natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Proto jsou zlepšení účinnosti při využívání energie a zmírnění energetické náročnosti klíčové pro dosažení obecných cílů energetické unie směřujících k čisté a bezpečné energii za konkurenceschopné ceny a především pro dosažení ambiciózního cíle spočívajícího v dekarbonizaci ekonomiky EU do roku 2050, který je uveden v Zelené dohodě pro Evropu. 
Therefore, improving efficiency in energy use and moderating energy demand are key to achieving the overall Energy Union goals for clean, secure, competitively priced energy and, above all, to achieving the ambition to decarbonise the EU economy by 2050 as presented in the European Green Deal.
Klíčové bude plošné uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“. 
The application of the ‘energy efficiency first’ principle across the board will be key.
Vzhledem k tomu, že s budovami souvisí 40 % spotřeby energie a 36 % emisí CO2, lze cílů EU voblasti klimatické neutrality aenergetické účinnosti dosáhnout pouze významným zvýšením současné nízké míry renovace budov a posílením energetické náročnosti stávajících budov. 
With 40% of energy consumption and 36% of CO2 emissions in buildings, the EU’s climate neutrality and energy efficiency objectives can only be reached by significantly scaling up the current low building renovation rates and boosting the energy performance of the existing building stock.
Za účelem řešení tohoto problému Zelená dohoda pro Evropu zahajuje „renovační vlnu“. 
To tackle this, the European Green Deal launches a building ‘renovation wave’.
Při posuzování nákladové efektivnosti je třeba zhodnotit nejen úsporu energie v budovách jako takovou, ale také příspěvek prováděných opatření k různým politickým cílům a jejich přínos nad rámec úspory energie, např. jejich hospodářské, sociální a environmentální dopady. 
Cost-effectiveness assessments have to consider not only the energy savings in buildings as such, but also the contribution to multiple policy objectives of the implemented interventions, and their benefits beyond energy savings, such as economic, social and environmental impacts.
Financování v rámci politiky soudržnosti v souladu s tím přispívá k dlouhodobým cílům v oblasti energetické účinnosti i k dlouhodobým řešením energetické chudoby, včetně rozsáhlých renovací budov. 
Accordingly, cohesion policy funding contributes both to long-term energy efficiency targets and to long-term solutions to energy poverty, including deep building renovations.
Kromě aspektu nákladové efektivnosti mají tedy investice do energetické účinnosti realizované v rámci politiky soudržnosti rovněž důležitý sociální cíl, tedy řešení energetické chudoby. 
Beyond cost-effectiveness considerations, cohesion policy investments in energy efficiency therefore also have an important social objective tackling energy poverty.
Jak konstatuje Evropský účetní dvůr, pokud jde o období 2014–2020, Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS) spolu s vnitrostátním veřejným a soukromým spolufinancováním poskytují na investice do energetické účinnosti ve veřejných a obytných budovách celkovou částku ve výši přibližně 19miliard EUR. 
As the ECA notes, for the 2014-2020 period, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF), together with national public and private co-financing, provide some €19 billion in total for investments in energy efficiency in public and residential buildings.
Investice do energetické účinnosti navíc doplňkově podporuje řada dalších nástrojů EU, zejména Evropský fond pro strategické investice (EFSI) a program Horizont 2020. 
In addition, a number of other EU instruments work in complement to support energy efficiency investments, in particular the European Fund for Strategic Investments (EFSI) and Horizon 2020.
Komise souhlasí, že je důležité, aby se investice do energetické účinnosti v budovách realizované v rámci politiky soudržnosti zakládaly na energetických auditech nebo certifikátech energetické náročnosti. 
The Commission agrees on the importance of basing cohesion policy investments in energy efficiency in buildings on energy audits or Energy Performance Certificates.
Domnívá se, že kvalita vybraných projektů závisí nejen na druhu výběrového řízení, ale také na uplatněných kritériích výběru. 
It considers that the quality of projects selected depends not only on the type of selection procedure, but also on the selection criteria applied.
U mnoha druhů pomoci je efektivnější stanovit kvalitativní požadavky a přijmout všechny projekty, které je splňují, než použít metodu přímého porovnání žádostí. 
In many types of assistance, it is more efficient to set a quality threshold and accept all projects that meet them than to apply a method of direct comparison of applications.
Komise vysvětluje, že systém monitorování finančních prostředků politiky soudržnosti umožňuje shromažďování údajů u společných ukazatelů. 
