natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise používá systém finančního monitorování a výkaznictví OECD BAC, který není vhodný, neboť sice umožňuje identifikovat ty projekty, v nichž se uskutečnily výdaje týkající se životního prostředí, nikoli však objem těchto výdajů. 
The Commission uses the OECD DAC financial monitoring and reporting system which is not adequate since it allows projects to be identified where environment-related expenditure has been made but not the amount of that expenditure.
Kó-dovací systém používaný Světovou bankou se s touto otázkou vyrovnává (1). 
The coding system used by the World Bank tackles this issue (1).
Navíc, Komisí nekonzistentně používaný systém označování výdajů uskutečněných v rámci MEA (mnohostran-ných dohod o životním prostředí) znamená, že Komise není schopna plnit přesně své oznamovací povinnosti podle MEAS. 
In addition, inconsistent use by the Commission of the marker system established for identifying expenditure made in the context of the MEAs has meant that it has not been able to accurately meet its reporting obligations under the MEAs.
ZHODNOCENÍ EFEKTIVITY INTEGRACE ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ KOMISÍ Úvod 28. 
AN ASSESSMENT OF THE EFFECTIVENESS OF THE COMMISSIONŐS ENVIRONMENTAL MAINSTREAMING Introduction 28.
Tato část zprávy hodnotí, jak efektivně integrovala Komise životní prostředí do své rozvojové spolupráce. 
This part of the report assesses how effectively the Commission has mainstreamed the environment into its development cooperation.
Hodnocení se uskutečnilo pro tři různé druhy zásahů Komise: a) strategické dokumenty pro jednotlivé země; b) programy rozpočtové podpory; c) projekty mimo sféru životního prostředí. 
The assessment was carried out on three different types of Commission intervention: (a) Country Strategy Papers; (b) budgetary support programmes; (c) non-environment projects.
V roce 2005 bylo dosaženo pokroku při vytváření environmentální analýzy pro nové strategické dokumenty zemí, i když jeho dopad nemohl být zatím zhodnocen 29. 
Progress was made in 2005 in developing country environmental analysis for new Country Strategy Papers although its impact cannot yet be assessed 29.
Komise vypracovávala strategické dokumenty zemí (CSP) poprvé v letech 2001 a 2002 pro každou zemi a každý region, kterým poskytuje rozvojovou pomoc, aby určila, jakou formu by měla mít pomoc Komise v období do let 2006–2007. 
The Commission drew up Country Strategy Papers (CSPs) for the first time in 2001 and 2002 for each of the countries and regions to which it gives development assistance in order to set out what form the CommissionŐs assistance should take over the period 2006 to 2007.
CSP měly v zásadě vzít v úvahu rozvojové priority každé země kvůli tomu, aby zajistila vlastnickou zodpovědnost a rovněž tak vlastní politiky Komise. 
In principle, CSPs were to take into account each countryŐs development priorities, so as to ensure country ownership, as well as the CommissionŐs own policies.
Strategie Komise týkající se aspektů životního prostředí v její rozvojové pomoci, tak jak byla určena v její rozvojové politice na rok 2000 i v pracovním dokumentu útvarů Komise na toto téma se zaměřila na integraci životního prostředí do všech oblastí rozvojové spolupráce. 
The CommissionŐs strategy concerning the environmental aspects of its development aid, as set out in both its 2000 Development Policy and the Commission Staff Working Paper on the subject, focused on mainstreaming the environment into all areas of development cooperation.
Bylo proto podstatné, aby se životní prostředí integrovalo do jejích strategických dokumentů zemí, jestliže měla být celková strategie efektivní. 
Therefore it was essential that the environment was mainstreamed into its Country Strategy Papers (CSPs) if the overall strategy was to be effective.
Ve skutečnosti ukázalo přezkoumání této první generace strategických dokumentů jednotlivých zemí (2001–2007) Účetním dvorem během auditu a také vlastními útvary Komise, že životní prostředí do nich nebylo uspokojivě integrováno. Analýza otázek životního prostředí v CSP byla všeobecně slabá a na to reagující strategie Komise nepřihlížely dostatečně k problematice (1) V roce 2002 zavedla Světová banka nový dvourozměrný kódovací systém. Každá půjčka se sleduje jak podle tematického, tak podle odvětvového kódu. 
In fact, reviews of this first generation of CSPs (2001 to 2007) by the Court during the audit and also by the CommissionŐs own services showed that the environment had not been satisfactorily mainstreamed into them. The analysis of environmental issues in the CSPs was generally weak and the CommissionŐs response strategies did not adequately address environmental considerations in priority fields to be funded. In a sample of (1) In 2002 the World Bank introduced a new two-dimensional coding system.
