natgillin/translations-raw huggingface dataset:
51. u všech projektů došlo při výstavbě ke zpožděním od několika měsíců do více než tří let. ve většině případů bylo možno se zpožděním způsobeným dodatečnými požadavky vyplývajícími z posouzení dopadů na životní prostředí, obtížemi se získáváním správních povolení a nepřesnými odhady či výpočty částečně vyhnout lepším plánováním. 52. u všech projektů také došlo ke zvýšení nákladů, které ve 20 % případů představovaly více než 30 % původní ceny, s maximálním zvýšením ceny o 80 % v jednom případě. 
In most cases, delays caused by additional requests imposed by environmental impact assessments, difficulties in obtaining administrative permits, inaccurate estimates or calculations could have been partly avoided by better planning.
9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 29 někOLIk prOjEktů funGujE S OmEZEnOu EfEktIVnOStí 53. hlavními ukazateli efektivnosti, které byly při auditu použity, byla míra využívání infrastruktury a podíl nefakturované vody v závislých rozvodných sítích: a) nízká míra využívání kapacity znamená, že menší a méně nákladná infrastruktura mohla zajistit tutéž úroveň služeb; b) vysoký podíl nefakturované vody v závislých rozvodných sítích znamená především ztráty. kdyby se investice úspěšně zaměřila na ztráty, nová infrastruktura by nemusela ode-bírat, upravovat a dopravovat tolik vody, a měla by tudíž menší rozsah nebo by dokonce nebyla zapotřebí vůbec. 
28 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect? 29 sEVEral ProjEcts oPEratE WIth lImItEd EffIcIEncy 53. two main efficiency parameters used in the audit were the rate of use of the infrastructure and the rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks. (a) a low rate of use of the capacity means that a smaller, less expensive infrastructure might have provided the same level of service. (b) a high rate of non-invoiced water in the dependent distribution networks implies, in particular, losses.
54. v době auditu bylo v provozu po dobu jednoho roku až čtyř let 21 spolufinancovaných projektů, tři s provozem začínaly a pět bylo fyzicky dokončených, avšak nebyly v provozu. v tabulce 3 se tyto projekty posuzují podle dvou hlavních ukazatelů efektivnosti. 
54. at the time of the audit, 21 co-financed projects had been in operation for one to four years, three were starting to operate and five were physically completed but not in operation. Table 3 assesses these projects against the two main efficiency parameters.
55. u zprovozněných projektů jsou velké rozdíly v míře využívání spolufinancovaných infrastruktur – mezi 100 % a 16 % – a v podílu nefakturované vody v závislých rozvodných sítích – od 13 % do 55 %. pro potřeby této analýzy byly projekty s podobnými charakteristikami zařazeny do tří kategorií (viz tabulka 4). 
55. for the operational projects, there is a great variation in the rate at which the capacity of the co-financed infrastructures is used — between 100 % and 16 % — and in the level of non-invoiced water from the dependent distribution networks — from 13 % to 55 %. for the purpose of this analysis, projects with similar characteristics were placed in one of three categories (see Table 4).
56. předpoklady týkající se projektů s delší životností jsou ze své podstaty méně spolehlivé než předpoklady o projektech s kratší životností. u projektů, které lze realizovat ve fázích, se může realizace vyvíjet v závislosti na potřebách. Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
56. assumptions relating to projects having a longer lifetime are inherently less reliable than those for shorter lifetimes. for projects which can be implemented in phases, implementation could evolve according to needs. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
30 taBuLka 3 Typ projektu Datum skutečného uvedení do provozu Rok časového horizontu Míra využívání spolufinancované infrastruktury (%) Podíl nefakturované vody v závislých rozvodných sítích (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A polovina r. 2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 vysoký1 A částečně v polovině r. 2005 2012 16,8 údaje chybí B konec r. 2000 2020 100,0 26,0 B polovina r. 2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B listopad 2008 2015 58,3 vysoký1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–2009 2038 20,0 – 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/ C polovina r. 2008 2040 32,6 – 55,3 B 2004 2040 20–34 43,5 B polovina r. 2008 2029 20,3 údaje chybí B 2008 2028 34,8 údaje chybí C 2006 2038 – 33,0 C 2003 2040 – 43,5 C 2005 2022 – údaje chybí pOSOuZEní ZprOVOZněných prOjEktů pOdLE hLaVních ukaZatELů EfEktIVnOStI vysoká míra využívání (x ≥ 70 %) nebo nízký podíl nefakturované vody (x ≤ 25 %). 
