natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Také byl navržen nový přístup, který má zajistit efektivní využívání evropských strukturálních a investičních fondů, a to zejména prostřednictvím silného sepětí s prioritami strategie Evropa 2020, využívání principu podmíněnosti, podpory koncentrace zdrojů a stanovení jejich priorit a zavádění výkonnostních pobídek. 
A new approach has also been designed to ensure an effective use of the European structural and investment funds, notably through a strong alignment with the priorities of the Europe 2020 strategy, the recourse to conditionality, the promotion of concentration and prioritisation of resources and the introduction of performance incentives.
Cíle Unie jsou definovány ve Smlouvách a je nutno usilovat o jejich dosažení a respektovat je (např. společná zemědělská politika). 
The Union’s objectives are defined in the treaties and have to be pursued and respected (e.g. the common agricultural policy).
V tomto rámci se prostředky z rozpočtu EU přidělují na různé činnosti a co nejvíce se přitom zohledňují měnící se hlavní priority EU (tj. Lisabonská strategie, strategie Evropa 2020). 
Within this framework, the EU budget is allocated to the various activities and aligned as much as possible with the changing headline EU priorities (i.e. Lisbon strategy, Europe 2020 strategy).
S novým VFR se hlavy států a předsedové vlád rozhodli, že je nutno zmobilizovat všechny politiky, nástroje a právní akty i finanční nástroje EU ve snaze o dosažení cílů této strategie. 
With the new MFF, Heads of State and Government have decided that all EU policies, instruments and legal acts, as well as financial instruments, should be mobilised to pursue the strategy’s objectives.
To Unii vedlo k tomu, aby navrhla rozpočet se silnou celoevropskou logikou, navrženým tak, aby byl hnací silou růstové strategie Evropa 2020. 
This has led it to propose a budget with a strong pan-European logic, designed to drive the Europe 2020 growth strategy.
(3) Výroční zpráva za rok 2013, body 10.53–10.55. 
(3) The 2013 annual report, paragraphs 10.53 to 10.55.
C 373/86 Úřední věstník Evropské unie 10.11.2015 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ODPOVĚDI KOMISE 3.6. Část 1 této kapitoly se zaměřuje na vztah této strategie k rozpočtovému cyklu EU, na vazby mezi strategií a cíli na nižší úrovni, dále na monitorování Komise, na to, jak rozpočet EU přispívá k plnění cílů strategie Evropa 2020 a jak o tom Komise vykazuje informace. 
EN C 373/86 Official Journal THE COURT’S OBSERVATIONS 3.6. This part of the chapter considers the relationship of the strategy to the EU’s budgetary cycle, the links between the strategy and the lower-level objectives, and the Commission’s monitoring and reporting of the EU budget’s contribution to Europe 2020.
Z těchto důvodů jsme nepřezkoumávali příspěvky členských států k plnění strategie Evropa 2020 ani jiné povinnosti Komise, mezi něž například patří její legislativní úloha nebo její role při tvorbě politiky či v evropském semestru(4). 
Thus we did not examine the Member States’ contributions towards Europe 2020, nor the Commission’s other responsibilities, such as its legislative role, its role in policymaking or in the European Semester (4).
Tato kapitola proto nepřezkoumává dosavadní výsledky politik u strategie Evropa 2020. 
Consequently this chapter does not examine the policy achievements to date of Europe 2020.
Období, kterého se strategie Evropa 2020 týká, není sladěno s rozpočtovým cyklem EU 3.7. 
The period covered by the Europe 2020 strategy is not aligned with the EU’s budgetary cycle 3.7.
Rozpočtový cyklus EU je znám též pod názvem víceletý finanční rámec (5). Realizuje se v sedmiletých blocích. 
The EU’s budgetary cycle is known as the multiannual financial framework (MFF)(5), and runs in seven-year blocks.
Víceletý finanční rámec stanovuje maximální částky, které mohou být každoročně z rozpočtu EU vynaloženy na široké oblasti politiky. 
The MFF sets the maximum amount that can be spent by the EU budget each year for broad policy areas.