11 tematických kódů odpovídá cílům činností banky a 12 odvětvových kódů označuje části ekonomiky, které přímo těží z podpory od banky. 
The 11 theme codes correspond to the goals and objectives of Bank activities and the 12 sector codes indicate the parts of the economy that directly benefit from Bank support.
Ve vzorku šedesáti CSP se žádný nezmínil o rozvojových cílech tisíciletí (MDG) týkajících se udržitelnosti životního prostředí a pouze asi čtvrtina odkazovala na mnohostranné dohody o životním prostředí (MEA). 
60 CSPs, none of them mentioned the Millennium Development Goals (MDGs) on environmental sustainability and only approximately a quarter made reference to Multilateral Environment Agreements (MEAs).
Chybějící integrace životního prostředí do CSP byla do jisté míry odrazem omezené priority, kterou této záležitosti přisuzují mnohé přijímající země. 
To some degree the lack of environmental mainstreaming into CSPs reflected the limited priority attached to this issue by many beneficiary countries.
U zemí, pro něž je zpracovaný dokument o strategii na snižování chudoby (PRSP) (2), bylo politikou Komise uvést jejich CSP do souladu s jejich PRSP. 
For countries with a Poverty Reduction Strategy Paper (PRSP) (2), it has been the CommissionŐs policy to align its CSP to the PRSP.
Jak ukázala studie Světové banky (3), životní prostředí nebylo integrováno do PRSP, zčásti kvůli tomu, že mnohé přijímající země neviděly důležitost vazeb mezi chudobou a životním prostředím. Obhajovat otázky životního prostředí ve svých domácích politikách by měla v první řadě ministerstva pro životní prostředí, avšak tato ministerstva, a to i v rozvinutějších zemích se závažnými starostmi o životní prostředí, jako je Brazílie a Čína, nemají takové zdroje a vliv jako jiná, déle zavedená ministerstva. 
As a World Bank study has shown (3), the environment has generally not been mainstreamed into PRSPs, partly because of a lack of recognition by many beneficiary countries of the important linkages between poverty and the environment. Ministries of Environment should in the first place be the advocate of environmental issues in national policies but in practice these ministries, even in more developed countries with major environmental concerns such as Brazil and China, do not have the resources and influence of other, longer established ministries.
Nedostatečné integrace životního prostředí do rozvojové pomoci je ovšem také odrazem nedostatků na straně Komise. 
Nevertheless the lack of environmental mainstreaming into development aid also reflects shortcomings on the Commission side.
Ačkoli pracovní dokument útvarů Komise k integraci životního prostředí konstatoval, že takové profily zemí z pohledu životního prostředí (CEP) jsou důležitým nástrojem integrace v programovací fázi, ukázal přehled zpracovaný Komisí v roce 2002 na vzorku šedesáti CSP, že takových CEP bylo připraveno pouze šest. 
Although the Commission Staff Working Paper on Mainstreaming the Environment stated that such Country Environment Profiles (CEPs) were an important tool for mainstreaming at the programming stage, a Commission review in 2002 covering a sample of 60 CSPs found that only six such CEPs had been drawn up.
A to navzdory skutečnosti, že taková analýza země z pohledu životního prostředí patří mezi osvědčené postupy od roku 1992, kdy Výbor pro rozvojovou pomoc OECD vydal v této věci směrnice (4). 
This is despite the fact that such country environmental analysis has been best practice since 1992 when the OECD Development Assistance Committee issued guidelines on the subject (4).
Komise učinila důležitý krok pro řešení této otázky v roce 2005, když vytvořila CEP pro asijské, latinskoamerické a středomořské země přijímající pomoc jako součást procesu přípravy příští generace strategických dokumentů zemí na období let 2007–2013. 
The Commission took an important step in 2005 to address this issue by establishing CEPs for Asian, Latin American and Mediterranean aid beneficiary countries as part of the process of preparing the next generation of Country Strategy Papers for the period 2007 to 2013.
Podobný přístup se nyní používá pro státy AKT. 
A similar approach is being followed for the ACP States.
Jelikož CSP byly v době auditu ještě ve stadiu přípravy, bylo příliš brzo na to hodnotit, do jaké míry zlepšily CEP integraci životního prostředí do CSP. 
As the CSPs were still under preparation at the time the audit was completed, it was still too early to assess how far the CEPs had improved mainstreaming in the CSPs.
To záleží především na tom, jak vysokou prioritu přisuzují jak přijímající země, tak útvary Komise v CSP řešení otázek životního prostředí, které vzešly z CEP. 
