Litva toto povolení teprve musí získat a jeho udělení se nyní plánuje na rok 2022, o deset let později, než bylo původně plánováno (viz body 40 a 42). 
Lithuania has yet to obtain such a licence, the granting of which is now scheduled for 2022, 10 years later than originally planned (see paragraphs 40 and 42).
109 Podle všech vnitrostátních orgánů dosažený pokrok znamená, že uzavření je nyní skutečně nevratné. 
109 According to all of the national authorities, the progress achieved means that closure is now effectively irreversible.
Očekávané výstupy, které Komise používá k posouzení pokroku směrem k nevratnému uzavření, však dosud žádná ze tří elektráren zcela nerealizovala. 
However, the expected outputs by which the Commission assesses progress towards irreversible closure have not yet been fully met at any of the three plants.
Návrhy demontáže jader reaktorů / primárních okruhů dosud nejsou úplné a v budovách reaktorů proběhly dosud jen drobné práce. 
The designs for the dismantling of the reactor cores/primary circuits are not yet complete and only minor works in the reactor building have been carried out to date.
To znamená, že všechny tři členské státy dosud čekají kritické úkoly spojené s prací v kontrolovaných pásmech, včetně budov reaktorů (viz body 38–42). 
This means that the critical challenges involved in working in the controlled areas, including the reactor buildings, still lie ahead for all three Member States (see paragraphs 38 to 42).
110 Došlo k jistému pokroku při zřizování infrastruktury pro nakládání s odpadem, mnoho projektů klíčové infrastruktury ve třech členských státech však v období let 2011–2015 zaznamenalo zpoždění (viz body 43 a 59–71). 
110 There has been some progress in putting in place waste management infra‐ structure, but many key infrastructure projects in the three Member States experienced delays in the 2011‐2015 period (see paragraphs 43 and 59 to 71).
Nejdelší zpoždění nastala v Litvě, kde bylo konečné datum vyřazení z provozu od roku 2011 odloženo o dalších devět let na rok 2038 (viz body 59–63). 
The longest delays have been in Lithuania, where the decommissioning end date has, since 2011, been postponed by a further 9 years to 2038 (see paragraphs 59 to 63).
Závěry a doporučení 57 111 V každém ze tří členských států přetrvávají problémy, například závislost na externích odbornících (viz bod 69) a nutnost zabývat se technickými řešeními, která jsou dosud první svého druhu (viz body 67–68). 
Conclusions and recommendations 57 111 Challenges remain in each of the three Member States, such as a reliance on external experts (see paragraph 69) and dealing with first‐in‐kind technical solu‐ tions (see paragraphs 67 to 68).
Nedostatek kvalifikovaných a zkušených inženýrů, který panuje v celé EU, představuje riziko, zvláště v Litvě (viz bod 70). 
The EU‐wide shortage of qualified, experienced engineers poses a risk, particularly in Lithuania (see paragraph 70).
Doporučení 1 – Zajistit pokrok při vyřazování zařízení z provozu Tři dotčené členské státy by měly: a) dále zlepšit své postupy řízení projektů, aby měly potřebnou infrastrukturu pro nakládání s odpadem a vyhořelým palivem k dispozici v plánovanou dobu; b) přijmout opatření k budování své vlastní technické kapacity, aby dosáhly větší rovnováhy mezi interně a externě zajišťovanými odbornými službami; c) nalézt lepší způsoby výměny osvědčených postupů a technických znalostí, a to jak mezi sebou navzájem, tak v rámci širšího společenství pro vyřazování jaderných zařízení z provozu v EU a v jiných zemích. 
Recommendation 1 — Ensure progress in decommissioning The three Member States concerned should: (a) further improve their project management practices in order to have the necessary waste and spent fuel management infrastructure in place when planned; (b) take steps to build up their own technical capacity, so as to achieve a better balance between in‐house and external expertise; (c) find better ways to exchange best practices and technical knowledge, both among themselves and with the wider nuclear decommissioning community in the EU and beyond.
Komise by těmto snahám měla nákladově efektivním způsobem napomáhat. Cílové datum provedení: do konce roku 2017. 
