natgillin/translations-raw huggingface dataset:
36 Podle studie z roku 2009 Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport (Technická podpora pro evropská opatření na snižování emisí skleníkových plynů z mezinárodní námořní dopravy) zadané Generálním ředitelstvím pro životní prostředí, která vychází z údajů z roku 2006, představují 27 % celosvětových emisí z lodní dopravy. 
36 According to a 2009 study commissioned by DG Environment: “Technical support for European action to reducing greenhouse gas emissions from international maritime transport”, using data from 2006, they represented 27 % of global shipping emissions.
37 Třetí studie Mezinárodní námořní organizace o skleníkových plynech, 2014. 
37 Third International Maritime Organization Greenhouse Gas Study, 2014.
Pokud členský stát zvýšení emisí započítá, tyto emise by měly být v plném rozsahu kompenzovány rovnocenným pohlcením CO2 z atmosféry díky opatřením v tomto odvětví nebo odečtením objemu zvýšení od vnitrostátních ročních emisních přídělů podle nařízení o „sdílení úsilí“ (EU) 2018/842. 
Where an increase of emissions is accounted by a Member State, these should be entirely compensated (by an equivalent removal of CO2 from the atmosphere through action in this sector, or by the deduction of the volume of the increase from the national annual emission allocations under the Effort Sharing Regulation (EU) 2018/842.
Komise vypracovala odvětvové plány vztahující se na téměř 70 % emisí 56 Stabilní dlouhodobé strategie a plány představují klíčový příspěvek k ekonomické transformaci, vytváření pracovních míst a růstu, stejně jako k dosažení širších cílů udržitelného rozvoje a spravedlivému a ekonomicky efektivnímu posunu k dosažení dlouhodobého cíle vytyčeného Pařížskou dohodou (viz bod 12)39. 
The Commission has developed sectoral roadmaps covering almost 70 % of emissions 56 Stable long-term strategies and roadmaps are crucial to contribute towards economic transformation, jobs, growth and the achievement of broader sustainable development goals, as well as to move in a fair and cost-effective manner towards the long-term goal set by the Paris Agreement (see paragraph 12)39.
57 Podle Kjótského protokolu musí smluvní strany poskytovat informace o svých dlouhodobých strategiích rozvoje nízkouhlíkového hospodářství40. 
57 The Kyoto Protocol requires parties to report on their long-term low-carbon development strategies40.
V roce 2011 představila Komise plán přechodu EU na nízkouhlíkové hospodářství do roku 205041, v němž stanovila možná opatření na snižování emisí ve všech odvětvích. 
The Commission presented an EU roadmap towards a low carbon economy by 2050 in 201141, setting out potential actions for reducing emissions and covering all sectors.
Vypracovala jej v souladu s nejlepším možným scénářem globální strategie EU na rok 205042. 
The Commission developed it in line with the best-case scenario of the global EU strategy for 205042.
Na žádost Evropského parlamentu a Evropské rady a v souladu s Pařížskou dohodou představila Komise na konci roku 2018 strategickou dlouhodobou vizi, jak by se EU do 38 Nařízení (EU) 2018/841. 
At the request of the European Parliament and the European Council, and as provided for by the Paris Agreement, the Commission presented at the end of 2018 a strategic long-term vision to become climate neutral by 205043.
39 35. bod odůvodnění nařízení (EU) 1999/2018 o správě energetické unie a opatřeních v oblasti klimatu. 
39 Recital (35) of Regulation (EU) 1999/2018 on the Governance of the Energy Union and Climate Action.
40 V souladu s článkem 2 Kjótského protokolu a rozhodnutím UNFCCC 1/CP.16. 
40 In accordance with Article 2 of the Kyoto protocol and UNFCCC Decision 1/CP.16.
41 „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“, sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů, KOM(2011) 112 v konečném znění ze dne 8. března 2011. 
41 The “Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050”. Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions, COM(2011) 112 final of 8 March 2011.
42 EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe (Renesance EU: úspěšný plán pro nízkouhlíkovou Evropu) ve zprávě Evropské komise Global Europe 2050 (Globální Evropa 2050) (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf 29 
42 “EU Renaissance: A successful roadmap to low-carbon Europe” of European Commission report “Global Europe 2050” (2012). https://ec.europa.eu/research/social-sciences/pdf/policy_reviews/global-europe-2050-report_en.pdf.
58 Komise také vypracovala několik plánů pro rozvoj odvětví, na něž připadá téměř 70 % emisí, jako je doprava44 a energetika45. 
58 The Commission also developed several roadmaps for the development of sectors accounting for almost 70 % of emissions, such as for transport44 and energy45.