30 tablE 3 Type of project Actual date of entry in operation Horizon year of project Rate of use of co-financed infrastructure (%) Rate of non-invoiced water in dependent distribution networks (%) A 2006 2018 91,3 21,0 A/ B 2004 2020 82,4 20,6 26,0 A Mid-2008 2028 63,2 16,8 A 2005 2015 73,0 55,5 A 2005 2021 65,9 High1 A Partially mid-2005 2012 16,8 No data B End 2000 2020 100,0 26,0 B Mid-2006 2027 52,8 27,0 B 2008 2030 50,6 25,8 B November 2008 2015 58,3 High1 B 2004 2015 31–64 43,5 B/ A 2004 2030 22,7 50,0 29,6 B/ C 2006–09 2038 20,0 NA 13,0 B 2005 2016 16,2 39,0 B/ C Mid-2008 2040 32,6 NA 55,3 B 2004 2040 20–34 43,5 B Mid-2008 2029 20,3 No data B 2008 2028 34,8 No data C 2006 2038 NA 33,0 C 2003 2040 NA 43,5 C 2005 2022 NA No data assEssmEnt of thE ProjEcts In oPEratIon aGaInst thE maIn EffIcIEncy ParamEtErs high rate of use (x ≥ 70 %) or low rate of non-invoiced water (x ≤ 25%) Medium rate of use (40 % ≤ x < 70 %) or medium rate of non-invoiced water (25% < x ≤ 40%) low rate of use (x < 40 %) or high rate of non-invoiced water (x > 40%) na = non-applicable: projects in which the minimum size of pipes is imposed by technical standards.
Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
31 tablE 4 Description Useful lifetime Possibility to implement in phases Type A Treatment and desalination plants 15–20 years Yes Type B Abstraction and transport infrastructure 30–50 years No Type C Distribution networks 30–50 years No ProjEct tyPoloGy for EffIcIEncy assEssmEnt Picture 7: Desalination plant (type A) Picture 9: Distribution network (type C) Picture 8: Water transport infrastructure (type B) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
57. pokud jde o sedm projektů typu a nebo o projekty obsahující prvky typu a, které jsou v provozu nejméně jeden rok: a) kapacita: tři projekty jsou kapacitně dobře vytíženy, tři jsou vytíženy středně a jeden je vytížen málo. Jelikož životnost tohoto typu infrastruktury je relativně krátká, u projektů, které jsou v současnosti využívány nedostatečně, je pravděpodobnost, že dosáhnou přijatelné míry využití, menší. tomu bylo možno předejít, kdyby se kapacita odsolování a úpravy vody realizovala ve fázích; b) nefakturovaná voda: u dvou projektů je podíl nefakturované vody velmi vysoký. v jednom případě je to přes 50 % a v jiném, kde se voda rozváděná spotřebitelům neměří, je spotřeba 550 litrů za den na hlavu, což znamená, že ztráty v síti jsou pravděpodobně velmi vysoké21. 
57. with regard to the seven type a projects or projects including type a elements that had been in operation for at least one year: (a) capacity: three projects operate at a good capacity, three at a medium level and one at a low level. since the lifetime of this type of infrastructure is relatively short, projects that are currently under-used are less likely to reach an acceptable level of use; this could have been avoided by implementing the desalination or treatment capacity in phases; (b) non-invoiced water: for two of the projects, the level of non-invoiced water is very high.
58. pokud jde o 13 projektů typu b nebo o projekty obsahující prvky typu b, které jsou v provozu déle než jeden rok: a) kapacita: jeden projekt je kapacitně maximálně vytížen, čtyři projekty jsou vytíženy středně a osm je vytíženo málo. důvodem této výkonnosti jsou vysoké odhady budoucí poptávky (viz tabulka 2) a nedostatečná koordinace mezi různými orgány odpovědnými za systémy zásobování vodou (viz rámeček 8). v několika případech se také přes podepsané dohody poskytované dodávky nevyužívají nebo obce odvolaly svůj závazek vodu využívat; b) nefakturovaná voda: kromě jednoho případu je také efektivnost vážně ovlivněna střední nebo nízkou výkonností; ve dvou jiných případech nebyly k dispozici žádné údaje. 