Pro strategii Evropa 2020 jsou relevantními obdobími víceletého finančního rámce období 2007–2013 a 2014–2020. 
For the Europe 2020 strategy, the relevant MFF periods are 2007-2013, and 2014-2020.
Přidělování prostředků na okruhy víceletého finančního rámce a členským státům se odehrává během jednání o víceletém finančním rámci. 
The allocation of funds to MFF headings and to Member States takes place during these MFF negotiations.
Víceletý finanční rámec rovněž vede k řadě změn v legislativním rámci upravujícím využívání prostředků EU (včetně požadavků na monitorování a vykazování informací). 
The MFF leads to a number of changes in the legislative framework governing the use of EU funds, including monitoring and reporting requirements.
Období víceletého finančního rámce nebyla s obdobími strategií EU (2000–2010 a 2010–2020) nikdy sladěna. 
The MFF periods have never been in line with the EU’s strategy periods (2000-2010 and 2010-2020).
V důsledku toho je pro Komisi těžší monitorovat příspěvek rozpočtu EU k plnění celkové strategie EU v období víceletého finančního rámce 2007–2013 a podávat o tom zprávy. 
This made it more difficult for the Commission to monitor and report on the contribution of the EU budget to the EU’s overall strategy for the 2007-2013 MFF period.
Ve své odpovědi na naši výroční zprávu za rok 2013 tak Komise vysvětlovala, že „v době, kdy byl schvalován víceletý finanční rámec na období 2007–2013 a kdy byla zavedena opatření týkající se monitorování, hodnocení a podávání zpráv, nebyla strategie Evropa 2020 ještě přijata. 
Thus in its reply to our 2013 annual report, the Commission explained that ‘the Europe 2020 strategy had not been adopted when the 2007-2013 MFF was adopted and the monitoring, evaluation and reporting arrangements put in place.
VFR na období 2014–2020 byl navržen s cílem soustředit se na realizaci strategie Evropa 2020. 
The 2014-2020 MFF has been designed with a view to concentrate on delivering on the Europe 2020 strategy.
Období VFR 2007–2013 se sice plně neshoduje s obdobím, na které se vztahuje strategie Evropa 2020, to však nutně neznamená nedostatek souladu s celkovou strategií. 
The 2007-2013 MFF period may not have fully coincided with the period covered by the Europe 2020 strategy. This, however, does not imply a lack of alignment with the overall strategy.
Kromě toho do aktuálního období strategie Evropa 2020 plně spadá období VFR 2014–2020 a má také stejné koncové datum. 
Moreover, the 2014-2020 MFF period falls entirely within and has the same end date as the current Europe 2020 strategy period.
10.11.2015 Úřední věstník Evropské unie C 373/87 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 3.10. 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/87 THE COURT’S OBSERVATIONS THE COMMISSION’S REPLIES 3.10.
Změnit rámec pro monitorování a podávání zpráv uprostřed období víceletého finančního rámce není jednoduché. 
It is not easy to change the framework for monitoring 3.10. The Commission is monitoring and reporting on the and reporting in the midst of an MFF period.
Rámec pro monitorování a podávání zpráv byl se strategií Evropa 2020 sladěn pro období víceletého finančního rámce 2014–2020. 
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought into line with Europe 2020 with the 2014-2020 MFF.
Tento nový víceletý finanční rámec sladil, jak bylo doporučeno na základě vyhodnocení Lisabonské strategie, okruhy rozpočtu EU tak, aby odrážely růstové priority strategie Evropa 2020. 
This new MFF, as recommended by evaluations of the Lisbon strategy, aligned the headings of the EU budget to reflect the growth priorities of the Europe 2020 strategy.
Platby prováděné na základě víceletého finančního rámce 2007–2013 budou pokračovat i po roce 2015. 
Payments made under the 2007-2013 MFF will continue beyond 2015.
V důsledku toho se první polovina desetiletého období strategie Evropa 2020 realizuje na základě víceletého finančního rámce koncipovaného pro jinou strategii. 