Tyto plány vytyčují dlouhodobé cíle udržitelného rozvoje těchto odvětví v souladu se závazky EU do roku 2050 v oblasti klimatu a stanoví směr krátkodobějších odvětvových politik a opatření. 
Such roadmaps define the long-term objectives for the sustainable development of these sectors, in accordance with the EU 2050 climate commitments, and set a direction for shorter-term sectoral policies and measures.
Pro další klíčová odvětví jako zemědělství a LULUCF však takové specifické plány neexistují (viz rámeček 6 níže). 
However, there are no such specific roadmaps for other key sectors such as agriculture and LULUCF (see Box 6 below).
30 Rámeček 6 Pro některá klíčová odvětví nemá EU dlouhodobé plány Komise nemá dlouhodobou vizi do roku 2050 pro zemědělství, které představuje významnou část rozpočtu EU. 
30 Box 6 The EU does not have long-term roadmaps for some key sectors For agriculture, a key part of the EU budget, the Commission does not have a long-term vision up to 2050.
Společná zemědělská politika EU se stanoví v sedmiletých cyklech. 
The EU Common Agricultural Policy is defined on a 7-year cycle.
Současný rámec této politiky se týká období od roku 2014 do roku 2020 a následující platí pro období 2021 až 2027. 
The current policy framework covers the period from 2014 until 2020, and the next one from 2021 to 2027.
Jedním z cílů společné zemědělské politiky je přispívat k opatřením v oblasti klimatu, avšak nejsou pro ni stanoveny žádné konkrétní závazky snižování emisí. 
One of the aims of the Common Agricultural Policy is to contribute to climate action, but it does not contain any specific emission reduction commitments.
Současná strategie EU v oblasti lesnictví se také vztahuje na léta 2013 až 2020, což je poměrně krátké období. 
The current EU forests strategy also applies from 2013 until 2020: a relatively short period.
Komise dosud nezveřejnila aktualizaci této strategie. 
The Commission has not yet published an update of this strategy.
Dalším příslušným krokem by byla střednědobá a dlouhodobá strategie, zejména vzhledem k začlenění odvětví LULUCF do cílů do roku 2030. 
A medium-and long-term strategy would be a relevant further step, particularly in view of including the LULUCF sector in the 2030 targets.
44 Bílá kniha „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“, KOM(2011) 144 v konečném znění ze dne 28. března 2011. 
44 White Paper “Roadmap to a Single European Transport Area – Towards a competitive and resource efficient transport system”, COM(2011) 144 final of 28 March 2011.
45 Sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů „Energetický plán do roku 2050“, KOM(2011) 885 v konečném znění ze dne 15. prosince 2011. 
45 Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions “Energy roadmap 2050”, COM(2011) 885 final of 15 December 2011.
60 Nařízení o mechanismu monitorování a jeho prováděcí pravidla zavedly systém prokazování kvality a řízení kvality, aby jak Komise, tak členské státy vykazovaly informace o svých zmírňujících politikách a opatřeních požadované v pokynech UNFCCC. 
60 The Monitoring Mechanism Regulation and its implementing rules have put in place a quality assurance and quality control system to ensure that both the Commission and the Member States report the information required by the UNFCCC guidelines on their mitigation policies and measures.
Měly by se vykazovat údaje o předběžných a následných hodnoceních účinků politik a opatření (viz bod 09). 
The reporting should include data on the estimated ex ante and ex post effects of the policies and measures (see paragraph 09).
Tyto informace jsou důležité pro monitorování účinnosti zmírňujících politik a opatření. 
This information is relevant for monitoring the effectiveness of the mitigation policies and measures.
Informace o účincích zmírňujících politik a opatření jsou také důležité pro odhady (viz bod 42). 
Information on the effects of mitigation policies and measures is also relevant for projections (see paragraph 42).
61 Ověřovatelé Komise prověřili kvalitu informací o zmírňujících politikách a opatřeních předložených členskými státy v letech 2015 a 2017 (roky povinného předkládání informací). 
61 The Commission reviewers verified the quality of the information submitted by the Member States on their mitigation policies and measures in 2015 and 2017 (mandatory submission years).
Výsledkem přezkumu bylo méně zjištění ohledně politik a opatření členských států v roce 2017 (416 zjištění) než v roce 2015 (714 zjištění). 
The review resulted in fewer findings relating to Member States’ policies and measures in 2017 (416 findings) as compared to 2015 (714 findings).
