natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Potřebu zvýšit povědomí o nich se odráží i ve zjištěních ze zprávy Komise z roku 20178, v níž se uvádí, že z těch, kteří EURES již užívají, jich jej většina našla při vyhledávání na internetu nebo náhodou. Study on Impact of Branding for EU services for Skills and Qualifications (Studie o dopadu označování služeb EU pro oblast dovedností a kvalifikací), závěrečná zpráva, 17. března 2017. 
The need to raise awareness is reflected in 7 https://ec.europa.eu/eures/public/fr/homepage. the findings from a 2017 Commission report8 which identifies that amongst those already using EURES most found the site via web searches or by chance.
Komise vytvořila systémy pro oznamování diskriminace proti volnému pohybu, avšak rozsah této diskriminace na úrovni EU zůstává neznámý Pracovníci musí znát svá práva a mít možnost diskriminaci proti volnému pohybu pracovníků oznámit. 
The Commission has set up systems to report discrimination against freedom of movement but the scale of such discrimination at an EU level remains unknown Workers need to be aware of their rights and have the opportunity to report discrimination against the freedom of movement of workers.
Má-li se proti této diskriminaci něco podniknout, je nutné znát její rozsah a druhy. 
An understanding of the scale and types of existing discrimination is necessary if they are to be effectively addressed.
Občané si mohou stěžovat na nespravedlivé předpisy nebo rozhodnutí vnitrostátní veřejné správy prostřednictvím systému SOLVIT. 
SOLVIT is the Commission’s system enabling citizens to complain against unfair rules or decisions by national public administrations.
V roce 2016 se v systému SOLVIT řešilo 2 414 případů, které se týkaly všech aspektů jednotného trhu. 
In 2016, 2 414 cases were dealt with by SOLVIT, relating to all aspects of the single market.
Jednou kategorií stížností je volný pohyb pracovníků a také další kategorie s ním mohou nepřímo souviset. 
One complaint category is on the free movement of workers, while other categories may also be indirectly related to free movement.
Patří sem uznávání odborných diplomů, sociální zabezpečení nebo přístup ke vzdělání pro rodinné příslušníky. 
These include the recognition of professional diplomas, social security or access to education for family members.
V roce 2016 se volného pohybu pracovníků týkalo 34 případů. 
In 2016, there were 34 cases related to the free movement of workers.
V roce 2010 iniciovala Komise 33 soudních řízení proti členským státům ohledně svobody pohybu a 21 se týkalo otázek sociálního zabezpečení, které mají na tato práva nepřímý dopad. 
Since 2010, the Commission has launched 33 legal proceedings against Member States concerning the freedom of movement, and 21 related to social security issues, which indirectly impact on such rights.
Ve srovnání s 11,3 milionu mobilních pracovníků v produktivním věku v EU je počet jak případů v systému SOLVIT, tak řízení o nesplnění povinnosti velmi nízký. 
Compared to the 11.3 million movers of working age in the EU, the number of cases both from SOLVIT and the infringement procedures are very low.
Kromě systému SOLVIT zřídily některé členské státy vlastní systémy, jejichž prostřednictvím mohou občané oznamovat a řešit případy diskriminace. 
In addition to SOLVIT, some Member States have set up their own distinct systems for citizens to report and deal with cases of discrimination.
Například zahraniční pracovníci v Lucembursku mohou kontaktovat národní inspektorát práce, který může stížnost dále řešit. V jiných členských státech, například v Německu, se mohou pracovníci obracet na informační kanceláře provozované odbory, kde pracují zvláštní mediátoři, kteří mohou stížnost převzít a předat ji vnitrostátním orgánům nebo přímo kontaktovat zaměstnavatele ve snaze o urovnání sporu. 
For example, foreign workers in Luxembourg can contact the national labour inspectorate which can follow up the complaint. In other Member States such as Germany, workers may address information offices run by unions, which have specialised mediators who may take over the complaint, and refer it to national authorities or contact employers directly for a conciliation.
Mimo vlastní systém SOLVIT a síť právních odborníků prostřednictvím portálu Vaše Evropa – Poradenství ví Komise o případech oznámených v členských státech jen málo, protože se běžně Komisi nehlásí. 
Beyond its own SOLVIT system and the network of legal experts through YOUR EUROPE ADVICE, the Commission has limited knowledge of cases raised nationally, because these are not routinely reported to the Commission.
Nezná tedy celkový rozsah diskriminace proti svobodě 21 
Thus it does not know the full extent of discrimination against the freedom of movement.
