natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doporučení 2.3 Každoročně rozpočtovému orgánu předkládat celkovou částku a rozdělení prostředků převedených z rozpočtu EU na finanční nástroje spravované skupinou EIB. 
Recommendation 2.3 Present annually to the budgetary authority the overall amount and the breakdown of funds transferred from the EU budget for financial instruments managed by the EIB Group.
Rozpočtový orgán by tak měl relevantní informace pro prověřování skupiny EIB a jejích činností a také by se zvýšila transparentnost těchto operací. 
This would provide the budgetary authority with relevant information to support its work on the scrutiny of the EIB Group and its operations while also increasing the transparency of such operations.
Časový rámec: polovina roku 2020. 
Timeframe: by mid-2020.
C 340/52 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS PŘÍLOHA 2.1 MANDÁTY EIB OD EU – HLAVNÍ KATEGORIE EIB nás informovala, že mandáty od EU řadí do šesti hlavních kategorií podle související struktury, koncepce a použití finančních prostředků partnerů. 
C 340/52 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN ANNEX 2.1 EIB MANDATES FROM THE EU – MAIN CATEGORIES The EIB informed us that they classify the mandates from the EU into six main categories based on the underlying structure, design and deployment of partners’ funds.
Kategorie mandátů Příklady Mandát ke sdílení rizika – finanční prostředky partnerů se používají jako ochrana v podobě tranše nesoucí ztrátu jako první (tzv. first loss piece) pro způsobilé operace. 
Mandate categories Examples The Risk Sharing Mandate – the partners’ funds are deployed to provide a first loss piece protection for the eligible operations.
Je založen na mechanismu, pomocí kterého se sdílí rizika související s příslušnými operacemi v portfoliu (nebo dílčím portfoliu) úvěrů na základě předem vymezených podmínek pro sdílení rizika a v souladu se stanovenými cíli pákového efektu pro příspěvek obou účastníků. 
It is based on a mechanism to share the risks associated with the underlying transactions in the portfolio (or sub-portfolio) of loans based on predefined risk sharing conditions and in line with set leverage objectives for the contribution of the two.
Mandát k portfoliové záruce – partner poskytuje záruku zajišťující do celkové maximální výše předem stanovenou část expozice EIB. 
The Portfolio Guarantee Mandates – the partner provides a guarantee covering a pre-defined proportion of the EIB’s exposure, up to a maximum total ceiling.
Mandáty k přímým investicím finančních prostředků třetích stran – EIB přímo investuje finanční prostředky partnerů. 
The Direct Investment of Third Party Funds Mandates – the EIB directly invests the partners’ funds.
Mandáty ke kombinování zdrojů financování – EIB v jednotlivých případech žádá o přístup k externímu financování grantů. 
The Blending Mandates – the EIB requests access to external grant funding on a case-by-case basis.
Mandát založený na kombinaci úvěrů adalších finančních nástrojů s různými finančními podmínkami a charakteristikami (například granty, úvěry a záruky). 
Mandate based on a combination of loans and other financial instruments with different financial terms and characteristics (such as grants, loans and guarantees).
Svěřenské fondy – finanční prostředky dárců se sdružují ve svěřenském fondu, který spravuje EIB. Tyto prostředky jsou k dispozici k použití buďto výhradně EIB, nebo všem způsobilým finančním institucím. Mandáty k záručním nástrojům – EIB se zavazuje provést platbu, pokud nastanou podmínky stanovené v záruce. 
The Trust Funds – the donors’ funds are pooled in a trust fund managed by the EIB; these funds are available either for the EIB’s exclusive use or to all eligible financial institutions.
Innovfin – finanční prostředky EU pro inovátory je program v rámci programu EU pro výzkum a inovace Horizont 2020, který zahrnuje široké spektrum úvěrů, záruk a financování formou majetkové účasti. EFSI – Evropský fond pro strategické investice je společná iniciativa skupiny EIB a Komise, která má pomoci překonat současný nedostatek investicí v EU. 