This ultimately depends on how high a priority both the beneficiary countries and Commission services attach to addressing in the CSP the environmental issues raised by the CEPs.
(2) Od konce devadesátých let zpracovávají rozvojové země dokumenty o strategii na snižování chudoby, jejichž cílem je poskytnout rámec tu-zemským politikám a programům a také zahraniční pomoci, přičemž nadřazeným cílem je snižování chudoby. 
(2) Sincetheendofthe1990sdevelopingcountrieshaveestablishedPov-erty Reduction Strategy Papers to provide a framework for domestic policies and programmes, as well as for foreign assistance, with the overall aim of reducing poverty.
(3) Stav a vývoj priorit pro životní prostředí ve strategiích na snižování chudoby: hodnocení padesáti dokumentů ke snižování chudoby. 
(3) Status and evolution of environmental priorities in the poverty reduction strategies: an assessment of fifty poverty reduction papers.
Dokumenty odboru pro životní prostředí, Světová banka, listopad 2003. 
Environment department papers, World Bank, November 2003.
(4) Výbor pro rozvojovou pomoc OECD. 
(4) OECD Development Assistance Committee.
Směrnice k pomoci a životnímu prostředí. 
Guidelines on Aid and Environment.
Č. 2: Osvědčené postupy pro přehledy a strategie zemí z pohledu životního prostředí. 
No. 2: ÔGood Practices for Country Environmental Surveys and StrategiesŐ.
Pro totéž používá Komise výraz profil země z pohledu životního prostředí (CEP). 
The equivalent term used by the Commission is Country Environmental Profile (CEP).
29.9.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 235/11 34. 
29.9.2006 EN Official Journal of the European Union C 235/11 34.
V tomto ohledu pokročila Komise od přijetí své vlastní strategie na prosazování životního prostředí jen málo při budování environmentálního vědomí a kapacity na integraci problematiky životního prostředí v přijímajících zemích. 
In this respect the Commission has made only limited progress in building up environmental awareness and mainstreaming capacity in beneficiary countries since the adoption of its own mainstreaming strategy.
Specifickým nástrojem, který má Komise k dispozici pro podporu integrace životního prostředí do její rozvojové spolupráce, je nařízení (ES) č. 2493/2000 (1), na které je v rozpočtu na období let 2000–2006 vyčleněna částka 93 milionů eur. 
A specific instrument available to the Commission for promoting the integration of the environment into its development cooperation is Regulation (EC) No 2493/2000, which has a budget of 93 million euro over the period 2000 to 2006 (1).
Tento nástroj však má pouze omezený dopad. 
However, the instrument has had only limited impact.
Mohl by významně pomoci budovat kapacity v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích. 
This instrument could significantly help environmental capacity building in developing countries.
Komise ale nestanovila celkový přístup k budování kapacit, ale pouze vytvářela jednotlivé projekty dle momentální potřeby. 
But the Commission has not established an overall approach to capacity building, and has only developed individual projects on an ad hoc basis.
Na straně Komise působí starosti skutečnost, že úředníci zodpovědní za přípravu CSP v roce 2005 jen omezené využívali příležitostí pro odbornou přípravu pro integraci problematiky životního prostředí (viz rámeček 4). 
On the Commission side, it is of concern that only limited use was made in 2005 by officials responsible for CSP preparation of the opportunities for training in environmental mainstreaming (see Box 4).
Zatímco GŘ DEV, GŘ ENV a Úřad EuropeAid mají specializovaná oddělení posuzující aspekty životního prostředí v CSP, nejsou tyto posudky obvykle založeny na podrobné znalosti dané země, přičemž rozptýlení omezeného počtu pracovníků do těchto tří GŘ také znamená, že kontroly jsou často povrchní. 
While DG Development, DG Environment and Europeaid all have specialised units reviewing the environmental aspects of CSPs, these reviews are not generally based on the detailed knowledge of the country concerned, while the spreading of limited staff resources across these three DGs also means that checks are often superficial.
Udělalo se málo pro integraci životního prostředí do programů rozpočtové podpory 36. 
Little has been done to mainstream the environment into budgetary support programmes 36.
Politikou Komise a dárců v širším pohledu je zvyšovat podíl rozpočtové podpory na celkové pomoci. 
It is Commission and wider donor policy for budgetary support to make up an increasing percentage of overall aid.
Tak zhruba 25 % prostředků z evropského rozvojového fondu určených zemím AKT podle současných CSP bylo přiděleno na takovouto podporu. 
Thus, approximately 25 % of EDF funding allocated to ACP countries under the current CSPs has been allocated to such support.
