natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Shrnutí 08 ISystém evidence půdy (LPIS) je IT systém založený na leteckých či satelitních fotografiích, který eviduje všechny zemědělské pozemky v členském státě. 
Executive summary 08 IA Land Parcel Identification System (LPIS) is an IT system based on aerial or satellite photographs recording all agricultural parcels in the Member States.
Jde o klíčový kontrolní mechanismus v rámci společné zemědělské politiky (SZP), kterým se ověřuje způsobilost dotací odvozených od plochy, jež v roce 2015 činily 45,5 miliardy EUR. 
It is a key control mechanism under the Common Agricultural Policy (CAP) designed to verify eligibility for area‐based subsidies, which amounted to approximately 45.5 billion euro in 2015.
Účetní dvůr ve svém prohlášení o věrohodnosti odhadl míru chyb u Evropského zemědělského a záručního fondu (EZZF) za rok 2014 na 2,9 % (2,2 % bez chyb v podmíněnosti). 
The Court’s Statement of Assurance (SoA) estimated the level of error for the European Agricultural Guarantee Fund (EAGF) at 2.9 % (2.2 % without cross‐compliance errors) in 2014.
Více než polovina těchto chyb se týkala plochy. 
Close to half of the errors were area‐related.
Systém rovněž hraje stále větší roli v kontrole souladu s různými environmentálními závazky. 
The system also increasingly plays a role in checking compliance with various environmental obligations.
V současné době funguje v 28 členských státech 44 národních či regionálních systémů LPIS, které celkem obsahují přes 135 milionů referenčních pozemků. 
In the 28 Member States, there are currently 44 national or regional LPISs in operation, containing over 135 million reference parcels.
II Zkoumali jsme, zda členské státy systémy dobře řídily a zda je Komise vhodným způsobem monitorovala. 
II We examined whether the LPISs were well managed by Member States and adequately monitored by the Commis‐ sion.
Provedli jsme auditní návštěvy v Komisi a v pěti členských státech (týkaly se šesti systémů LPIS). 
Audit visits were made to the Commission and five Member States (covering six LPISs).
Všem členským států jsme rovněž zaslali průzkum. 
We also sent a survey to all the Member States.
III Dospěli jsme k závěru, že LPIS je užitečným nástrojem pro určování způsobilosti zemědělské půdy, jeho fungování lze však ještě zlepšit. V uplynulých letech vyplývalo z výsledků našeho prohlášení o věrohodnosti, že akční plány a finanční opravy řeší nedostatky systémů LPIS v dotčených členských státech. Je zde ale stále prostor pro zlepšení: – V postupech systémů LPIS jsme zjistili určité nedostatky, které mají dopad na schopnost členských států provádět spolehlivé kontroly způsobilosti půdy. Zatímco ortosnímky v systémech LPIS byly většinou spolehlivé, interpretace snímků vždy spolehlivá a nepochybná nebyla. 
Over recent years our SoA results showed that action plans and financial corrections addressed LPIS shortcomings in the Member States affected. Some room for improvement remains, in particular: ‐ We identified some weaknesses in LPIS processes affecting the Member States’ ability to reliably check the eligibility of land. While LPIS ortho‐imagery was mostly up‐to‐date, photo‐interpretation was not always reliable or conclusive.
Některé systémy LPIS uváděly dodatečné informace o vlastnictví a nájemních právech zajišťující, že pozemek bude vykázán správným zemědělcem. 
In some of the LPISs additional information concerning ownership and lease rights was included in order to ensure that each parcel had been declared by the right farmer.
Členské státy dále neprováděly hodnocení nákladové efektivnosti svých systémů LPIS, které by jim umožnilo lépe koncipovat příslušné kontroly. – Zjistili jsme, že členské státy pokročily v aktualizaci svých systémů LPIS ke splnění závazků SZP na období 2014– 2020. 
In addition, Member States did not analyse the cost‐effectiveness of their LPISs in order to better design the related checks. ‐ We found that Member States had made progress in upgrading their LPISs to meet the 2014‐2020 CAP require‐ ments. However, LPISs had not yet been completely adapted for greening.
Systémy LPIS však zatím nebyly zcela uzpůsobeny ekologickým opatřením. Určité snahy Komise společnou zemědělskou politiku zjednodušit přinesly smíšené výsledky. – Výkonnost Komise jako monitorovacího orgánu se zlepšila díky lepším pokynům k systému LPIS, pravidelným auditům a následné kontrole akčních plánů členských států a finančních oprav. 
Some efforts by the Commission to simplify the CAP had had mixed results. ‐ Through improved LPIS‐related guidance, regular audits and follow‐up of Member States’ action plans and fi‐ nancial corrections, the Commission’s performance of its monitoring role has improved.