Innovfin – EU Finance for innovators is a programme under the EU Research and Innovation programme Horizon 2020 including financing tools covering a wide range of loans, guarantees and equity–type funding EFSI – The European Fund for Strategic Investments is an initiative launched jointly by the EIB Group and the Commission to help overcome the current investment gap in the EU.
Vnější úvěrový mandát (ELM) je právní rámec, na jehož základě se EIB poskytuje záruka za ztráty z úvěrů a z úvěrových záruk na projekty mimo EU. 
The External Lending Mandate (ELM) is the legal framework to grant an EU guarantee to the EIB against losses under loans and loan guarantees for projects outside the EU.
Investiční nástroj dohody z Cotonou – dohoda z Cotonou je dohoda mezi EU a skupinou afrických, karibských a tichomořských států. 
Cotonou Investment Facility – The Cotonou Agreement is an agreement between the EU and the African, Caribbean and Pacific Group of States.
EIB je pověřena správou investičního nástroje zřízeného na základě dohody z Cotonou. 
The EIB is entrusted with the management of the Investment Facility established within the Cotonou Agreement.
AIP – investiční platforma pro Afriku je finanční mechanismus, který kombinuje granty s jinými zdroji, jako jsou úvěry od institucí rozvojového financování, s cílem aktivovat další finanční prostředky pro rozvoj a zvýšit dopad pomoci EU. 
AIP – The Africa Investment Platform is a financial mechanism that combines grants with other resources such as loans from Development Finance Institutions in order to leverage additional financing for development and increase the impact of EU aid.
NIP – investiční platforma sousedství je mechanismus, který má mobilizovat další zdroje na financování kapitálově náročných infrastrukturních projektů v partnerských zemích EU, na něž se vztahuje evropská politika sousedství. 
NIP – The Neighbourhood Investment Platform is a mechanism aimed at mobilising additional funding to finance capital–inten-sive infrastructure projects in EU partner countries covered by the European Neighbourhood Policy.
EPTATF – svěřenský fond technické pomoci v rámci Východního partnerství je víceodvětvový svěřenský fond sdružující více dárců. 
EPTATF – The Eastern Partnership Technical Assistance Trust Fund is a multi-donor, multi-sector trust fund.
ERIF – fond iniciativy na posílení ekonomické odolnosti podporuje kapacitu ekonomik v zemích jižního sousedství a západního Balkánu na základě výzvy Evropské rady. 
ERIF – The Economic Resilience Initiative Fund aims to support the capacity of economies in the Southern Neighbourhood and Western Balkans, following a call from the European Council.
PF4EE – soukromé financování pro energetickou účinnost je společná dohoda mezi EIB a Komisí financovaná z programu LIFE, která poskytuje ochranu před úvěrovým rizikem finančním zprostředkovatelům spolufinancujícím projekty energetické účinnosti spolu s EIB. 
PF4EE – Private Finance for Energy Efficiency is a joint agreement between the EIB and the Commission funded by the LIFE programme providing credit risk protection to financial intermediaries co-financing energy efficiency projects together with the EIB.
C 340/54 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS Investiční facilita pro Střední Asii (IFCA) Investiční facilita pro Asii (AIF) Latinskoamerická investiční facilita (LAIF) Karibská investiční facilita (CIF) Investiční facilita pro Tichomoří (IFP) Finanční nástroje – k 31. prosinci 2018 Pod správou 29 30 31 32 33 EIB EIB EIB EIB EIB 
C 340/54 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Investment Facility for Central Asia (IFCA) Asia Investment Facility (AIF) Latin America Investment Facility (LAIF) Caribbean Investment Facility (CIF) Investment Facility for the Pacific (IFP) Financial instruments — as at 31 December 2018 Managed by 29 30 31 32 33 EIB EIB EIB EIB EIB
8.10.2019 Úřední věstník Evropské unie C 340/55 CS KAPITOLA 3 Rozpočet EU a dosahování výsledků OBSAH Úvod Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají? 