62 Komise při přezkumu zjistila, že členské státy v některých případech vykázaly o (předběžných či následných) odhadech účinků vnitrostátních zmírňujících politik a opatření na emise jen málo informací (viz obrázek 7). 
62 The Commission review identified that Member States reported in some cases little information on the estimated (ex ante or ex post) effects of the national mitigation policies and measures on emissions (see Figure 7).
Obrázek 7 – Členské státy neposkytly informace o některých politikách a opatřeních 31 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CS LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FN BE Celkový počet politik a opatření Politiky a opatření s předběžným posouzením Politiky a opatření s následným posouzením Zdroj: prohlížeč údajů EEA o politikách a opatřeních. 
Figure 7 – Member States did not report on the effects of some policies and measures (PaMs) 31 140 120 100 80 60 40 20 0 AT GR CY PL MT LT IE NL PT SK BG HU IT FI CZ LV EE HR DK DE RO SE UK ES LU SI FR BE Total number of policies and measures Policies and measures with ex ante estimates Policies and measures with ex post estimates Source: EEA’s policies and measures data viewer.
63 V rámci tvorby politiky by EU měla provádět předběžné a následné posouzení případných významných dopadů svých politik na životní prostředí a klima. 
63 As part of its policy-making process, the EU needs to assess ex ante and ex post any significant environmental and climate impacts of EU policies.
účinky předběžně odhadla (v době posouzení dopadu) u přibližně dvou třetin zmírňujících politik a opatření EU v oblasti klimatu, které byly uvedeny v národním sdělení a dvouleté zprávě EU pro sekretariát UNFCCC z roku 2017. 
The Commission estimated such effects ex ante (at the time of the impact assessment) for around two thirds of the EU climate mitigation policies and measures listed in the EU national communication and biennial report to the UNFCCC of 2017.
Komise tyto účinky předběžně vyhodnotila u přibližně dvou pětin zmírňujících politik a opatření, u nichž v době jejich hodnocení uplynul dostatek času, aby hodnocení bylo možné. 
The Commission evaluated these effects ex post for around two fifths of the climate mitigation policies and measures, for which, at the time of their evaluation, sufficient time had passed to allow this.
64 V Programu OSN pro životní prostředí se také doporučuje používat předběžné a následné klimatické ukazatele46. 
64 The United Nations Environment Programme also recommends using ex ante and ex post climate indicators46.
Ukazatele související s klimatem se mohou týkat kvantifikovaného snižování emisí dosaženého uplatňováním politik a opatření. 
Climate-related indicators may refer to quantified emission reductions achieved by policies and measures.
Ukazatele jsou užitečnými nástroji, které slouží k utváření politik a měření pokroku na cestě k nízkouhlíkovému hospodářství účinně využívajícímu zdroje. 
Indicators are useful tools to inform policy making and decision-making and to measure progress towards a resource-efficient, low-carbon economy.
Evropská agentura pro životní prostředí však v roce 2014 upozornila, že takové ukazatele je ještě potřeba stanovit47. 
However, the European Environment Agency signalled in 2014 that there was still a need for such indicators47.
Při auditu jsme zjistili, že tomu tak stále je48. 
We found this still to be the case during our audit48.
65 Komise předala sekretariátu UNFCCC v národních sděleních a dvouletých zprávách EU z let 2015 a 2017 seznam zmírňujících politik a opatření a informace o jejich účincích, včetně posouzení souhrnného dopadu politik a opatření EU na emise, které bylo výsledkem modelování. 
65 The Commission reported to the UNFCCC, in the EU national communications and biennial reports of 2015 and 2017, a list of mitigation policies and measures and information on their effects, including estimates of the cumulative impact of EU policies and measures on emissions resulting from modelling.
Sekretariát UNFCCC v přezkumech národních sdělení a dvouletých zpráv EU uvádí, že Komise informovala sekretariát UNFCCC o kvantifikovaných dopadech některých jednotlivých politik a opatření EU (viz tabulka 1). 
The UNFCCC reviews of the EU’s national communications and biennial reports indicate that the Commission reported quantified impacts for some of the individual EU policies and measures communicated to the UNFCCC (see Table 1).
Zjistili jsme, že v roce 2017 bylo v přezkumech sekretariátu UNFCCC uvedeno, že Komise předložila posouzení dopadů u menšího počtu politik a opatření než v roce 2015. 
We note that, in 2017, the UNFCCC review reports indicated that the Commission had provided an estimation of impacts for fewer policies and measures than in 2015.
32 46 Příručka UNEP pro ukazatele zelené ekonomiky. 
32 46 UNEP guide for Green Economy Indicators.