As a consequence, the first half of the 10-year Europe 2020 strategy period is taking place under an MFF designed for a different strategy.
Souhrnné podávání zpráv o provádění evropských strukturálních a investičních fondů (7) (fondů ESI) – což jsou hlavní fondy v období 2014–2020 používané k realizaci strategie Evropa 2020 – bude zahájeno v roce 2016(8), a strategické zprávy, z nichž bude vycházet debata o příspěvků ESI fondů k plnění strategie 2020, se plánují na roky 2017 a 2019 (9). 
Summary reporting on the implementation of the European Structural and Investment Funds (7) (the ESI funds) — the main 2014-2020 funds used to deliver the Europe 2020 strategy — will start in 2016 (8); and strategic reports informing the debate on the contribution of the ESI funds to Europe 2020 are expected in 2017 and 2019 (9).
V této souvislosti se ve dvou dalších oddílech této části kapitoly pojednává o dvou klíčových prvcích pro účinné monitorování strategie Evropa 2020 a pro podávání zpráv o jejím provádění: jednak o potřebě převést vysoké politické ambice na operativní cíle pro rozpočet EU a jednak o tom, zda Komise byla schopna řešit přirozené obtíže s monitorováním a podáváním zpráv. 
Against this background, the next two sections of this part of the chapter consider two key building blocks for effective monitoring and reporting on Europe 2020: translating high-level political aspirations into operational objectives for the EU budget, and whether the Commission was able to address the inherent difficulties in monitoring and reporting.
(7) Fondy ESI zahrnují Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF). 
(7) The ESI funds comprise the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the Cohesion Fund (CF), the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and the European Maritime and Fisheries Fund (EMFF).
(8) Kromě Iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí, u níž bylo podávání zpráv zahájeno v dubnu 2015. 
(8) Except for the Youth Employment Initiative reporting for which started in April 2015.
(9) Článek 53 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/ 2013 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320). 
(9) Regulation (EU) No 1303/2013, of the European Parliament and of the Council (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320), Article 53.
C 373/88 Úřední věstník Evropské unie 10.11.2015 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA Priority, hlavní cíle a stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 ani tematické cíle nefungují jako operační cíle 3.13. 
EN C 373/88 Official Journal of the European Union 10.11.2015 THE COURT’S OBSERVATIONS Europe 2020 priorities, headline targets and flagship initiatives as well as thematic objectives do not serve as operational objectives 3.13.
Evropa 2020 je rámcová politická strategie. 
Europe 2020 is a high-level political strategy.
Jak jsme již konstatovali v minulosti, rámcové, obecné cíle nemohou být dostatečně zacílené na to, aby byly účelné na nižších, operačních úrovních(10). 
As we have noted previously, high-level general objectives may not be sufficiently focused to be useful at lower operational levels (10).
Tyto operační cíle je zapotřebí provázat se strategií Evropa 2020. 
These operational objectives need to be linked to the Europe 2020 strategy.
Tři priority, pět hlavních cílů, sedm stěžejních iniciativ 3.14. 
Three priorities, five headline targets, seven flagship initiatives 3.14.
Se strategií Evropa 2020 se pojí celá řada cílových hodnot, iniciativ a cílů, jak dokládá rámeček 3.2. 
A number of targets, initiatives and objectives are associated with Europe 2020, as illustrated in Box 3.2.
V tomto oddíle a v oddílech následujících proto zkoumáme, zda je vztah mezi těmito různými prvky koherentní: zda jsou rámcové cíle, vyjádřené ve strategii Evropa 2020, převedeny na operační prvky, což umožnuje řídícím pracovníkům monitorovat příspěvek rozpočtu EU k plnění této strategie a podávat o tom zprávy. 
This and the following sections therefore examine whether the relationship between these different elements is coherent: whether the high-level objectives given expression in the Europe 2020 strategy are translated into operational elements which allow managers to monitor and report on the contribution made by the EU budget to the strategy.
3.13. 
THE COMMISSION’S REPLIES 3.13.