Podle směrnice z roku 20149 měly členské státy do roku 2016 určit subjekty pro propagaci, analýzu, monitorování a podporu rovného zacházení s pracovníky Unie a jejich rodinnými příslušníky. 
According to a Directive from 20149, Member States had until 2016 to designate bodies for the promotion, analysis, monitoring and support of equal treatment of Union workers and members of their family.
Tyto určené subjekty mají provádět průzkumy a analýzy týkajících se neodůvodněných omezení a překážek v souvislosti s právem na volný pohyb nebo diskriminace na základě státní příslušnosti. 
These designated bodies are to conduct surveys and analyses concerning unjustified restrictions and obstacles to the right to free movement, or discrimination on the grounds of nationality.
Komise podnikla opatření proti jiným omezením mobility pracovníků, ale některé překážky přetrvávají Pracovníci mohou také narážet na překážky při volném pohybu, které sice nepředstavují porušení jejich práv, ale přesto mohou mobilitu pracovní síly ovlivnit (například uznávání kvalifikace). „Obtíže, s nimiž se (občané EU, kteří chtějí odejít, nebo kteří skutečně odejdou) musí vypořádat, mohou být také vysvětlením, proč geografická mobilita mezi členskými státy EU zůstává na poměrně nízké úrovni. 
The Commission has taken action to address other restrictions on labour mobility but some obstacles persist Workers may also face obstacles to moving which, whilst not representing an infringement to their rights, can nonetheless affect labour mobility (for instance, the recognition of qualifications).
Podle šetření pracovních sil EU žilo v roce 2011 pouze 3,1 % evropských občanů [...] v jiném než vlastním členském státě EU“10. 
“The difficulties they (EU citizens who want to move or who actually move) face go some way to explaining why geographical mobility between EU Member States has remained at a relatively low level: according to the EU Labour Force Survey, in 2011 only 3.1 % of the working age European citizens ... lived in an EU Member State other than their own”10.
V tabulce 2 jsou popsány překážky často uváděné v dokumentech Komise, které brání mobilitě pracovníků, spolu s opatřeními Komise a naším posouzením účinnosti přijatých opatření. 
Table 2 presents the obstacles identified commonly in Commission documents which hinder labour mobility, alongside the action taken by the Commission and our assessment upon the effectiveness of the actions taken.
Z tabulky vyplývá, že Komise podnikla opatření na odstranění těchto překážek mobility pracovníků. 
The table identifies that the Commission has taken actions to address these obstacles to labour mobility.
Tyto zbývající překážky je třeba vidět v souvislosti s nevyužitým potenciálem mobility pracovníků v Unii: z dostupných údajů z průzkumů v roce 2014 plyne, že asi Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/54/EU ze dne 16. dubna 2014 o opatřeních usnadňujících výkon práv udělených pracovníkům v souvislosti s jejich volným pohybem (Úř. věst. L 128, 30.4.2014, s. 8). 
But from the point of view of a European worker having the intention to work in another Member state, these are not 9 10 22 Directive 2014/54/EU of the European Parliament and of the Council of 16 April 2014 on measures facilitating the exercise of rights conferred on workers in the context of freedom of movement for workers (OJ L 128, 30.4.2014, p. 8).
COM(2013) 236 final ze dne 26.4.2013 „Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o opatřeních usnadňujících výkon práv, která jsou pracovníkům udělena v souvislosti s volným pohybem pracovníků“. 
COM(2013) 236 final of 26.4.2013 “Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on measures facilitating the exercise of rights conferred on workers in the context of freedom of movement for workers”.
22 9 10 2,9 milionu občanů EU se chtělo v následujících 12 měsících přestěhovat za prací, ale pouze něco přes 1 milion tak učinilo. 
These remaining obstacles have to be put in perspective of the unexploited potential of the Union’s labour mobility: in 2014, available survey data indicated that about 2.9 million EU citizens would have liked to move in the following 12 months, but only just over 1 million workers did so.
Tabulka 2 – Překážky bránící mobilitě pracovníků, opatření přijatá Komisí a posouzení jejich účinnosti 23 Překážky Odpovědnost Přijala Komise opatření? 
Table 2 ‐ Obstacles affecting labour mobility, action taken by the Commission and assessing its effectiveness 24 Obstacles Responsibilities Has the Commission taken action?