The Commission should facilitate this in a cost‐effec‐ tive way. Target implementation date: By end 2017.
112 Projekty financované v rámci programů pomoci EU pro vyřazování jaderných zařízení z provozu se netýkají konečného uložení, nýbrž jen přechodného skladování vyhořelého jaderného paliva. 
112 The projects funded under the EU’s nuclear decommissioning assistance pro‐ grammes do not relate to final disposal, but only to the interim storage of spent nuclear fuel.
Výstavba konečného úložiště vyhořelého jaderného paliva si může vyžádat několik desetiletí a vysokou míru finančních závazků. 
It can take several decades and high levels of financial commitment to develop a final disposal site for spent nuclear fuel.
Tento úkol může být složitý, neboť některé země, které generují malé objemy radioaktivního odpadu, mají omezené finanční zdroje nebo jim chybí vhodné geologické podmínky. 
Doing so might be diffi‐ cult for some countries which generate low volumes of radioactive waste, have limited financial resources or lack appropriate geological conditions.
Rozhovory ve třech členských státech týkající se možných řešení konečného uložení vysoce aktivního odpadu a vyhořelého jaderného paliva, jimiž mohou být řešení vnitrostátní nebo regionální, se dosud nacházejí ve fázi přípravy koncepcí (viz body 48–58). 
Talks in the three Member States regarding potential final disposal solutions for high‐level waste and spent nuclear fuel, which may be national or regional solutions, are still only at a conceptual stage (see paragraphs 48 to 58).
Komise je povinna podávat zprávy o plánech členských států v této oblasti, dosud tak ale nečiní (viz bod 53). 
The Commission is required to report on Member States’ plans in this area, but has not yet done so (see paragraph 53).
Závěry a doporučení 58 Doporučení 2 – Řešení pro konečné uložení vyhořelého jaderného paliva a) Komise by spolu se všemi příslušnými členskými státy EU měla zkoumat možnosti uložení vyhořelého paliva a vysoce aktivního odpadu včetně případných regionálních řešení a řešení na bázi EU a řádně přihlédnout k ochraně, bezpečnosti a nákladové efektivnosti alternativ. 
Conclusions and recommendations 58 Recommendation 2 — Solutions for the final disposal of spent nuclear fuel (a) The Commission should, together with all relevant EU Member States, explore options for the disposal of spent fuel and high‐level waste, including any regional and other EU‐based solutions, duly considering safety, security and the cost‐effectiveness of the alternatives.
Komise by měla přehled těchto záležitostí uvést ve své první zprávě Evropskému parlamentu a Radě o směrnici o radioaktivním odpadu. 
The Commission should in‐ clude a review of this matter in its first report to the European Parliament and the Council on the implementation of the radioactive waste directive.
Cílové datum provedení: zahájení okamžitě, zveřejnění zprávy nejpozději do poloviny roku 2017. b) Tři členské státy by souběžně měly pokročit ve svých plánech týkajících se konečného uložení odpadu, aby stanovily úplnější odhady nákladů a plány financování konečného uložení vyhořelého paliva a radioaktivního odpadu, jak požaduje směrnice o radioaktivním odpadu. 
Target implementation date: to start immediately; publication of report by mid 2017 at the latest. (b) The three Member States should, in parallel, progress with their plans for final disposal, in order to establish more complete cost estimates and finan‐ cing plans for the disposal of spent fuel and radioactive waste, as required by the radioactive waste directive.
Cílové datum provedení: do poloviny roku 2017. 
Target implementation date: by mid 2017.
Odhadované náklady na vyřazování zařízení z provozu dosáhnou nejméně 5,7 miliardy EUR, při zahrnutí nákladů na konečné uložení pak dvojnásobku této částky 113 Odhady nákladů na vyřazování zařízení z provozu se v rámci všech tří programů v letech 2010–2015 zvýšily o 40 % ze 4,1 miliardy EUR na 5,7 miliardy EUR (viz body 73–74). 