Strategie Evropa 2020 od počátku spoléhá na úzkou spolupráci s členskými státy, které mají klíčový význam pro její úspěšnost. 
From the beginning, the strategy has relied on a close partnership with Member States, which are key for its success.
Evropa 2020, která ani zdaleka není celounijní, hierarchickou strategií, je založena na zapojení všech příslušných aktérů na celoevropské, celostátní, regionální i místní úrovni. 
Far from being an EU-level, top-down strategy, Europe 2020 is based on the involvement of all relevant actors at European, national, regional and local level.
Politické ambice Evropy 2020 se konkretizují definováním cílů a inspirovaly architekturu rozpočtu EU. 
The political aspirations of Europe 2020 are made concrete by the definition of targets and have inspired the architecture of the EU budget.
Promítly se do právního základu programů financovaných z rozpočtu EU. 
They have been translated into the legal basis of the programmes financed from the EU budget.
Viz odpověď Komise k bodu 3.1. 
See Commission reply to paragraph 3.1.
(10) Viz výroční zpráva za rok 2012, bod 10.10. 
(10) See the 2012 annual report, paragraph 10.10.
CS 10.11.2015 Úřední věstník Evropské unie C 373/89 Rámeček 3.2 – priority strategie Evropa 2020 – inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (bod 3.15) Hlavní cíle strategie Evropa 2020 (body 3.16–3.17) 1. 
EN 10.11.2015 Official Journal of the European Union C 373/89 Box 3.2 — Europe 2020 priorities — smart, sustainable and inclusive growth (paragraph 3.15) Europe 2020 headline targets (paragraphs 3.16 and 3.17) 1.
Zaměstnanost: zaměstnáno má být 75 % lidí ve věkové kategorii 20–64 let. 
Employment: 75 % of 20-to 64-year-olds to be employed.
Výzkum a vývoj: do oblasti výzkumu a vývoje by měla být investována 3% hrubého domácího produktu EU. 3. 
Research and Development (R&D): 3 % of the EU's gross domestic product (GDP) to be invested in R&D. 3.
Změna klimatu a energetická udržitelnost: snížit emise skleníkových plynů o 20 % (nebo dokonce o 30%, pokud k tomu budou vytvořeny podmínky) ve srovnání se stavem v roce 1990, zvýšit podíl energie z obnovitelných zdrojů na 20% a o 20% zvýšit energetickou účinnost. 
Climate change and energy sustainability: greenhouse gas emissions 20 % (or even 30 %, if the conditions are right) lower than 1990; 20 % of energy from renewables; 20 % increase in energy efficiency.
Vzdělávání: snížit poměř předčasného ukončení školní docházky pod 10 %; alespoň 40 % osob ve věku 30–34 let, kteří dokončí terciární vzdělávání. 5. 
Education: reducing the rates of early school leaving below 10 %; at least 40 % of 30-to 34-year-olds completing third-level education. 5.
Boj proti chudobě a sociálnímu vyloučení: snížit nejméně o 20 milionů počet lidí, kteří žijí v chudobě a sociálním vyloučení nebo se ocitli na pokraji chudoby a sociální vyloučení jim hrozí. 
Fighting poverty and social exclusion: at least 20 million fewer people in or at risk of poverty and social exclusion.
Stěžejní iniciativy strategie Evropa 2020 (body 3.18– 3.21) Inteligentní růst: 1. 
Europe 2020 flagship initiatives (paragraphs 3.18 to 3.21) Smart growth: 1.
Digitální agenda pro Evropu 2. 
Digital agenda for Europe. 2.
Unie inovací 3. 
Innovation Union. 3.
Mládež v pohybu Udržitelný růst: 4. 
Youth on the move.
Průmyslová politika pro věk globalizace Růst podporující začlenění: 6. 
Resource-efficient Europe. 5. An industrial policy for the globalisation era.
Program pro nové dovednosti a pracovní místa 7. 
An agenda for new skills and jobs.
Evropská platforma pro boj proti chudobě Tematické cíle (pouze pro fondy ESI) (body 3.22– 3.25) 1. 