47 Technická zpráva EEA č. 8/2014 Digest of EEA indicators (Přehled ukazatelů EEA). 
47 EEA Technical Report 08/2014 “Digest of EEA indicators”.
48 Kromě toho jsme ve zvláštní zprávě 16/2019 „Evropské environmentální hospodářské účty: lze zlepšit jejich užitečnost pro tvůrce politik“ zjistili, že Komise jasně nevyjádřila, jaké údaje pro analýzu politiky v oblasti životního prostředí potřebuje. 
48 In addition to this, in our special report 16/2019 “European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved” we found that Commission had not clearly expressed data needs for environmental policy analysis.
Závěry a doporučení 66 Naše hlavní auditní otázka zněla „Kontroluje Komise náležitě inventuru skleníkových plynů EU a informace o snižování emisí v budoucnosti?“. 
Conclusions and recommendations 66 Our main audit question was “Does the Commission appropriately check the EU greenhouse gas inventory and the information on future emission reductions?”
Zjistili jsme, že údaje o emisích v EU se náležitě vykazují, avšak Komise potřebuje lepší informace o tom, jak se budou emise skleníkových plynů snižovat v budoucnosti. 
We found that the EU’s emission data is appropriately reported, but that the Commission needs better insight into future greenhouse gas emission reductions.
67 Inventury skleníkových plynů členských států, které se slučují do inventury EU, obsahují odhady všech plynů, zdrojů a propadů vymezených v závazcích přijatých podle Kjótského protokolu a nařízení o mechanismu monitorování. 
67 The greenhouse gas inventories of the Member States, aggregated to give an EU inventory, report emission estimates on all gases, sources and sinks defined in the Kyoto Protocol commitments and the Monitoring Mechanism Regulation.
Souhrnné inventury EU obsahovaly i doplňkové položky. 
The aggregated EU inventories included memorandum items.
Ve svém celku pravidla EU a zprávy Komise předkládané Parlamentu a Radě splňují a překračují požadavky mezinárodních pravidel (body 23–27). 
Taken as a whole, EU rules and the Commission reporting to the Parliament and the Council meets and exceeds the requirements of international rules (paragraphs 23 to 27).
68 Komise v součinnosti s EEA přezkoumává inventury členských států, které postihují všechna hlavní odvětví a klíčové kategorie, a používá při tom automatické kontroly potvrzované úsudkem odborníků. 
68 The Commission, assisted by the EEA, reviews the Member States’ inventories addressing the main sectors and key categories, and uses automated checks corroborated by expert judgement.
Ověřovatelé ověřují parametry, podle nichž se provádějí odhady, srovnáním s externími zdroji informací. 
The reviewers verify the parameters used for estimates with external sources of information.
Pokud však jde o odvětví LULUCF, ověřovatelé neprovádějí tentýž druh kontrol jako u jiných odvětví. 
However, for the LULUCF sector, the reviewers do not perform the same types of checks as for other sectors.
69 Odvětví LULUCF je obzvláště důležité a v roce 2018 bylo začleněno do cílů EU do roku 2030. 
69 The LULUCF sector is particularly relevant and has been incorporated into the EU’s 2030 targets in 2018.
Ze souhrnné inventury EU vyplývá, že představuje čistý pohlcovač uhlíku v EU, nicméně statistická nejistota spojená s těmito údaji je vysoká (body 28–34). 
The aggregated EU inventory indicates that it is a net carbon sink in the EU, however, the statistical uncertainty around the data is high (paragraphs 28 to 34).
70 Kvalita inventur se postupně zlepšila. 
70 The quality of the inventories has improved over time.
U našeho vzorku členských států byla většina připomínek, které Komise během přezkumu předložila, vyřešena během přezkumu a v roce 2018 nemusela Komise členské státy žádat, aby své odhady opravily. 
For our sample of Member States, most of the observations raised during the Commission review were solved during the review process and, in 2018, the Commission did not require Member States to correct estimates.
Celková míra nejistoty u souhrnné inventury EU během období 2016–2018 poklesla (body 35–40). 
The overall level of uncertainty for the aggregated EU inventory decreased in the period 2016-2018 (paragraphs 35 to 40).
Doporučení 1 – Zlepšit přezkum Komise u odvětví LULUCF Komise by měla aktualizovat své pokyny pro přezkum inventur, aby se posílily kontroly u odvětví LULUCF a aby se sladily s kontrolami prováděnými v ostatních odvětvích. 
Recommendation 1 – Improving the Commission review process for the LULUCF sector The Commission should update its review guidelines for inventories to strengthen checks in the LULUCF sector and align them with those made in the other sectors.