The Commission clarifies that the monitoring system for cohesion policy funding allows aggregating data for common indicators.
Stávající rámec nezahrnuje společný ukazatel pro měření objemu úspor energie v obytných budovách. 
The current framework does not include a common indicator measuring the amount of energy saved in residential buildings.
Úspory energie se měří v některých programech podle programově specifických ukazatelů, které nelze agregovat. 
The energy saving is measured in some programmes by programme specific indicators, which cannot be aggregated.
Jiné společné a programově specifické ukazatele mohou měřit další přínosy. 
Other common and programme specific indicators may measure other benefits.
Komise navrhla pro politiku soudržnosti na období 2021–2027 společný ukazatel výsledků nazvaný „roční konečná spotřeba energie (z toho: v obytných budovách, jiných než obytných soukromých 1 
The Commission has proposed for cohesion policy 2021-2027 a common result indicator “Annual final energy consumption (of which: residential, private non-residential, public non-residential)”.
Nicméně Komise zdůrazňuje, že u úspor energie dosažených investicemi z EFRR/FS nejsou reflektovány žádné vzájemné vztahy, systémové změny či vnější faktory (např. počasí), jež mohly vést k příliš vysoké kompenzaci za úsporný účinek daného opatření. 
Nevertheless, the Commission underlines that the energy savings produced by ERDF/CF investments 1 do not account for any interrelations, or systemic changes, or for external factors (such as weather) that might overcompensate the savings effect of the measure.
Tyto faktory mají dopad na absolutní výši spotřeby primární energie a konečné spotřeby energie, což jsou pojmy, kterými je vyjádřen cíl EU v oblasti energetické účinnosti. 
Those factors have an impact on the absolute level of primary and final energy consumption that are the terms in which the EU energy efficiency target is expressed.
Úspory zjednotlivých opatření proto zmetodického hlediska nelze agregovat aporovnávat scílem EU v oblasti energetické účinnosti. 
Therefore, from a methodological point of view, the savings from individual measures cannot be aggregated and compared to the EU energy efficiency target.
Komise pamatuje na potřebu zajistit, aby byly rozpočtové prostředky EU používány hospodárným způsobem. 
The Commission considers the need to ensure that the EU budgetary resources are used in an economical way.
Pokud jde o výběr projektů, klíčovými předpoklady jsou přidaná hodnota EU a výkonnost. 
EU added value and performance are key requisites when it comes to project selection.
Zdůrazňuje, že toto je třeba zvážit v širším kontextu cílů politiky soudržnosti, pokud jde o oblast hospodářskou, sociální a územní, jakož i v kontextu obecnějších cílů politiky EU, a že podpora by se měla zaměřovat na projekty, které nelze realizovat za tržních podmínek. 
It stresses that this should be considered in the wider context of the cohesion policy objectives for economic, social and territorial cohesion, as well as broader EU policy objectives, and that support should be targeted to projects that cannot be implemented on markets terms.
Podle návrhu Komise pro fondy politiky soudržnosti na období 2021–2027 musí řídicí orgán při výběru operací zajistit, aby vybrané operace nabízely optimální poměr mezi výší podpory, vykonávanými činnostmi adosažením cílů, tedy včetně zásady efektivnosti nákladů. 
According to the Commission’s proposal for cohesion policy funds 2021-2027, in selecting operations, the managing authority shall ensure that selected operations present the best relationship between the amount of support, the activities undertaken and the achievement of objectives, thus including the value for money principle.
Kritéria a postupy výběru musí rovněž zajistit stanovení priorit u operací, které mají být vybrány, aby se maximalizoval příspěvek financování Unie k dosažení cílů programu. 
Also, selection criteria and procedures shall ensure the prioritisation of operations to be selected with a view to maximise the contribution of EU funding to the achievement of the objectives of the programme.
Komise přijímá doporučení ohledně plánování a zacílení investic a zčásti přijímá doporučení, která se týkají postupů pro výběr projektů a systému monitorování výkonnosti. 
The Commission accepts the recommendation on planning and targeting of investments and partially accepts the recommendations on the project selection procedures and the performance monitoring system.
Komise se odvolává na své odpovědi na zmiňovaná doporučení. 
The Commission refers to its replies to the recommendations.
Komise bude v příslušných případech podporovat uplatňování zásady „energetická účinnost v první řadě“ a vypracuje pokyny k tomuto účelu. 