Nedostatek informací o zákonných právech na volný pohyb pracovníků Evropská komise Ano Komise zřídila: Vaše Evropa EURES SOLVIT Ano Chybějící dostatečné informace o pracovních příležitostech Evropská komise a členské státy Ano Komise spolu s národními veřejnými službami zaměstnanosti provozuje portál pracovní mobility EURES, který obsahuje obecné informace o národních pracovních trzích a poskytuje přímý přístup k nabídkám volných pracovních míst. Není plně odstraněna Portál pracovní mobility EURES neobsahuje všechny nabídky volných pracovních míst v dané zemi; nabídky jsou často neúplné (viz body 51–57). 
Lack of information upon legal rights to freedom of movement for workers European Commission Yes The Commission has set up: YOUR EUROPE EURES SOLVIT Yes Lack of sufficient information about job opportunities European Commission and Member States Yes The Commission is running the “EURES Job mobility portal”, in conjunction with the national PES, the portal contains general information about national labour markets and provides a direct access to job vacancies.
Rozdíly v sociálním zabezpečení Evropská komise a členské státy Ano V prosinci 2016 navrhla Komise v rámci tzv. balíčku opatření v oblasti mobility pracovních sil revizi současného nařízení č. 883/2004 a jeho prováděcího nařízení s cílem těsněji spojit výplatu dávek s členským státem, který příspěvky na sociální zabezpečení vybral, aby byl systém spravedlivější a nestrannější. 
Differences in social security European Commission and Member States Yes The Commission proposed in December 2016, as part of its “Labour Mobility package”, a revision of current Regulation 883/2004 and its implementing Regulation, focussing on more closely linking the payment of benefits to the Member State which collected the social security contributions, thus making the system fairer and more equitable.
Není plně odstraněna Členské státy nyní kladou větší důraz na doplňkové formy důchodového příjmu, které doplňují základní národní důchodové systémy. 
Not fully addressed Member States currently place more emphasis on supplementary forms of retirement income, supplementing the basic national retirement schemes.
Nařízení 98/49/ES o ochraně nároků zaměstnanců a samostatně výdělečně činných osob na penzijní připojištění neupravuje tzv. přenositelnost doplňkových důchodů, tj. možnost přenést tyto důchodové nároky při přemístění se do jiného členského státu (což je však již možné v národních důchodových systémech). 
Directive 98/49/EC on safeguarding the supplementary pension rights of employed and self‐employed persons does not cover the "portability" of supplementary pensions, i.e. ability to transfer such pension entitlements when moving to a different Member State (which is however already possible in national retirement schemes).
Uznávání odborných a vysokoškolských diplomů Evropská komise a členské státy Ano Automatické uznávání vysokoškolských diplomů Zřízení evropského rámce pro regulovaná povolání Evropský profesní průkaz (EPC) je nový nástroj usnadňující uznávání diplomů, který je k dispozici teprve od 18. ledna 2016. 
Recognition of professional and academic diplomas European Commission and Member States Yes Automatic recognition of university diplomas Setting up a European framework for regulated professions The European Professional Card (EPC) is a new tool for facilitation of recognition, available only since 18 January 2016.
Není plně odstraněna Ve zprávě o mobilitě pracovní síly z roku 2016 se uvádí, že uznávání odborných diplomů zůstává významnou překážkou mobility. 
Not fully addressed The 2016 report on labour mobility identifies that the recognition of professional diplomas remains an important obstacle to mobility.
Poznámka: Podrobnější informace o přijatých opatřeních a o tom, jak jsme je posuzovali, jsou uvedeny v příloze I této zprávy. Zdroj: EÚD. 
Note: More detailed information on the actions taken and how we assessed that is included under Annex I to this report. Source: ECA.
V následujícím příkladu v rámečku 4 se popisuje, jaká opatření Komise přijala a proč nebyla plně účinná. 
The following example in Box 4 identifies what kind of action the Commission has taken, and why this is not fully effective.
24 Rámeček 4 – Příklad opatření Komise zaměřeného na zjištěnou překážku mobility pracovníků Překážka: uznávání odborných nebo vysokoškolských diplomů Opatření: evropský profesní průkaz (EPC) Komise zavedla EPC pro všeobecné zdravotní sestry nebo ošetřovatele, farmaceuty, fyzioterapeuty, horské vůdce a realitní makléře. 
25 Box 4 ‐ Example of a Commission action addressing an identified obstacle to labour mobility Obstacle “Recognition of professional and academic diplomas” Action: The European Professional Card (EPC) The Commission introduced the EPC for nurses/healthcare professionals, chemists, physiotherapists, ski and mountain guides and estate agents.
Jedná se o elektronický doklad, k němuž žadatelé předloží příslušnému orgánu ve svém členském státě k ověření doklady požadované pro uznání kvalifikace. 