58. with regard to the 13 type b projects or projects containing type b elements that had been in operation for more than one year: (a) capacity: one project operates at maximum capacity, four projects operate at medium rate and eight at low rate. the reasons for this level of performance are the high estimates of future demand (see Table 2) and the lack of coordination among different authorities in charge of the water supply systems (see Box 8). there are also several cases where, despite signed agreements, the supply provided is not used or municipalities have withdrawn their commitment to use the water; (b) non-invoiced water: except in one case, efficiency is also severely affected by medium or low performance; in two other cases, no data were available.
21 mezinárodnístandardpropoužití v domácnostech je 120–150 m3 na domácnost a rok, což odpovídá 132–164 litrům na obyvatele a den. 32 Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
21 the international standard for domestic use is 120–150 m3 per household and year, which corresponds to 132–164 litres per inhabitant and day. 32 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
59. konečně u pěti projektů typu C nebo u projektů obsahujících prvky typu C se míra využívání kapacity neposuzuje, neboť možnosti upravit rozměry potrubí jsou z technických důvodů omezené. pokud se jedná o rozsah ztrát, nově instalované části sítě dosahují dobrých výsledků kolem 10 %. 
59. finally, for the five projects of type c or containing type c elements, the rate of use of the capacity is not assessed, because there is little scope for modifying the size of the pipes, due to technical reasons. as regards the rate of losses, the newly installed sections of the network achieve good results of about 10 %. however, the rate of non-invoiced water in the overall urban distribution network continues to be high or medium (from about 30 to 45 %) in three cases because only a limited part of the network has been renovated.
60. pravidla pro stanovení finanční pomoci Společenství jsou upravena nařízeními o strukturálních fondech a o fS. Granty eu nesmí překročit určité stropy22. v hranicích těchto stropů se míra pomoci Společenství poskytovaná na projekty vytvářející příjmy určuje metodou mezery ve financování: grant nemůže přesáhnout rozdíl mezi diskontovanými investičními náklady a diskontovanými čistými příjmy projektu. 
60. the regulations governing the structural funds and the cohesion fund lay down the rules for setting community financial assistance. the EU grant cannot exceed specific ceilings22. within the limits of these ceilings, the level of community assistance in revenue-generating projects is determined on the basis of the financing gap method: the grant cannot exceed the difference between the discounted costs of the investment and the discounted net revenues of the project. this aims at ensuring that the project receives the resources needed to be implemented without unjustified over-financing.
1164/94 a článek 29 nařízení (eS) č. 1260/1999. 
22 article7ofregulation(Ec) no 1164/94 and article 29 of regulation (Ec) no 1260/1999.
Současně postavila hlavní zúčastněná obec odsolovací stanici, která byla též spolufinancována z efrr. v prvním roce provozu se vodovodní řad využíval jen na 58 %. bylo rozhodnuto, že provoz odsolovací stanice bude v květnu 2010, tedy pouhé čtyři roky po uvedení do provozu, ukončen. v jiném členském státě byl státní podnik navrhovatelem projektu nového systému hromadného zásobování vodou, který byl spolufinancován z fS. avšak obce, které měl systém zásobovat, požadovaly, aby byly do systému začleněny i jejich místní infrastruktury. 
33 box 8 ExamPlEs of loW ratE of usE of InfrastructurE duE to lack of coordInatIon bEtWEEn authorItIEs one regional authority promoted the renovation of the water main for a supply system delivering bulk water to several municipalities and co-financed by the Erdf. at the same time, the main municipality involved built a desalination plant, which was also co-financed by the Erdf. the water main was only used at a rate of 58 % in the first year of operation. a decision was taken to discontinue the desalination plant in May 2010, only four years after commissioning. In another Member state, a new bulk water supply system was promoted by a state-owned company and co-financed by the cf. however, the municipalities to be supplied by this system required their local infrastructures to be incorporated into the system.
Navíc největší obec nakonec zásobování z nového systému odmítla. míra využívání spolufinancované infrastruktury je tak v současné době menší než 25 %. Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
Moreover, in the end, the largest municipality refused to be supplied by the new system. as a result, the rate of use of the co-financed infrastructure is currently less than 25 %. special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
61. u všech projektů spadajících pod fS a u velkých projektů spadajících pod efrr, které byly zkoumány, obsahovaly žádosti, jež členské státy předložily komisi (viz bod 8), finanční analýzu nákladů a přínosů. ve všech žádostech se žádalo o poskytnutí pomoci na základě rozsahu mezery ve financování vyplývající z analýzy nákladů a přínosů23. příspěvek eu se pohyboval od 40 % do 85 % celkových způsobilých nákladů na projekt. 