INTRODUCTION 04. The Commission will promote the application of the ‘energy efficiency first’ principle wherever relevant and will provide guidance to that effect.
Zlepšení účinnosti při využívání energie a snížení energetické náročnosti zejména u budov jsou klíčové pro dosažení obecných cílů energetické unie, jež směřují kčisté abezpečné energii za konkurenceschopné ceny, apředevším pro dlouhodobou dekarbonizaci ekonomiky. 
Improving efficiency in energy use and moderating energy demand in particular in buildings are key to achieving the overall Energy Union goals for a clean, secure, competitively priced energy and, above all, to the long term decarbonisation of the economy.
Zásada „energetická účinnost vprvní řadě“ byla zavedena vnařízení osprávě energetické unie a opatření v oblasti klimatu1. 
The principle of ‘energy efficiency first’ was introduced in the Regulation on the Governance of the Energy Union and Climate Action1.
Touto zásadou se rozumí, že v energetickém plánování a v politických a investičních rozhodnutích se mají co nejvíce zohledňovat alternativní nákladově efektivní opatření na poli energetické účinnosti, aby se zlepšila energetická náročnost a zefektivnilo zásobování energií (zejména prostřednictvím nákladově efektivních úspor energie v konečné spotřebě, iniciativ týkajících se reakce na straně poptávky a účinnější přeměny, přenosu a distribuce energie) a současně se dosáhlo cílů uvedených rozhodnutí. 
It means taking utmost account in energy planning, and in policy and investment decisions, of alternative cost-efficient energy efficiency measures to make energy demand and energy supply more efficient, in particular by means of cost-effective end-use energy savings, demand response initiatives and more efficient conversion, transmission and distribution of energy, whilst still achieving the objectives of those decisions.
Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti spolu s dlouhodobými strategiemi pro renovaci fondu budov jsou zásadní strategické dokumenty o opatřeních v oblasti energetické účinnosti na vnitrostátní úrovni. 
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs), together with the long-term strategies for the renovation of the building stock, are key strategic documents on energy efficiency measures at national level.
Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti poskytují rámec pro vypracovávání vnitrostátních strategií pro zvyšování energetické účinnosti a zahrnují opatření zaměřená na zvýšení energetické účinnosti s ohledem na splnění vnitrostátních cílů energetické účinnosti. 
The NEEAPs provide a framework for the development of the national energy efficiency strategies and cover energy efficiency improvement measures in view of achieving the national energy efficiency targets.
S ohledem na dosažení cíle EU v oblasti energetické účinnosti pro rok 2030 budou vnitrostátní akční plány energetické účinnosti nahrazeny vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu. 
The National Energy and Climate Plans (NECPs) will replace the NEEAPs in view of the achievement of the EU energy efficiency target for 2030.
1 Nařízení (EU) 2018/1999, čl. 2 odst. 
1 Regulation (EU) 2018/1999, Article 2(18) EN EN 2
Komise se odvolává na své odpovědi v bodech 24 a 25. 
The Commission refers to its replies in paragraphs 24 and 25.
Vypracování prvního vnitrostátního akčního plánu energetické účinnosti pro rok 2014 podle směrnice o energetické účinnosti z roku 2012 probíhalo souběžně s přípravami operačních programů, na něž se vztahuje tento audit. 
The development of the first NEEAPs 2014 under the 2012 Energy Efficiency Directive was concurrent to the preparations of the operational programmes subject to this audit.
Ve fázi vypracovávání operačních programů proto vnitrostátní akční plány energetické účinnosti nebyly vždy k dispozici. 
As a result, NEEAPs were not always available during the elaboration phase of the operational programmes.
Jak je stanoveno ve směrnici o energetické účinnosti, vnitrostátní akční plány energetické účinnosti zahrnují soubor politických opatření pro dosažení vnitrostátního orientačního cíle energetické účinnosti, který si každý členský stát vymezil. 
As laid down in the Energy Efficiency Directive, the NEEAPs include a set of policy measures in order to achieve the national indicative energy efficiency target that each Member State set.
Vnitrostátní akční plány energetické účinnosti slouží jako obecné strategické politické dokumenty. 
The NEEAPs serve as broad strategic policy documents.
Analýzu provedenou ve vnitrostátních akčních plánech energetické účinnosti by mohly členské státy použít k vypracování programů politiky soudržnosti, k identifikaci překážek, jež brání investicím, a ke stanovení jednotného přístupu ke zlepšování energetické účinnosti na vnitrostátní úrovni. 