European platform against poverty. Thematic objectives (for ESI funds only) (paragraphs 3.22 to 3.25) 1.
Posílení výzkumu, technologického rozvoje a inovací 2. 
Strengthening research, technological development and innovation 2.
Zlepšení přístupu, využití a kvality informačních a komunikačních technologií 3. 
Enhancing access to, and use and quality of ICT. 3.
Zvýšení konkurenceschopnosti malých a středních podniků, odvětví zemědělství (v případě EZFRV) a odvětví rybářství a akvakultury (v případě ENRF) 4. 
Enhancing the competitiveness of small and medium enterprises (SMEs), of the agricultural sector (for the EAFRD) and of the fishery and aquaculture sector (for the EMFF). 4.
Podpora přechodu na nízkouhlíkové hospodářství ve všech odvětvích 5. 
Supporting the shift towards a low-carbon economy in all sectors. 5.
Podpora přizpůsobení se změně klimatu, předcházení rizikům a řízení rizik 6. 
Promoting climate change adaptation, risk prevention and management. 6.
Podpora udržitelné dopravy a odstraňování překážek v klíčových síťových infrastrukturách 8. 
Promoting sustainable transport and removing bottlenecks in key network infrastructures. 8.
Podpora udržitelné zaměstnanosti, kvalitních pracovních míst a mobility pracovních sil 9. 
Promoting sustainable and quality employment and supporting labour mobility. 9.
Podpora sociálního začleňování a boj proti chudobě a diskriminaci 10. 
Promoting social inclusion, combating poverty and any discrimination. 10.
Investice do vzdělávání, odborné přípravy a odborného výcviku k získávání dovedností a do celoživotního učení 11. 
Investing in education, training and vocational training for skills and lifelong learning. 11.
Posilování institucionální kapacity veřejných orgánů a zúčastněných stran a přispívání k účinné veřejné správě 
Enhancing institutional capacity of public authorities and stakeholders and efficient public administration.
Na nejvyšší úrovni u strategie Evropa 2020 jsou tři priority pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění spolu s pěti hlavními cíli uvedenými v rámečku 3.2. 
At the highest level of Europe 2020 are the three priorities for smart, sustainable and inclusive growth, together with the five headline targets set out in Box 3.2.
Vztahy mezi prioritami a hlavními cíli jsou četné a komplexní. 
However, the relationships between the priorities and headline targets are multiple and complex.
Například definice hlavních cílů je, že „nejsou vyčerpávající“ a že „sestávají“ že tří priorit(11); chybí jasná vazba mezi jednotlivými cíli a prioritami. 
For example, the headline targets are defined as ‘non-exhaustive’ and ‘representative’ of the three priorities(11); there is no clear link between the individual targets and priorities.
Hlavní cíle jsou v zásadě politickými ambicemi(12). 
The headline targets are essentially political aspira-tions(12).
S výjimkou cílů souvisejících s emisemi skleníkových plynů a energie z obnovitelných zdrojů nejsou hlavní cíle podpořeny právně závazným rámcem na úrovni EU. 
With the exception of the targets relating to greenhouse gas emissions and renewable energy, the headline targets are not supported by a legally binding framework at the EU level.
Příspěvek rozpočtu EU není v kontextu dosahování hlavních cílů samostatně identifikován. 3.17. 
The EU budget contribution is not identified separately in the context of the achievement of the headline targets. 3.17.
Skutečnost, že hlavní cíle nejsou pevně stanovenými, operačními cíli, je doložena rovněž způsobem, jakým byly tyto cíle transponovány do jednotlivých cílů za každý členský stát. 
That the headline targets are not hard, operational targets is also exemplified by the way that they have been transposed into separate targets for each Member State.
U dvou hlavních cílů by v případě, že by všechny členské státy úspěšně splnily své národní cíle, celkových hlavních cílů na úrovni EU stejně nebylo dosaženo: a) splnění všech národních cílů by vedlo k míře zaměstnanosti ve věkové kategorii 20–64 na úrovni 74%, což je pod úrovní celkového cíle EU, který je 75 %; 3.15. 