61. for all cf projects and Erdf major projects examined, the grant applications presented to the commission by Member states (see paragraph 8) included a financial cost-benefit analysis (cba). all the applications requested assistance on the basis of the financing gap rate resulting from the cba23. the EU contribution varied from 40 % to 85 % of the total eligible costs of the project.
62. u ostatních zkoumaných projektů spadajících pod efrr (jež nebyly ke schválení individuálních grantů předloženy komisi) se pouze v řecku a portugalsku požadovalo, aby navrhovatelé projektů předložili jako součást dokumentace k žádostem i analýzu nákladů a přínosů. míra spolufinancování však byla stanovena bez ohledu na analýzy nákladů a přínosů. ve většině případů získaly projekty maximální míru spolufinancování poskytovanou na opatření operačního programu, do něhož spa-daly. výše grantů se u těchto projektů pohybovala od 40 % do 80 % celkových způsobilých nákladů. 
62. for the other Erdf projects examined (not submitted for individual grant approvals to the commission), only greece and portugal requested that a cba be provided by the project promoters as part of the documentation accompanying the applications. however, the co-financing rate was determined irrespective of the cbas. In most cases the projects were awarded the maximum co-financing rate granted to the operational programme measure in which they were included. the grant rate for these projects varied from 40 % to 80 % of the total eligible costs.
63. během auditu zjistil účetní dvůr ve finančních analýzách, které členské státy předkládaly spolu s žádostmi o grant, významné nedostatky24: a) ve čtyřech z 11 analýz nákladů a přínosů předložených komisi byly v rozporu s metodou mezery ve financování do výpočtu provozních výdajů zahrnuty i odpisy. ve dvou případech tak byla stanovená výše grantu zhruba dvojnásobkem správné hodnoty a ve dvou jiných případech byla asi o 50 % vyšší než tato hodnota; b) ve většině případů, kdy byly projekty součástí širšího systému zásobování vodou, nebyl předložen žádný přehled celého systému, ačkoli to bylo pro finanční hodnocení části předložené k spolufinancování nutné. kromě toho byly provozní náklady a výnosy použité v analýzách odvozeny jako poměrné hodnoty širších systémů zásobování vodou, do nichž spolufinancované projekty patřily. pouze v jednom případě vycházely předpoklady ze skutečných údajů o systému zásobování vodou; c) některé číselné údaje v analýzách nákladů a přínosů byly nerealistické. v téměř všech případech byly například použity konstantní objemy a ceny. Nadto komise neposuzovala spolehlivost odhadů provozních nákladů obsažených v analýzách nákladů a přínosů. 
63. during the audit, the court found significant weaknesses in the financial analyses provided in support to Member states’ grant applications24. (a) In four of the 11 cbas provided to the commission, contrary to the rules of the financing gap method, depreciation had been included in the calculation of operational expenditure. as a result, in two cases, the grant rate was set at around twice the level it should have been, and in the two other cases, at about 50 % above that level. (b) In most of the cases where projects form part of a wider water supply system, no overview of the overall system was provided although this was necessary for the financial evaluation of the part presented for co-financing.
23 kromě dvou projektů předložených před rokem 1999, na něž se metoda mezery ve financování nevztahovala. 
23 Except in two projects submitted before 1999 for which the financing gap method was not applicable.
24 Na tento stav již účetní dvůr upozornil ve své předchozí zprávě. viz především body 21–34 zvláštní zprávy č. 1/2008 o procesu vyřizování a schvalování žádostí o pomoc a hodnocení velkých investičních projektů za programová období 1994–1999 a 2000–2006. 
24 this situation has already been highlighted in a previous report of the court; see in particular paragraphs 21 to 34 of special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994–99 and 2000–06 programme periods.
34 Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
34 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
35 ... a dOStatEčně nEZOhLEdňujE SchOpnOSt prOjEktů VytVÁŘEt pŘíjmy 64. příjmy v odvětví zásobování vodou představují poplatky za vodu a další poplatky, které platí jednotlivé typy uživatelů. příjmy ovlivňují výši pomoci Společenství, protože přispívají ke snižování mezery ve financování daného projektu. k posouzení, zda je výše grantu stanovena tak, aby nedošlo k nadměrnému financování a zdroje eu se využívaly efektivně, je nutno přihlédnout ke schopnosti projektu vytvářet příjmy. 