The analysis done in the NEEAPs could be used by Member States for the cohesion policy programme preparation, to identify barriers to investments and to set a coherent approach to improve energy efficiency at national level.
Vnitrostátní akční plány však nemají sloužit k určení konkrétních oblastí činnosti nebo mechanismů provádění za účelem využívání fondů politiky soudržnosti. 
However, they are not designed to identify specific action areas or delivery mechanisms for the use of cohesion policy funds.
Komise se domnívá, že nový operační program pro Apulii na období 2014–2020 uvádí odůvodnění pro podporu veřejných budov, včetně sociálního bydlení. 
The Commission considers that the new operational programme Puglia 2014-2020 sets out the reasoning for support to public buildings including social housing.
Posuzuje alternativní opatření v jiných odvětvích (veřejné osvětlení) a vybírá zvolené opatření jako nejlepší reakci na zjištěné problémy. 
It assesses alternative interventions in other sectors (public lighting), and selects the chosen measure as the best response to the identified challenges.
Pokud jde očeskou investiční strategii, vycházela zvnitrostátního akčního plánu energetické účinnosti. 
Regarding the Czech investment strategy, it was based on the National Energy Efficiency Action Plan.
Jak bylo uvedeno v jednotlivých programech, největší potenciál pro úspory byl zjištěn v odvětví bydlení (30,5 %) a na druhém místě jsou výroba a průmysl (24,5 %). 
As indicated in individual programmes, the highest potential for savings was identified in the residential sector (30.5%), with manufacturing and industry second (24.5%).
Dohoda o partnerství určila podnikatele, odvětví bydlení a veřejný sektor jako hlavní cíle pro investice, pokud jde o energetickou účinnost. 
The partnership agreement identified entrepreneurs, residential sector and public sector as the main targets for the investment as regards energy efficiency.
Komise zdůrazňuje, že dohoda o partnerství by měla obsahovat analýzu rozdílů, potřeb rozvoje a potenciálu růstu s ohledem na tematické cíle a územní problémy a zároveň zohledňovat vnitrostátní program reforem apříslušná doporučení pro jednotlivé země. 
The Commission highlights that the Partnership Agreement should contain an analysis of disparities, development needs and growth potential with reference to the thematic objectives and the territorial challenges, taking account of the National Reform Programme and relevant Country-Specific Recommendations.
Operační programy musejí být v souladu s obsahem dohody o partnerství. 
Operational programmes need to be consistent with the content of the Partnership Agreement.
Podrobná analýza podle specifických investičních oblastí nemusí být v samotném programu uvedena. 
Detailed analysis by specific investment area is not required to be included in the programme itself.
Společná odpověď na body 29 a 30. 
Common reply to paragraphs 29 and 30.
Komise si je vědoma významných překážek, které brání rozsáhlému využívání renovačních opatření, a na jejich odstranění pracovala a pracuje. 
The Commission is aware of the significant barriers impeding a widespread roll-out of renovation measures and it has been and is working to address them.
Energetická renovace budov je komplexní a náročný proces a odstranění četných překážek a tržních a regulačních nedostatků je s přihlédnutím k zásadám subsidiarity a doplňkovosti jedním z hlavních cílů politiky a finanční podpory EU na poli opatření souvisejících s energetickou účinností budov. 
The energy renovation of buildings is a complex and difficult process, and addressing the multiple barriers, market and regulatory failures is, keeping in mind the principles of subsidiarity and complementarity, one of the main objectives of the EU policy and EU financial support in the area of energy efficiency measures in buildings.
CS CS Zásadním příkladem je iniciativa pro inteligentní financování inteligentních budov2, která zjistila, že hlavní problémy souvisejí s potřebou lépe využívat veřejné finance, sdružovat projekty a odstranit rizika investic, a navrhla jejich řešení. 
The Smart Financing for Smart Buildings initiative2 is a key example of this, with the main bottlenecks linked to the need to use better public funding, to aggregate projects and to de-risk investments identified and solutions to address them suggested.
Pro konkrétní řešení těchto problémů byla navíc zavedena rozličná opatření (databáze platformy ke snížení rizik v oblasti energetické účinnosti, soubor nástrojů pro upisování cenných papírů, centra pro poradenství, fóra týkající se investic do udržitelných energií atd.). 