For two headline targets, if each Member State were successful in achieving its own national targets, the overall headline targets at EU level would still not be achieved. (a) fulfilling all national targets would yield an employment rate for the population aged 20 to 64 of 74 %, below the 75 % EU headline target; of the European Union 10.11.2015 THE COMMISSION’S REPLIES 3.15.
Tyto cíle se ani nemají vzájemně vylučovat ani nemají sloužit jen jedné ze tří priorit. 
These targets are neither meant to be mutually exclusive, nor are they intended to serve just one of the three priorities.
Existuje jasná souvislost mezi jednotlivými cíli a třemi prioritami spočívajícími v inteligentním a udržitelném růstu podporujícím začlenění. 
There is a clear link between the individual targets and the triptych of smart, sustainable and inclusive growth.
Cíle byly vybrány tak, aby se vzájemně posilovaly a společně přispívaly ke všem třem rozměrům priorit strategie Evropa 2020. 
The targets were chosen to be mutually reinforcing and contributing altogether to the three dimensions of the triptych.
Cíle jsou záměrně definovány tak, aby nebyly vyčerpávajícím výčtem, a nevystihují všechny hnací síly růstu. 
The targets are deliberately non-exhaustive and do not capture all levers for growth.
Jsou to příklady druhu změn, které tato strategie prosazuje a jejich účelem je poukázat na vybraný počet klíčových faktorů růstu, které jsou významné pro všechny členské státy a které by jim mohly sloužit jako vodítka při jejich činnosti. 
They are exemplary of the kind of change that the strategy is advocating and aim to highlight a selected number of key drivers for growth of relevance for all Member States, which could guide Member States’ action.
Tento zvolený přístup rovněž vychází z poučení získaných z Lisabonské strategie, jejíž priority se rozmělnily v důsledku příliš vysokého počtu cílů. 
This selected approach also comes from the lessons learnt from the Lisbon strategy, whose priorities were diluted due to the too high number of targets.
Snahou strategie Evropa 2020 bylo udržet zaměření pozornosti na to nejpodstatnější. 
Europe 2020 aimed to keep focus on the essentials.
Pokud jde o pravomoci, zůstává většina oblastí strategie Evropa 2020 v rukou členských států. 
Most of the Europe 2020 areas remain in the hands of the Member States in terms of competences.
Proto může jít EU příkladem a stanovit ambiciózní a zároveň realistické cíle, ale definování celostátních cílů zůstává politickou volbou na úrovni jednotlivých členských států. 
Therefore, the EU can lead by example and set ambitious and realistic targets, but the definition of national ones remains a political choice at national level.
Komise ani EU nejsou oprávněny vytvořit právně závazný rámec. 
The Commission/EU do not have legal competence for creating a legally binding framework.
Například, pokud jde o zaměstnanost, může Unie přijmout opatření pouze k zajištění koordinace politik zaměstnanosti členských států, zejména stanovením hlavních směrů těchto politik. 
For example, concerning employment, the Union can only take measures to ensure coordination of the employment policies of the Member States, in particular by defining guidelines for these policies.
Jak Komise vysvětlila ve svém sdělení (1), jedná se o důsledek politických rozhodnutí jednotlivých členských států. a) Viz odpověď Komise k bodu 3.16 ohledně rozdělení kompetencí mezi Unii a členské státy, jak je stanoveno v článku 5 Smlouvy o EU. 
This has been explained, in its Communication (1), by the Commission as a consequence of national political choices. (a) See Commission reply to paragraph 3.16 on the division of competences between the Union and Member States as set out in Article 5 TEU.
(11) COM(2010) 2020 v konečném znění ze dne 3. března 2010, sdělení Komise, „Evropa 2020 – Strategie pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“, oddíl 2. 
(11) COM(2010) 2020 final of 3 March 2010, Communication from the Commission, ‘Europe 2020 — A strategy for smart, sustainable and inclusive growth’, Section 2.