Avšak Komise udělala málo pro integraci životního prostředí do této novější podoby pomoci, i když Rada uvedla ve svých závěrech z 31. května 2001 ke strategii Komise na integraci životního prostředí, že „by se environmentální zřetele měly systematicky začleňovat do přípravy všech programů strukturálního přizpůsobování a sektorových reformních a podpůrných programů“ (2). 
However, the Commission has done little to mainstream the environment into this newer form of aid although the Council stated in its conclusions of 31 May 2001 on the CommissionŐs environmental integration strategy that: Ôenvironmental considerations should be systematically incorporated into the preparation of all ... structural adjustment programmes and sector-wide reform and support programmesŐ (2).
Hlavním nástrojem pro environmentální hodnocení programů rozpočtové podpory, který by se měl využívat, je strategické hodnocení životního prostředí (SEA). 
The main environmental appraisal tool to be used in the context of budgetary support programmes is the Strategic Environment Assessment (SEA).
To zkoumá environmentální aspekty politik, plánů a programů přijímajících zemí financovaných z rozpočtové podpory, zejména strategických dokumentů ke snižování chudoby. 
This examines the environmental aspects of the beneficiary countries policies, plans and programmes financed by the budgetary support, notably the Poverty Reduction Strategy Papers.
V závěrech Rady se uvádí, že „pro dosažení integrace by se SEA měly systematicky využívat zejména během přípravy strukturálních a sektorových programů (1) Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
The Council conclusions noted that Ôto achieve mainstreaming, Strategic Environment Assessement (SEA) should be used systematically particularly during the preparation of structural and sectoral programmes and for new (1) Regulation(EC)No2493/2000oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 7 November 2000 on measures to promote the full integration of the environmental dimension in the development process of developing countries (OJ L 288, 15.11.2000, p.
(2) Závěry Rady ke strategii na integraci otázek životního prostředí do hospodářské a rozvojové spolupráce ES na podporu udržitelného rozvoje, bod 3.6 (897/01). a pro nové infrastruktury“ (3). 
1). 3.
Důležitost SEA je rovněž uznána ve strategii Komise integrující problematiku životního prostředí. 
The importance of SEA is also recognised in the CommissionŐs mainstreaming strategy.
Komise toto hodnocení zatím mnoho nevyužila, zčásti proto, že na rozdíl od CEP a hodnocení dopadu na životní prostředí (EIA) jde o poměrně nový nástroj, jenž se společenství dárců jako celek stále učí zvládat (4). 
The Commission has made very little use of it so far, partly because, in contrast to CEPs and Environmental Impact Assessments (EIAs), it is a relatively new tool which the donor community as a whole is still mastering (4).
Nicméně Komise již mohla využít své rozsáhlé manuály na rozpočtovou a odvětvovou podporu ke zdůraznění environmentálních aspektů takové pomoci, ty se však v podstatě o životním prostředí nezmiňují. 
Nevertheless, the Commission could have used its extensive manuals on budgetary and sectoral support to stress the environmental aspects of such aid, but they contain virtually no reference to the environment.
Zaměstnanci Komise tak nemají žádné pokyny, kdy a jak využívat SEA a jak provádět environmentální hodnocení omezenějšího rozsahu, když se SEA nepovažují za vhodná. 
Thus, Commission staff has had no guidelines either on when and how to use SEAs and on how to carry out more limited environmental appraisals where SEAs are not considered appropriate.
Tato absence postupů pro hodnocení životního prostředí se odráží v přípravě programů rozpočtové podpory: a) pro žádnou zemi nevyhodnotila Komise možný dopad vládních politik a programů podporovaných rozpočtovou pomocí na životní prostředí; b) ze všech 20 zemí AKT, které byly příjemci všeobecné rozpočtové podpory v rámci devátého ERF do roku 2005, byly pouze v případě jedné země, Tanzanie, připojeny podmínky, jejichž cílem byla podpora životního prostředí; Rámeček 5 Příklad integrace otázek životního prostředí do programů rozpočtové podpory Dárci a vláda Tanzanie učinily v rámci programu rozpočtové podpory na snižování chudoby na léta 2003–2006 (114 milionů eur) schválení legislativy k životnímu prostředí jedním ze šesti strategických cílů snižování chudoby. 
This lack of environmental appraisal procedures is reflected in the preparation of budgetary support programmes: (a) In no country was an appraisal made by the Commission of the possible environmental impact of the government policies and programmes supported by budgetary aid. (b) Out of 20 ACP countries which had received general budget support under the ninth EDF by 2005) in only one country, Tanzania, were conditions attached designed to support the environment.