8.10.2019 Official Journal of the European Union C 340/55 EN CHAPTER 3 Getting results from the EU budget CONTENTS Introduction Part 1 — What do the EU budget performance indicators tell us?
C 340/56 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS Úvod 3.1. 
C 340/56 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN Introduction 3.1.
V této kapitole každoročně analyzujeme řadu aspektů souvisejících s výkonností, tedy s výsledky, jichž dosáhl rozpočet EU, který plní Komise ve spolupráci s členskými státy (1). 
Each year, in this chapter, we analyse a number of aspects relating to performance, the results achieved by the EU budget, which is implemented by the Commission in cooperation with the Member States (1).
Letos jsme se konkrétně zaměřili na to: 1) o čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají; 2) hlavní výsledky z našich zvláštních zpráv z roku 2018 týkajících se výkonnosti; 3) provádění doporučení, která jsme předložili v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2015. 
This year we have looked at: (1) what the EU budget performance indicators tell us; (2) the main results from our 2018 special reports on performance; (3) and the implementation of the recommendations we made in the special reports we published in 2015.
Část 1 – O čem ukazatele výkonnosti rozpočtu EU vypovídají? 
Part 1 — What do the EU budget performance indicators tell us?
Rovněž jsme posuzovali, zda Komise náležitě využívá informace o výkonnosti při svém rozhodování. 
We also assessed whether the Commission had used performance information appropriately in decision-making.
Letos jsme analyzovali informace o výkonnosti, které zveřejnila. 
This year, we have analysed performance information published by the Commission.
Konkrétně jsme provedli přezkum ukazatelů výkonnosti v: i) programových prohlášeních připojených k návrhu rozpočtu na rok 2019 (2), ii) přehledu výkonnosti programů financovaných z rozpočtu EU na období 2014–2020, vydaného poprvé v květnu 2018 (3). 
In particular, we have reviewed the performance indicators in: (i) the programme statements accompanying the 2019 draft budget (2), (ii) the 2014-2020 EU Budget Programmes’ Performance Overview (PPO), issued for the first time in May 2018 (3).
Přehled výkonnosti programů pojednává v rozsahu dvou stran o každém programu. 
The PPO dedicates two pages to each programme.
Dokument obsahuje půlstránkové shrnutí obecných a specifických cílů a dosaženého pokroku u vybraných ukazatelů. Není však dobře vysvětleno, proč byly vybrány právě tyto ukazatele. 
This includes a half-page summary of both the general and specific objectives and progress made for a selection of indicators; however, the rationale for the selection is not well explained.
Zveřejnění přehledu výkonnosti programů je velkým krokem vpřed, který prokazuje ochotu Komise přinášet čtenářsky vstřícné zprávy. 
Publishing the PPO is a big step forwards and demonstrates the Commission’s willingness to produce reader-friendly reports.
Komise uvedla, že přehled výkonnosti programů je výtah z programových prohlášení přiložených k návrhu rozpočtu na rok 2019. 
The Commission indicated that the PPO was an extract from the programme statements attached to Draft Budget 2019.
Jeho smyslem je prezentovat všechny výdajové programy EU (2014–2020) stručným a jednotným způsobem, vysvětlovat, čím se jednotlivé programy zabývají a jak mají být občanům EU ku prospěchu, poskytovat informace o stavu realizace, stanovit rámec výkonnosti programu a uvádět hlavní úspěchy z nedávné doby. 
It was designed to present all EU spending programmes (2014-2020) in a concise and uniform way; explain what each programme was about and how it was intended to benefit EU citizens; provide information on implementation status; present the programme performance framework; and highlight recent key achievements.