Spolehlivost ročních hodnocení kvality týkajících se účinnosti systémů LPIS v členských státech byla nicméně oslabena nedostatky v uplatňované metodice, nedostatečnými kontrolami a nedostatečnou následnou kontrolou ze strany Komise. 
However, the reliability of the yearly quality assessment (QA) exercise on the effectiveness of the LPISs in the Member States was under‐ mined by weaknesses in the applied methodology and insufficient checks and follow‐up by the Commission.
Shrnutí 09 IV Na základě našich auditních připomínek předkládáme následující doporučení: a) Členské státy by měly na základě kvantifikované analýzy nákladů a přínosů a zhodnocení rizik intenzivněji usilovat o zvýšení spolehlivosti údajů (posílit proces aktualizace, vyjasnit využívání poměrnosti a kontrolovat, zda má zemědělec půdu skutečně k dispozici). b) Členské státy by měly za podpory Komise vyvinout a ustavit rámec pro posuzování nákladů na provoz a aktualizace svých systémů LPIS, aby mohly měřit výkonnost těchto systémů a nákladovou efektivnost jejich zlepšení. c) Členské státy by měly, s využitím systémů LPIS, zajistit spolehlivou identifikaci a evidenci a posléze i účinné monitorování ploch využívaných v ekologickém zájmu, trvalých travních porostů a nových kategorií půdy. d) Komise by měla znovu přezkoumat stávající právní rámec pro systémy LPIS a některá pravidla pro příští období SZP zjednodušit a zefektivnit. e) Komise by měla provést analýzu nákladů a přínosů, která by určila, zda by se reprezentativnost vzorků pro hodnocení kvality mohla zlepšit, aby bylo možné lépe pokrýt základní soubor pozemků v systémech LPIS. f) Komise by měla zlepšit monitorování výsledků hodnocení kvality, a to tak, že bude analyzovat veškeré nesrovnalosti ve zprávách o hodnocení kvality, bude provádět příslušnou následnou kontrolu, poskytovat zpětnou vazbu členským státům a v případě potřeby zajistí vypracování a realizaci plánů nápravných opatření. 
Executive summary 09 IV Following our audit observations, we recommend that: (a) Based on a quantified cost‐benefit analysis and an assessment of risks, the Member States should strengthen their efforts to increase data reliability (by enhancing the update process, clarifying the use of the pro‐rata op‐ tion and checking whether land is at the farmer’s disposal). (b) With the support of the Commission, the Member States should develop and set up a framework for assessing the cost of running and updating their LPISs to measure the performance of their LPISs and the cost‐effective‐ ness of system improvements. (c) The Member States should ensure that, using their LPISs, they reliably identify and register, and then effectively monitor, ecological focus areas, permanent grassland and new categories of land. (d) The Commission should re‐examine the current LPIS legal framework in order to simplify and streamline some of the rules for the next CAP period. (e) The Commission should carry out a cost‐benefit analysis in order to determine whether the representative‐ ness of QA samples could be improved so that a better coverage of the population of parcels in the LPIS can be achieved. (f) The Commission should improve its monitoring of QA results by analysing any inconsistencies in QA reporting, following them up, providing feedback to the Member States and ensuring that remedial action plans are pre‐ pared and executed when needed.
Úvod 10 Základní informace 01 Ze společné zemědělské politiky (SZP) se prostřednictvím Evropského zemědělského a záručního fondu (EZZF) financují přímé platby zemědělcům a opatření, jimiž reaguje na tržní nerovnováhu nebo environmentální výzvy („pilíř 1“). 
Introduction 10 Background 01 The Common Agricultural Policy (CAP) finances, via the European Agricultural Guarantee Fund (‘EAGF’), direct payments to farmers and measures to respond to market instabilities or environmental challenges (‘Pillar 1’).
Ze SZP se prostřednictvím Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) rovněž spolufinancují programy rozvoje venkova v členských státech EU („pilíř 2“). 
The CAP also co‐fi‐ nances rural development programmes within the EU Member States (‘Pillar 2’) via the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD).
Reformovaná SZP na období 2014–2020 usiluje o cílenější, spravedlivější a k životnímu prostředí vstřícnější – „zelenější“ – platby přímé podpory. 
The reformed CAP for the 2014‐2020 period strives to achieve better targeted, more equitable and more environmentally friendly – ‘greener’ – direct aid payments.
02 Pokud jde o zajištění správnosti plateb, SZP se spoléhá na integrovaný správní a kontrolní systém (IACS). Jde o soubor ucelených správních kontrol a kontrol žádostí o dotace na místě, který řídí členské státy. 