Further to this, various measures have been put in place (the De-risking Energy Efficiency Platform (DEEP) database, the Underwriting 2 Adopted as part of the Clean Energy for All Europeans Package in November 2016, COM(2016) 860 final, 30.11.2016 EN EN 3
Komise se domnívá, že klíčové překážky pro investice do energetické účinnosti jsou horizontální a neomezují se na investice spolufinancované z fondů politiky soudržnosti. 
The Commission considers that the key barriers to energy efficiency investments are horizontal and not limited to investment co-financed by cohesion policy funds.
Zpráva, kterou vypracovala skupina finančních institucí pro energetickou účinnost (EEFIG) v roce 2015, podává vtomto ohledu jasné zprávy. 
The report prepared by the Energy Efficiency Financial Institutions Group (EEFIG) in 2015 gives clear messages in this respect.
Překážky se zohledňují vpříslušných strategických dokumentech o energetické politice a v programech politiky soudržnosti se v zásadě nemají podrobně uvádět. 
They are taken into consideration in relevant strategic energy policy documents and are not meant to be detailed as such in cohesion policy programmes.
Komise souhlasí s EÚD a nadále bude podporovat členské státy v používání finančních nástrojů vtéto oblasti, rovněž vsouladu stržními mechanismy (např. uzavírání smluv oenergetických službách), aby se aktivovaly soukromé investice potřebné k dosažení cílů EU v oblasti klimatu. 
The Commission agrees with the ECA and it will continue to support Member States to use financial instruments, also in line with market mechanisms, such as energy performance contracting, in this area, in order to leverage the private investment needed to achieve the EU climate objectives.
I když renovace jistě generují finanční úspory pro příjemce i obecnější přínosy pro společnost, je třeba tuto záležitost posuzovat i v kontextu současné nevyspělosti trhu renovací a četných překážkek na trhu, které renovaci budov stále brání. 
Nevertheless, while the renovations certainly generate financial savings for the beneficiaries as well as wider benefits for the society, this should also be considered in the context of the current immature state of the renovation market and the many market barriers that are still hindering the renovation of buildings.
Komise se domnívá, že zavádění finančních nástrojů by mělo vycházet ze specifických tržních podmínek v různých členských státech a u různých druhů projektů a cílových skupin. 
The Commission considers that the deployment of financial instruments should be based on the specific market conditions for different Member States and for different types of projects and target groups.
Často je potřebná kombinace s grantovou složkou, zejména za účelem stimulace rozsáhlejších renovací, modernizace inovativních technologií nebo řešení sociálních otázek, např. energetické chudoby. 
Combination with a grant component is often needed, in particular to incentivise deeper renovations, to help upscale innovative technologies or to address social issues, e.g. energy poverty.
Komise souhlasí s významem finančních nástrojů v této oblasti, a jejich používání v příštím programovém období bude dále podporovat. 
The Commission agrees on the importance of financial instruments in this area and will continue to promote their use in the next programming period.
Komise poukazuje na to, že se české orgány pokoušely zavádět energetickou účinnost v odvětví bydlení prostřednictvím finančních nástrojů, avšak během výzvy zahájené v roce 2018 neobdržely od potenciálních finančních zprostředkovatelů žádné nabídky. 
The Commission points out that the Czech authorities tried to implement energy efficiency in the residential sector through financial instruments, however they did not receive any offers from potential financial intermediaries during the call launched in 2018.
Komise rovněž odkazuje na svou odpověď na bod 33. 
The Commission also refers to its reply to paragraph 33.
Komise připomíná, že za výběr projektů odpovídají řídicí orgány, které stanovují postupy a kritéria výběru a uplatňují je při přezkumu žádostí o financování. 
The Commission reiterates that selection of projects is the responsibility of the managing authorities that define the selection procedures and criteria and apply them when examining the applications for funding.
Rámeček 3 – Příklady operačních programů zaměřených na příliš jednoduché zvyšování energetické účinnosti První bod – Komise chápe, že program „Lepší energie, teplejší domovy“ realizuje řadu opatření v oblasti energetické účinnosti ve prospěch domácností, kterým hrozí energetická chudoba. 
Box 3 - Examples of operational programmes targeting “low-hanging fruit” energy efficiency upgrades First paragraph - The Commission understands that the “Better Energy Warmer Homes” scheme delivers a range of energy efficiency measures to households that are vulnerable to energy poverty.