Programová prohlášení mají podobu 557stranového dokumentu, který není příliš čtenářsky vstřícný. 
The programme statements take the form of a 557-page document that is not very reader-friendly.
Neuvádí přehled výkonnosti 60 programů ve VFR na období 2014–2020. 
It does not contain an overview of how well the 60 programmes in the 2014-2020 MFF are performing.
Po účely naší analýzy jsme vybrali 22 z 60 výdajových programů: čtyři programy s nejvyššími plánovanými výdaji pro každý z pěti okruhů víceletého finančního rámce (VFR) na období 2014–2020 a dva programy pro zvláštní nástroje. 
For our analysis, we selected 22 of the 60 spending programmes, choosing the four programmes with the highest planned expenditure for each of the five 2014-2020 multiannual financial framework (MFF) heading, plus two programmes for special instruments.
Vybraných 22 programů pokrylo 97 % finančního programování na dané sedmileté období (seznam programů viz příloha 3.1). 
The 22 selected programmes covered 97 % of the financial programming for the seven-year period (see Annex 3.1 for list of programmes).
V oddílu A předkládáme souhrnné informace získané na základě ukazatelů výkonnosti rozpočtu EU poskytnuté Komisí. 
In section A, we summarise at an aggregate level, the information provided by the EU budget performance indicators.
Při interpretaci této analýzy je nutno vzít v úvahu limity informací, jež poskytují ukazatele výkonnosti Komise, které popisujeme v oddíle B. 
Any interpretation of this analysis should consider the limitations of the information provided by the EU budget performance indicators, which we describe in section B.
(1) Článek 317 Smlouvy o fungování EU. 
(1) Article 317 of the Treaty on the Functioning of the EU.
(2) Viz „Návrh souhrnného rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2019 – Pracovní dokument – Část 1 – programové výkazy operačních výdajů“ (COM(2018)600 – květen 2018)“. 
(2) See ‘Draft General Budget of the European Union for the financial year 2019 – Working document – Part I – programme statements of operational expenditure – COM(2018)600 – May 2018’.
(3) Viz „Přehled výkonnosti programů financovaných z rozpočtu EU na období 2014–2020 – Výtah z programových prohlášení návrhu rozpočtu operačních výdajů na rok 2019 – COM(2018)600 – květen 2018“. 
(3) See ‘EU Budget 2014-2020 Programmes’ Performance Overview – Extract from programme statements of operational expenditure Draft Budget 2019 – COM(2018)600 – May 2018'.
8.10.2019 Úřední věstník Evropské unie C 340/57 CS Oddíl A – Ukazatele odhalují výrazné odchylky v dosažených výsledcích a obecně vypovídají o mírném pokroku 3.7. 
8.10.2019 Official Journal of the European Union C 340/57 EN Section A – The indicators show significant variation in achievements and suggest moderate progress overall 3.7.
Měření realizace priorit, politik a programů EU je náročný úkol. Oddělit účinek rozpočtu EU od účinku národních rozpočtů a externích faktorů může být obtížné. 
Measuring the achievements of EU priorities, policies and programmes is challenging. It can be difficult to isolate the effect of the EU budget from that of national budgets and external factors.
Pro pochopení situace, identifikaci nových problémů, rozhodování založené na důkazech a zajištění řádné výkonnosti je zásadní účinné monitorování výkonnosti. 
However, effective performance monitoring is essential in order to grasp the situation, identify emerging issues and take evidence-based decisions to ensure proper performance.
Zaměřili jsme se na kvantitativní informace poskytované ukazateli výkonnosti. 
We focused our review on the quantitative information provided by performance indicators.
Jak jsme uvedli ve výroční zprávě za rok 2016 (4), Komise neposkytuje informace o spolehlivosti základních dat v programových prohlášeních. 
As we noted in the 2016 annual report (4), the Commission does not provide information on the reliability of the underlying data in programme statements.