To výrazně podpořilo schválení zákona o řízení ochrany životního prostředí v roce 2005. c) přes důležité vazby mezi chudobou a životním prostředím se ukazatele chudoby nezabývaly otázkami životního prostředí; d) ve dvou prioritních odvětvích rozpočtové podpory Komise, vzdělávání a zdravotnictví, se nevyužila významná příležitost pro integraci otázek životního prostředí do těchto dvou oblastí, zejména ve vztahu k preventivní lékařské péči; e) vzrůstající měrou se Komise snaží poskytovat svou podporu výstavbě silnic prostřednictvím programů podpory odvětvové politiky spíše než individuálními projekty, což znamená, že SEA jsou zvláště potřeba, má-li se zamezit negativním dopadům na životní prostředí. 
This provided considerable support to the passing of the Environment Management Act in 2005. (c) Despite the important links between poverty and environment, poverty reduction indicators did not address environmental issues. (d) In the two priority sectors for the CommissionŐs budgetary aid, education and health, the significant opportunities for mainstreaming environmental issues into these two areas, particularly in relation to preventive health care, were not taken advantage of. (e) Increasingly, the Commission is seeking to provide its support to roads through sectoral policy support programmes, rather than individual projects, which means there is a particular need for SEAs if negative environmental impacts are to be avoided.
(3) Závěry Rady ke strategii na integraci otázek životního prostředí do hospodářské a rozvojové spolupráce ES na podporu udržitelného rozvoje, bod 3.14 (897/01). 
(3) Council conclusions on a strategy on the integration of environmental concerns into EC economic and development cooperation to promote sustainable development paragraph 3.14 (8971/01).
(4) V době auditu měl DAC OECD pracovní jednání o využití SEA v kontextu rozvojové spolupráce. 
(4) At the time of the audit the OECD DAC had a working party on the use of SEAs in the context of development cooperation.
C 235/12 CS Úřední věstník Evropské unie 29.9.2006 Postupy pro integraci životního prostředí na úrovni projektů nejsou dostatečně systematické 39. 
C 235/12 EN Official Journal of the European Union 29.9.2006 Procedures for environmental mainstreaming at project level have not been sufficiently systematic 39.
Přes rostoucí podíl pomoci procházející rozpočtovou podporou je financování projektů stále hlavním mechanismem pro poskytování pomoci. 
Despite the increasing proportion of aid channelled through budgetary support, the funding of projects is still the main aid delivery mechanism.
Prvním krokem ke zhodnocení projektů z pohledu životního prostředí je jejich přezkoumání s cílem odhadnout potencionální rizika a příležitosti pro životní prostředí. 
A first step in the environmental appraisal of projects is to screen them in order to assess potential environmental risks and opportunities.
Návrh manuálu pro integraci problematiky životního prostředí z roku 2001 stanovil princip takového přezkoumání v podobě „formuláře na integraci problematiky životního prostředí“, jenž se musí vyplnit pro každý projekt podle směrnic manuálu. 
The 2001 draft Environment Integration Manual established the principle of such screening in the form of an ÔEnvironmental Integration FormŐ to be completed for each project and following guidelines in the manual.
Jelikož tento manuál zůstal pouze jako návrh (viz bod 21), nebyl tento postup systematicky zaveden. 
Since the Manual has remained only a draft (see paragraph 21), this procedure has not been systematically introduced.
V důsledku toho mnohé delegace používaly postupy jiné nebo se vůbec žádnými postupy na přezkoumání projektů z pohledu životního prostředí neřídily. 
As a result many Delegations used other procedures or did not follow any environmental screening procedures at all.
Tyto nedostatky vyplývají částečně ze skutečnosti, že odborníci na životní prostředí nejsou zapojeni do přezkoumávání „ne-environmentálních“ projektů. 
These deficiencies are partly due to the fact that environmental experts are not involved in screening non-environmental projects.
Na delegacích je kvalifikace v problematice životního prostředí zaměřena do značné míry na země, kde je životní prostředí prioritou, a taková kvalifikace se stejně nevyužívá ke kontrole environmentálních aspektů v informačních listech identifikace projektu pro ne-enivronmentální projekty. 
In the Delegations, environmental expertise is largely focused on countries where the environment is a priority field, and in any case such expertise is not used to check the environmental aspects of project identification fiches for non-environmental projects.
Podobně je na Úřadu EuropeAid počet odborníků na životní prostředí dostačující právě jen pro posouzení kvality projektů ve sféře životního prostředí a přírodních zdrojů, ale ne toho, zda je problematika životního prostředí integrována do projektů ne-environmentálních. 
At Europeaid, the number of environmental experts is similarly only sufficient to assess the quality of environment and natural resource projects but not whether the environment has been mainstreamed into non-environment projects.