Estimated cost of decommissioning will be at least 5.7 billion euro and double that if the cost of final disposal is included 113 Estimates of the total cost of decommissioning across the three programmes increased by 40 % between 2010 and 2015, from 4.1 billion euro to 5.7 billion euro (see paragraphs 73 to 74).
Započítají-li se náklady spojené s konečným uložením vyhořelého jaderného paliva, mohly by se celkové náklady zdvojnásobit a dosáhnout 11,4 miliard EUR (viz body 93–99). 
If costs associated with the final disposal of spent nu‐ clear fuel are included, the full cost could double, reaching 11.4 billion euro (see paragraphs 93 to 99).
114 Nyní dostupné vnitrostátní financování a financování EU ve výši 4,0 miliardy EUR nestačí k pokrytí odhadovaných nákladů dosahujících 5,7 miliard EUR bez nákladů na konečné uložení. 
114 The currently available national and EU financing of 4.0 billion euro falls short of covering the estimated total cost of 5.7 billion euro, not including the cost of final disposal.
Do konce vyřazování zařízení z provozu tudíž existuje mezera ve financování ve výši 1,7 miliardy EUR. 
There is, therefore, a financing gap of 1.7 billion euro until the completion of decommissioning.
Na Litvu připadá 93 % této celkové mezery ve financování, neboť jí schází 1,6 miliardy (viz body 73–85). 
Lithuania accounts for 93 % of this overall finan‐ cing gap, with a shortfall of 1.6 billion (see paragraphs 73 to 85).
Mezery ve financování odhadované Bulharskem a Slovenskem v současnosti činí 28 milionů EUR a 92 milionů EUR (viz bod 84). 
The financing gaps estimated by Bulgaria and Slovakia now amount to 28 and 92 million euro respectively (see paragraph 84).
Závěry a doporučení 59 115 Podle mezinárodně uznávané zásady „znečišťovatel platí“ je povinností členského státu zajistit, aby provozovatelé jaderných elektráren splnili své závazky jakožto znečišťovatelé, a vyhradit dostatečné finanční zdroje k pokrytí úplných nákladů na vyřazování zařízení z provozu a konečné uložení (viz body 20 a 93). 
Conclusions and recommendations 59 115 According to the internationally recognised ‘polluter pays’ principle, it is the responsibility of the Member State to ensure that nuclear power plant operators fulfil their obligations as the polluter, and set aside sufficient financial resources to cover the full cost of decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 93).
Všechny tři členské státy zřídily specializované vnitrostátní fondy k financování svých vnitrostátních politik pro bezpečné nakládání s radioaktivním odpadem a jeho uložení a pro vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
All three Member States have set up dedicated national funds to finance their national policies for the safe management and disposal of radioactive waste and for the decommissioning of nuclear installations.
Dosud však byly vnitrostátní fondy ve všech třech programech vyřazování jaderných zařízení z provozu využívány jen málo a zdroje v těchto fondech jsou nadále omezené, zejména v Litvě (viz body 89–92). 
However, to date, little use has been made of national funds in the three nuclear decommissioning programmes, and resources in these funds remain limited, particularly in Lithuania (see paragraphs 89 to 92).
116 V důsledku toho je spolufinancování projektů vnitrostátními fondy spíše vzácnou výjimkou než normou. 
116 As a result, the co‐financing of projects with national funds has been the rare exception rather than the norm.
Ačkoli oproti ostatním fondům EU v těchto programech neexistuje zákonný požadavek na spolufinancování projektů, právní základ uznává, že plné financování projektů z EU by mělo být povoleno jen v „dobře zdůvodněných výjimečných případech“57. 
Although, in contrast to other EU funds, there is no legal requirement in these programmes to co‐finance projects, the legal base recognises that full EU financing of projects should only be authorised in ‘well‐founded exceptional cases’57.
Pokud by tak učinila, mohla by účinněji stanovovat vhodné pobídky pro vyšší úroveň vnitrostátního spolufinancování, které by mělo být investováno do vyřazování zařízení z provozu (viz bod 92). 
Had it done so, it could have been more effective in creating the right incentives for higher levels of national co‐financing to be invested in decommissioning (see paragraph 92).