Uvádíme dva soubory informací o výkonnosti pro každý zkoumaný program: — Pokrok v plnění cílové hodnoty vypočtený oproti výchozímu stavu (5) podle údajů uvedených v programových prohlášeních. 
We provide two sets of performance information for each programme examined: — Progress calculated from the baseline (5) towards the target according to the data available in the programme statements.
Jedná se o běžně používanou metodiku a související výpočet je snadný (6). 
This methodology is widely used and is easy to calculate (6).
Komise na tento přístup odkazuje v dokumentu „Pokyny ke zlepšování právní úpravy“, kde uvádí toto doporučení: „Očekávaný význam dopadů by se měl posuzovat z hlediska změn oproti výchozímu stavu“ (7). — Pokrok v plnění cílové hodnoty uvedené v přehledu výkonnosti programů Komise počítaný od nuly (8). Prezentované hodnoty se liší od hodnot uvedených v první odrážce, protože vychází z vybraných ukazatelů stanovených Komisí a byly vypočteny jako poslední aktuální výsledek vydělený cílovou hodnotou, aniž by se přihlíželo k výchozímu stavu. 
The Commission referred to this approach in its ‘Better Regulation Guidelines’, advising: ‘The expected significance of impacts should be assessed in terms of changes relative to the baseline’ (7). — ProgresscalculatedfromzerotowardsthetargetasincludedintheCommission’sPPO(8).Thefigurespresentedaredifferentfrom those in the first indent above because they are based on a selection of indicators made by the Commission and were generally calculated as the latest actual result divided by the target value without taking account of the baseline.
Rovněž jsou v nich zahrnuty procentní prognózy pokroku v plnění cílové hodnoty, které jsou u u dvou programů – Fondu soudržnosti (FS) a Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) – mnohem vyšší. 
They also included percentage forecasts for progress towards the target that are much higher for two programmes, the Cohesion Fund (CF) and the European Regional Development Fund (ERDF).
To obecně vysvětluje většinu rozdílů mezi našimi výpočty na základě programových prohlášení a výpočty, jež vycházejí z přehledu výkonnosti programů. 
This explains most of the difference between our calculations on the basis of the programme statements and those on the basis of the PPO at an overall level.
Rámeček 3.1 ilustruje rozdíly mezi těmito dvěma metodami výpočtu pokroku. 
Box 3.1 illustrates the differences in these two ways of calculating progress.
Rámeček 3.1 Různé způsoby výpočtu pokroku Výchozí hodnota Skutečný výsledek Cíl Pokrok Pokrok v % Výpočet pokroku od výchozího stavu k cílové hodnotě 40 70 100 30 30/(100-40)=50 % Výpočet pokroku od nuly k cílové hodnotě 40 70 100 70 70/100=70 % Zdroj: EÚD. 
Box 3.1 Different ways of calculating progress Baseline Actual result Target Progress Progress % Progress calculated from baseline towards target 40 70 100 30 30/(100-40)=50 % Progress calculated from zero towards target 40 70 100 70 70/100=70 % Source: ECA 3.10.
Pokrokem od procentního údaje výchozího stavu se rozumí průměry všech ukazatelů programu, pro které byly v programových prohlášeních k dispozici nutné údaje. 
The progress from baseline percentages are the averages of all indicators from a programme for which the necessary data was available in the programme statements.
Domníváme se, že pokud mají všechny ukazatele programu požadovanou kvalitu, měly by tyto průměry být užitečným přehledem výkonnosti programu. 
We consider that such averages should provide useful indications of programme performance if all programme indicators are of the required quality.
Rovněž jsme spočetli vážené průměry pro každý okruh VFR na základě finančního programování na období 2014–2020 pro oba typy ukazatelů pokroku. 
We also calculated weighted averages for each MFF heading based on 2014-2020 financial programming for both types of progress indicators.
Podotýkáme, že takové informace mohou mít své limity a že úplnou představu o výkonnosti získáme doplněním dalších kvalitativních informací. 