35 ... and doEs not takE suffIcIEnt account of thE abIlIty of thE ProjEcts to GEnEratE rEVEnuE 64. In the water supply sector, the revenues are tariffs and other charges paid by the various types of user. these revenues have an impact on the rate of community assistance as they contribute towards reducing the financing gap of a project. to assess whether a grant rate is set at a level which avoids over-financing and ensures the efficient use of EU resources, the ability of a project to generate revenues must be taken into account.
65. v roce 2000 komise rozhodla, že výše pomoci by se měla upravit tak, aby podporovala zavedení systémů účtování poplatků, které by pokrývaly náklady na provoz, údržbu a obnovu infrastruktur a také náklady na omezování znečištění25. 
In 2000, the commission decided that the rate of assistance should be adjusted to encourage the introduction of charging systems covering the costs of operating, maintaining and replacing infrastructures as well as the costs of pollution abate-ment25.
9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 67. účetní dvůr při přezkumu poplatků za vodohospodářské služby rovněž zjistil, že: a) členské státy mají sklon maximalizovat finanční pomoc eu tím, že poplatky udržují na nízké úrovni. v jednom případě nebyly poplatky aktualizovány od 90. let 20. století. v některých případech stanovily vnitrostátní orgány poplatky za vodu až poté, co byla určena maximální předpokládaná částka finanční pomoci eu. výše předpokládaného grantu se tak v analýzách nákladů a přínosů předložených komisi zdůvodňuje dodatečně místo toho, aby byla vymezena na základě provedené analýzy; b) v poměrném vyjádření připadá na poplatky stanovené v oblastech zásobovaných díky auditovaným projektům méně než 1 % disponibilních příjmů domácností. komise nikdy nezpochybnila možnost získat náklady zpět od uživatelů, jak byla prezentována v žádostech, ani nenavrhla konkrétní referenční hodnotu, pomocí níž by se posuzovalo, zda jsou předkládané ceny za vodu přiměřené. 
67. the court’s review of the tariffs for water services also found that: (a) Member states tend to maximise EU financial assistance by keeping tariff levels low. In one case the tariffs had not been updated since the 1990s. there are cases where water tariffs were set by national authorities only after determining the maximum expected amount of EU financial assistance.
Navíc mezi částkou příjmů domácností použitou na úhradu vodohospodářských služeb a výší spolufinancování není zjevně žádný vzájemný vztah. vyšší míry spolufinancování jsou zaznamenány jak v oblastech, kde jsou výdaje uživatelů za vodu v poměru k jejich příjmům nižší, tak v oblastech, kde je tento poměr vyšší, aniž by to bylo nějak zdůvodněno (viz graf 1 a příloha III). 36 Zvláštní zpráva č. 
Moreover, there appears to be no correlation between the amount of the household income used to pay for water services and the co-financing rate. higher co-financing rates are observed both in areas where the users’ water expenditure is lower in relation to their income, and in areas where this ratio is higher, without any particular justification being given (see Graph 1 and Annex III).
9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
36 special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
45 42 Výdaje za vodu v % příjmů domácností Míra spolufinancování v % Zvláštní zpráva č. 9/2010 – Je využití výdajů na zásobování vodou pro spotřebu v domácnostech v rámci strukturálních opatření eu maximálně efektivní? 
Water expenditure as % of household income Co-financing rate (%) special report no 9/2010 – Is EU structural measures spending on the supply of water for domestic consumption used to best effect?
68. Zásada účtovat náklady za vodu uživatelům je posílena rámcovou směrnicí o vodě, která stanoví povinnost týkající se návratnosti nákladů na vodohospodářské služby jako pobídku k udržitelné poptávce ze strany uživatelů. tato povinnost má být splněna do roku 2010. 
68. the principle of charging water costs to users is strengthened by the water framework directive, which establishes an obligation regarding cost recovery for water services as an incentive for stimulating sustainable demand by the users. the obligation is due to be applied by 2010. the cost recovery can however be modulated by taking into account various factors such as ‘the social, environmental and economic effect of the recovery as well as the geographic and climatic conditions’ of the regions affected26.