117 Konečnou odpovědnost za zajištění dostatečných finančních zdrojů pro vyřazování z provozu i pro konečné uložení nesou tyto tři dotčené členské státy (viz body 20 a 95). 
117 The three Member States are ultimately responsible for ensuring that adequate financial resources are available for both decommissioning and final disposal (see paragraphs 20 and 95).
Ve svém posouzení dopadů z roku 2011 Komise na základě posouzení potřeb členských států došla k závěru, že finanční podpora by se neměla prodlužovat za rok 2020 (viz bod 10). 
In its 2011 impact assessment, the Commission concluded, based on an assessment of the Member States’ needs, that EU financial support should not be extended beyond 2020 (see paragraph 10).
V tomto ohledu nás litevští zástupci upozornili zejména na příslušné protokoly přístupové smlouvy (viz bod 83 a poznámka pod čarou č. 42). 
In this regard, Lithu‐ anian representatives drew our attention, in particular, to their accession treaty protocols (see paragraph 83 and footnote 42).
Doporučení 3 – Dodržování zásady „znečišťovatel platí“ skrze zvýšení vnitrostátního financování pro období let 2014–2020 a následující Tři dotčené členské státy by měly uznat svou roli při zajišťování toho, aby byla dodržována zásada „znečišťovatel platí“, a měly by být připraveny použít vnitrostátní finanční prostředky ke krytí nákladů na vyřazení z provozu, jakož i nákladů na konečné uložení, a to jak ve stávajícím období financování, tak posléze. 
Recommendation 3 — Respecting the polluter pays principle by increasing national financing for 2014‐2020 and beyond The three Member States should recognise their own role in ensuring that the polluter pays principle is respected, and be prepared to use national funds to cover decommissioning costs, as well as the cost of final disposal, both in the current financing period and thereafter.
Cílové datum provedení: začít se zvyšováním vnitrostátního financování od ročních pracovních programů na rok 2017. 
Target implementation date: starting with an increase in national co-financing from the 2017 annual work programmes.
57 Ustanovení 17. bodu odůvodnění nařízení Rady (Euratom) č. 
57 Recital 17 of Council Regulation (Euratom) No 1368/2013 and recital 15 of Council Regulation (Euratom) No 1369/2013.
Závěry a doporučení 60 Doporučení 4 – Navýšit vnitrostátní spolufinancování v programovém období 2014–2020 Komise by měla usilovat o navýšení vnitrostátního spolufinancování v programovém období 2014–2020. 
Conclusions and recommendations 60 Recommendation 4 — Increase in national co‐financing in the 2014‐2020 financing period The Commission should seek increases in national co‐financing during the 2014‐ 2020 financing period.
Měla by například rozhodnutím Komise jasně vymezit „dobře zdůvodněné výjimečné“ okolnosti, za nichž mohou být projekty plně financovány EU v rámci pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu. 
It should define clearly, for example in a Commission deci‐ sion, the ‘well‐founded exceptional’ conditions under which projects can be fully financed by the EU under the nuclear decommissioning assistance programmes.
Cílové datum provedení: do konce prosince 2017. 
Target implementation date: by the end of December 2017.
Doporučení 5 – Ukončit specializované programy financování pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na Slovensku z provozu po roce 2020 Specializované programy financování pro vyřazování jaderných zařízení v Litvě, Bulharsku a na Slovensku z provozu by měly být po roce 2020 ukončeny. 
Recommendation 5 — Discontinue dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bulgaria and Slovakia after 2020 Dedicated funding programmes for nuclear decommissioning in Lithuania, Bul‐ garia and Slovakia should be discontinued after 2020.
Bude-li stanovena jasná potřeba využití fondů EU po roce 2020 v jednom nebo více z těchto tří členských států, mělo by jakékoli budoucí financování EU navržené Komisí a schválené normotvůrcem zahrnovat vhodné pobídky k vyřazování zařízení z provozu, včetně časového omezení a odvození částek z příslušných úrovní spolufinancování poskytovaného členskými státy. 