This is an electronic certificate, for which applicants submit the proofs required for recognition to the relevant authority in their home Member State for verification.
Když je dokončena dokumentární kontrola, doklady se předají příslušnému orgánu hostitelského členského státu, který pak prověří, zda je odborná kvalifikace rovnocenná. 
After completion of the documentary check, the documentary evidence is forwarded to the competent authority of the host Member State, which then examines the equivalence of the professional qualification.
Pokud výsledek této prověrky nevede k vyrovnávacím opatřením v oblasti odborné přípravy, vydá tento orgán EPC. 
If the outcome of this examination does not lead to compensatory training measures, this authority issues the EPC.
Má tak vzniknout větší transparentnost a právní jistota pro odborníky a má se zvýšit jejich mobilita. 
This is intended to create greater transparency and legal certainty for professionals and increase their mobility.
Od zavedení EPC dne 18. ledna 2016 bylo v celé EU předloženo celkem 3 239 žádostí o EPC a bylo vydáno 1 390 EPC (údaje z června 2017). 
Since the introduction of the EPC on 18 January 2016, a total of 3 239 applications have been made across the EU for EPCs, of which 1 390 have been issued (figures June 2017).
Komise sleduje toky a strukturu mobility pracovníků, ale údaje dostupné v členských státech mohou být lépe využity pro porozumění nerovnováhám na trhu práce Pro rozhodování v souvislosti s mobilitou pracovníků jak na vnitrostátní, tak na unijní úrovni je nutné shromažďovat kvalitní informace o tocích a struktuře této mobility. 
The Commission monitors labour mobility flows and patterns, however data available in Member States can be better used to understand labour market imbalances The collection of good quality data on flows and patterns of labour mobility is necessary to support decision making in the context of labour mobility at both national and EU level.
Šetření pracovních sil je největším evropským šetřením domácností o účasti na trhu práce osob ve věku 15 let a starších. 
The Labour Force Survey (LFS) is the largest European household survey data on labour participation of people aged 15 and over.
Šetření pracovních sil je hlavním zdrojem údajů, pomocí něhož Komise sleduje strukturu pohybu pracovních sil11. 
The LFS is the main data source used by the Commission to monitor patterns of labour movement11.
Výroční zpráva o mobilitě pracovních sil vychází hlavně z údajů ze šetření pracovních sil a poskytuje souhrnné údaje o množstvích a ročních tocích. 
The annual labour mobility report builds mainly on LFS data and provides aggregated data upon stocks and annual flows.
Každý rok se zpráva zaměřuje na konkrétní témata. 
Each year the report includes a focus on specific topics.
V roce 2016 k nim patřili přeshraniční pracovníci a zpětná mobilita. 
For 2016, these included cross border workers and return mobility.
Dalšími zdroji jsou demografické údaje Eurostatu, údaje z průzkumů Eurobarometr, správní údaje, údaje OECD a vnitrostátní údaje. 
11 The other sources are Eurostat demographic data, Eurobarometer data, administrative data, OECD data and national data.
11 25 Pokud jde o mobilitu pracovníků, má šetření pracovních sil určitá omezení, kterých si je Komise vědoma12: – odpovědi na šetření jsou povinné jen ve 12 členských státech a je známo, že míra případů, kdy není dána žádná odpověď, je mezi cizinci vysoká, zejména kvůli jazykovým problémům; – v mnoha členských státech šetření pracovních sil nemusí zahrnovat nedávno přestěhované cizince a krátkodobé pracovníky, neboť se v souladu s mezinárodními doporučeními pro sčítání lidu týká pouze osob, které v zemi pobývají jeden rok a déle; – malá velikost vzorku v mnoha zemích omezuje možnost analyzovat údaje podle národnosti. 
As regards monitoring labour mobility, the LFS has some limitations, which are recognised by the Commission12: ‐ replying to the survey is compulsory in only 12 Member States and the non‐response rates among foreigners are known to be very high, due notably to language issues; ‐ in many Member States, recently arrived foreigners and short term workers may not be covered by the survey, as the LFS in line with international census recommendations only covers persons who have stayed for one year or more; ‐ the small sampling size in many countries reduces the ability to analyse the data by nationality.
V roce 2005 Komise konstatovala, že kromě šetření pracovních sil je třeba zlepšit informace o tocích mobility pracovníků mezi členskými státy EU. 
In 2005, the Commission identified the need to improve information on labour mobility flows between EU Member States, in addition to the LFS.