Časový rámec: 2022. 34 
Timeframe: 2022. 34
71 Komise a EEA kontrolují také kvalitu odhadů členských států. 
71 The Commission and the EEA, also check the quality of Member State projections.
Při přezkumu v roce 2017 se zjistilo méně problémů než v roce 2015, což svědčí o tom, že se vnitrostátní odhady zlepšily. 
The review identified fewer issues in 2017 compared to 2015, indicating an improvement in national projections.
Souhrnné odhady EU byly dosud založeny na vnitrostátních modelech a předpokladech. 
To date, the aggregated EU projections are based on national models and assumptions.
Komise poskytne modelovací nástroj, který členským státům, jež o to projeví zájem, umožní proces sladit (body 42–46). 
The Commission will make available a modelling tool to harmonize the process for interested Member States (paragraphs 42 to 46).
72 Komise stanoví samostatný referenční scénář EU, který vychází z jejích vlastních předpokladů. 
72 The Commission produces a separate EU reference scenario based on their own assumptions.
Když Komise vypracovává nové politiky, provádí analýzy citlivosti. 
The Commission makes sensitivity analyses when developing new policies.
Komise však neposuzovala riziko výrazných odchylek od referenčního scénáře EU (body 47–50). 
However, the Commission did not assess the risk of significant deviations from the EU reference scenario (paragraphs 47 to 50).
73 Komise posuzuje pokrok při plnění cílů snižování emisí na základě údajů o jejich hlavních zdrojích. 
73 The Commission uses the data from the main sources of emissions to assess progress towards the reduction targets.
Cíl do roku 2020 vytyčený na úrovni EU nezahrnuje emise a pohlcení v odvětví LULUCF ani emise z mezinárodní lodní dopravy (avšak obsahuje emise z mezinárodního letectví). 
The 2020 target established at EU level excluded LULUCF emissions and removals, as well as emissions from international shipping (but included those from international aviation).
Cíl EU do roku 2030 byl rozšířen o odvětví LULUCF, ale nikoli o mezinárodní lodní dopravu. 
The scope of the EU 2030 target has been extended to the LULUCF sector, but not to international shipping.
Mezinárodní námořní organizace se zavázala snížit do roku 2050 emise o polovinu. 
The International Maritime Organization committed to halving emissions by 2050.
EU však v tomto odvětví nemá žádné průběžné cíle ani opatření na snížení emisí. 
However, there are no EU intermediate targets or reduction measures for this sector.
Plavidla, která vplouvají do přístavů v Evropském hospodářském prostoru, představují 27 % emisí z mezinárodní lodní dopravy. 
Vessels calling to ports in the European Economic Area represent 27 % of emissions from international shipping.
Ve studiích se odhaduje, že tyto emise se výrazně zvýší (body 51–55). 
Studies project these emissions to increase significantly (paragraphs 51 to 55).
74 Komise v roce 2018 vydala sdělení o dosažení klimatické neutrality do roku 2050 týkající se všech odvětví. 
74 The Commission presented in 2018 a Communication on achieving climate neutrality by 2050, covering all sectors.
Komise přijala dlouhodobé odvětvové plány vztahující se na téměř 70 % vykázaných emisí. 
The Commission adopted long-term sectoral roadmaps covering almost 70 % of the emissions reported.
Tyto specifické plány vytyčují cíle udržitelného rozvoje těchto odvětví v souladu se závazky EU do roku 2050 v oblasti klimatu a stanoví směr krátkodobějších odvětvových politik a opatření. 
Such specific roadmaps define the objectives for the sustainable development of these sectors, in accordance with the EU 2050 climate commitments, and set a direction for shorter-term sectoral policies and measures.
Pro určitá klíčová odvětví jako zemědělství a LULUCF však Komise specifické plány nenavrhla (body 56–58). 
However, the Commission did not propose specific roadmaps for certain key sectors such as agriculture and LULUCF (paragraphs 56 to 58).
75 Komise nepředložila odhady dopadů, jaké na emise budou mít některé zmírňující politiky a opatření. 
75 The Commission did not report estimates for some mitigation policies and measures’ impacts on emissions.
Zprávy pro sekretariát UNFCCC tak nepodávají úplný obraz o tom, jak unijní a vnitrostátní zmírňující politiky a opatření přispívají k zamýšleným snížením emisí do roku 2020, 2030 a 2050 (body 59–65). 35 
As a result, the reports to the UNFCCC do not present a complete view of the contribution of EU and national mitigation policies and measures to the intended emission reductions for 2020, 2030 and 2050 (paragraphs 59 to 65). 35