We note that such information may have limitations and that a full picture of performance is better captured by complementing it with qualitative information.
(4) Poznámka: v doporučení 5 kapitoly 3 výroční zprávy za rok 2016 (bod 3.77) jsme Komisi požádali, aby „v hlavních zprávách o výkonnosti uváděla, zda podle jejích nejlepších znalostí mají poskytované informace o výkonnosti dostatečnou kvalitu“. 
(4) Note: in recommendation 5 of Chapter 3 of the 2016 annual report (paragraph 3.77), we asked the Commission to “indicate in core performance reports whether, to the best of their knowledge, the performance information is of sufficient quality”.
(5) Hodnoty výchozího stavu se odvozovaly od dostupnosti informací, ale v zásadě šlo o údaje o relevantním aspektu programu dostupné k 1.1.2014. 
(5) The baselines depended on the availability of information but were in principle the data on the relevant aspect of the programme available on 1.1.2014.
(6) Viz například „Měření vzdálenosti od cílů udržitelného rozvojového cíle (SDG) – Posouzení stavu zemí OECD – červen 2017 – OECD“, s. 15, tabulka 3. 
(6) See for example ‘Measuring distance to the Sustainable Development Goal (SDG) targets – An assessment of where OECD countries stand – June 2017 – OECD’ p. 15 ‘Table 3.
Klady a zápory různých normalizačních postupů“. 
Pros and cons of different normalisation procedures’.
(7) Viz pracovní dokument útvarů Komise – Pokyny ke zlepšování právní úpravy – SWD(2017) 350 final, 7.7.2017, s. 26. 
(7) See ‘Commission Staff Working Document – Better Regulation Guidelines – SWD(2017)350 Final – 7.7.2017’ p. 26.
(8) Jak je vysvětleno na s. 2 metodické poznámky k přehledu výkonnosti programů. 
(8) As explained in the PPO “Methodological note” p. 2.
C 340/58 Úřední věstník Evropské unie 8.10.2019 CS 3.11. 
C 340/58 Official Journal of the European Union 8.10.2019 EN 3.11.
Dostupnost informací o výkonnosti se měnila v závislosti na způsobu řízení programu. 
The availability of performance information varied depending on the programme management mode.
U programů přímo řízených Komisí byly aktuální údaje většinou z konce roku 2017. 
For programmes under direct management by the Commission, the latest data available was generally from the end of 2017.
U programů spadajících pod sdílené řízení byly nejaktuálnější údaje poskytnuté členskými státy na konci roku 2016. 
For programmes under shared management, the latest data provided by Member States was generally from the end of 2016.
Údaje programů spadajících pod nepřímé řízení pocházely z roku 2017 nebo 2016, ale v některých případech se datovaly až z roku 2015 nebo dřívějších let. 
Data for programmes under indirect management was mainly from 2017 or 2016, but in some cases dated back to 2015 or even earlier.
Obecně byly nejstarší údaje v našem vzorku z roku 2016 (42 % případů) a z roku 2017 (48 % případů). 
Overall, for our sample, the latest available data was from 2016 in 42 % of cases and 2017 in 48 % of cases.
Očekávaný pokrok ukazatelů výkonnosti od roku 2014 do roku 2020 není ve většině případů lineární, avšak pokud by tomu tak bylo, činil by 43 % v roce 2016 a 57 % v roce 2017 (9). 
While the expected progress of performance indicators from 2014 to 2020 is in most cases not linear, had it been so, it would have been 43 % in 2016 and 57 % in 2017 (9).
Z údajů poskytnutých Komisí obecně vyplývá, že výsledky programů se značně liší a že obecně bylo dosaženo mírného pokroku (viz rámeček 3.2). 
Overall, the data made available by the Commission shows a significant variation in programme achievements, with moderate progress overall (see Box 3.2).