Komise vydává roční kompendium o relevantních zdrojích údajů, které jsou dostupné v členských státech. V roce 2016 téměř všechny země prohlásily, že centralizovaným způsobem shromažďují údaje o státních příslušnících jiného členského státu EU, kteří jsou buďto zaměstnaní, nebo jsou zaregistrovaní jako uchazeči o zaměstnání. 
The Commission produces an annual compendium of relevant data sources available within Member States. In 2016, almost all countries reported that they collect data in a centralised way on EU non‐national citizens who are either employed or who are registered jobseekers.
Některé veřejné služby zaměstnanosti shromažďují údaje popisující individuální „profil“ pracovníků EU, jako například německý systém, který obsahuje informace o povolání či zaměstnání, druhu vykonávané práce a vzdělání pracovníka. 
Some PES collect data describing the individual “profile” of EU workers, such as the German system which contains information about: the profession/occupation, the type of work carried out, and the education of the worker.
Ukázalo se však, že tyto údaje se obtížně využívají, jelikož mezi členskými státy chybí srovnatelnost. 
However, it has proved difficult to use such data due to the lack of comparability between Member States.
V roce 2010 zahájila Komise projekt „Sledování vývoje na trhu práce v Evropě“. 
In 2010, the Commission initiated the project “Monitoring labour market developments in Europe”.
Jeho cílem bylo shromažďovat aktuální informace o volných pracovních místech, které by zároveň sloužily jako nástroj včasného varování o nedostatečné nabídce či nesouladu na trzích práce v EU. 
Its aim was to gather up‐to‐date information on job vacancies, which would also serve as an early‐warning tool for bottlenecks and mismatches across EU labour markets.
Naplnění tohoto cíle bránily omezené údaje, například malá dostupnost srovnatelných údajů o volných pracovních místech podle členských států. 
Data limitations, such as the limited availability of comparable vacancy data by Member State, made this difficult to achieve.
Tento cíl se dále odrazil v nařízení Nedostatky zjištěné Komisí, viz Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States (Kompendium datových zdrojů o občanech EU pobývajících/pracujících v jiných členských státech EU), prosinec 2016. 12 
This aim was further reflected in the 2016 EURES Regulation13, which requires the Member States' national work programmes to take into 12 13 26 Shortcomings identified by the Commission, see “Compendium of data sources on EU citizens residing/working in other EU Member States”, December 2016.
o síti EURES z roku 201613, které požaduje, aby národní pracovní programy členských států zohledňovaly údaje o tocích a struktuře mobility, a analýzu údajů o stávajících a předpokládaných nedostatcích a přebytcích pracovních sil. 
Regulation (EU) 2016/589 of the European Parliament and of the Council of 13 April 2016 on a European network of employment services (EURES), workers' access to mobility services and account data on mobility flows and patterns, and data analysis of existing and forecast labour shortages and surpluses.
Ve zprávě Komise z roku 201614 se podrobně popisuje výzkum nedostatků a přebytků pracovních sil a zkoumá se možné vyrovnávání těchto nedostatků a přebytků mezi zeměmi. 
The 201614 report by the Commission details research upon labour shortages and surpluses and explores the possible matching of these shortages and surpluses across countries.
Zjistili jsme, že pokud jde o kvalitu a hloubku informací o nerovnováhách v dovednostech a pracovních silách a jejich rozsahu, jsou členské státy na různých úrovních. 
We found that Member States are at different stages with regard to the quality and depth of information on skills and labour imbalances and their magnitude.
Z navštívených členských států produkují Německo a Spojené království údaje, které jdou za rámec toho, co je schopna poskytovat Komise, a mohou je dvoustranně sdílet s veřejnými službami zaměstnanosti v jiných členských státech (viz rámeček 5). 
Of those visited Germany and the UK produce data which goes beyond what the Commission can provide, and may share that bilaterally with the PES of other Member States (see Box 5).
Ve zprávě Komise z roku 2016 se také uvádí, že sběr těchto údajů je třeba zlepšit ve všech členských státech. Pro tuto studii mohlo informace o rozsahu nedostatků a přebytků na svých pracovních trzích poskytnout pouze 13 z 26 veřejných služeb zaměstnanosti, které předložily údaje. 
The 2016 Commission report also recognises the need to improve the collection of such data across all Member States. For that study, only 13 of the 26 PES which submitted data could provide information on the magnitude of shortages and surpluses in their national labour markets.
V době ukončení našeho auditu se na komplexním posouzení nedostatků či přebytků v dovednostech a pracovních silách ve všech členských státech stále pracuje. 
At the time of closing our audit, a comprehensive assessment of skills and labour shortages or surpluses across Member States continues to be a work in progress.