If a clear need for the use of EU funds beyond 2020 is established, in one or more of these three Member States, any future EU funding proposed by the Commission and agreed by the legislator should include the right incentives to pursue decommissioning, includ‐ ing by being time limited and by being based on appropriate levels of Member State co‐financing.
Cílové datum provedení: do konce roku 2018, dle potřeby. 
Target implementation date: by the end of 2018, if necessary.
118 Počty zaměstnanců se ve všech třech elektrárnách snížily. 
118 Staff levels have declined at all three plants.
V elektrárně Ignalina v Litvě, v níž bylo palivo odstraněno jen z jednoho ze dvou jader reaktorů a která na základě povolení k provozu stále funguje, zůstávají počty zaměstnanců, a tudíž i náklady financované EU, vysoké. 
However, at Ignalina in Lithuania, where only one of the two reactor cores has been defuelled, and which still oper‐ ates under an operational licence, staff levels, and hence costs funded by the EU, remain high.
Třetina zaměstnanců nadále pracuje na bezpečné údržbě zařízení. 
A third of the staff continues to work on safe plant maintenance.
Vzhledem k nedostatku spolufinancování a místním hospodářským a sociálním problémům, které jsou spojeny s vyřazováním elektrárny Ignalina v Litvě z provozu, existuje nebezpečí, že počet zaměstnanců převýší potřeby programu vyřazování z provozu a financování EU určené na vyřazování z provozu bude použito k podpoře této zaměstnanosti (viz body 80–81). 
Given the lack of co‐financing and the local economic and social challenges involved in decommissioning at Ignalina, Lithuania, there is a risk of staffing exceeding the needs of the decommissioning programme, and of EU dedicated decommissioning financing being used to support such employment (see para‐ graphs 80 to 81).
Závěry a doporučení 61 Doporučení 6 – Financování EU pouze na náklady na vyřazování z provozu Komise by měla umožňovat použití financování EU v rámci programů pomoci pro vyřazování jaderných zařízení z provozu jen ke krytí nákladů na zaměstnance, kteří v plném rozsahu pracují na činnostech týkajících se vyřazování z provozu. 
Conclusions and recommendations 61 Recommendation 6 — EU funding only for cost of decommissioning The Commission should allow EU financing under the nuclear decommissioning assistance programmes to be used to finance only the costs of staff working fully on decommissioning activities.
Cílové datum provedení: od ročních pracovních programů na rok 2017 a následně. 
Target implementation date: from the 2017 annual work programmes and beyond.
119 Posouzení, které Komise provedla ohledně toho, zda plány financování a plány vyřazování z provozu splňují předběžné podmínky, bylo nedostatečné (viz body 86–88). 
119 The Commission’s assessment as to whether the financing and decommissioning plans fulfil the ex ante conditionalities has been inadequate (see paragraphs 86 to 88).
Doporučení 7 – Zlepšení dohledu Komise Komise by měla dokončit své posouzení předběžných podmínek. 
Recommendation 7 — Improving Commission oversight The Commission should complete its assessment of the ex ante conditionalities.
Cílové datum provedení: do konce října 2016. 
Target implementation date: by the end of October 2016.
120 Účetní evidence závazků a podmíněných závazků z titulu budoucích nákladů spojených s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a konečným uložením vyhořelého paliva se v jednotlivých členských státech liší. 
120 The accounting treatment of liabilities and contingent liabilities for future costs associated with nuclear decommissioning and the final disposal of spent nuclear fuel varies among the three Member States.
Skutečnost, že budoucí náklady nejsou vždy zaúčtovány jako rezervy a/nebo uvedeny v příloze k účetní závěrce, omezuje transparentnost a narušuje schopnost příslušných orgánů náležitě plánovat, jak budou hrazeny budoucí náklady na vyřazování zařízení z provozu a uložení odpadu (viz body 100–103). 
The fact that future costs are not al‐ ways recognised as provisions and/or included in the notes to the accounts limits transparency and hampers the relevant authorities’ ability to plan adequately how to meet future decommissioning and disposal costs (see paragraphs 100 to 103).