02 To ensure that payments are regular, the CAP relies on the Integrated Admin‐ istration and Control System (IACS), a set of comprehensive administrative and on‐the‐spot checks on subsidy applications, which is managed by the Member States.
Klíčovým prvkem IACS je systém evidence půdy (LPIS). 
The Land Parcel Identification System (LPIS) is a key component of the IACS.
Jde o IT systém založený na ortosnímcích (leteckých či satelitních fotografiích), který eviduje všechny zemědělské pozemky v členském státě. 
It is an IT system based on ortho‐imagery (aerial or satellite photographs) which records all agricultural parcels in the Member States.
Má dvojí účel: jasně lokalizovat veškerou způsobilou zemědělskou půdu v rámci referenčních pozemků a vypočítat jejich maximální způsobilou plochu (MEA). 
It serves two main purposes: to clearly locate all eligible agricultural land contained within reference parcels and to calculate their maximum eligible area (MEA).
Systém LPIS se využívá ke křížovým kontrolám v rámci správních kontrolních řízení a jako východisko kontrol na místě prováděných platební agenturou4. 
The LPIS is used for cross‐checking during the administrative control procedures and as a basis for on‐the‐spot checks by the paying agency4.
03 Systémy LPIS byly původně koncipovány pro kontroly podpory na plochu, která v současné době5 odpovídají platbám ve výši až 40 miliard EUR u pilíře 1 SZP6 a přibližně 5,5 miliardy EUR u pilíře 2 SZP7. 
03 The LPISs were originally devised for checks relating to area‐based aid, which currently5 represents payments of up to 40 billion euro for CAP Pillar 16 and of around 5.5 billion euro for CAP Pillar 27.
Některé členské státy také využívají své systémy LPIS ke kontrole dodržování některých environmentálních pravidel z rámce podmíněnosti nebo na ploše založených režimů podpory venkova, jako je agroenvironmentální podpora a podpora pro znevýhodněné oblasti. 
Some Member States have also used their LPISs to check whether farmers have respected some of the environmental rules under cross‐compliance or area‐related rural development schemes, such as agri‐environment and less‐favoured area support.
Podle SZP na období 2014–2020 má být část přímé podpory zemědělcům vyplácena na zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí. 
During the 2014‐2020 CAP, part of the direct aid to farmers is to be paid for agricultural practices beneficial for the climate and the environment.
Některé z těchto nových ekologických závazků (viz bod 35 v části II) mají být monitorovány s využitím systémů LPIS. 
Some of these new greening obligations (see paragraph 35 in Part II) are to be monitored using the LPIS.
247/2006, (ES) č. 378/2007 a zrušuje nařízení (ES) č. 1782/2003 (Úř. věst. L 30, 31.1.2009, s. 16), a článek 6 nařízení Komise (ES) č. 
4 For the 2007‐2013 CAP period, the core LPIS legislation is Article 17 of Council Regulation (EC) No 73/2009 of 19 January 2009 establishing common rules for direct support schemes for farmers under the common agricultural policy and establishing certain support schemes for farmers, amending Regulations (EC) No 1290/2005, (EC) No 247/2006, (EC) No 378/2007 and repealing Regulation (EC) No 1782/2003 (OJ L 30, 31.1.2009, p.
5 Podle údajů ze souhrnného rozpočtu EU na rok 2015. 
5 According to the figures taken from the general EU budget for 2015.
6 Prostředky na platby se vztahují především k rozpočtovým položkám 05 03 01 01, režim jednotné platby, 28 342 milionů EUR; 05 03 01 02, režim jednotné platby na plochu, 7 806 milionů EUR a v plném rozsahu k vyjmenovaným součástem položek 05030103až050303,ostatní přímé podpory v celkové výši 4 328 milionu EUR (redistributivní platby, zvláštní programy pro nejvzdálenější regiony, podpora na plochu pro bavlnu a částečně specifická podpora (článek 68)). 
6 Payment appropriations cover largely budget lines 05 03 01 01, single payment scheme, 28 342 million euro; 05 03 01 02, single area payment scheme, 7 806 million euro and integral partsof05030103to 05 03 03, Other direct aids, totalling 4 328 million euro overall (redistributive payment, specific programme for outermost regions, area aid for cotton and partially specific support (Article 68)).
7 Na režimy rozvoje venkova založené na ploše v rozpočtové položce 05 04 Rozvoj venkova připadá zhruba polovina prostředků na platby ve výši 11 162 milionů EUR. 
7 The area‐related rural development schemes within budget line 05 04 Rural development account for roughly half of the payment appropriations of 11 162 million euro.
Úvod 11 Specifikace systému LPIS 04 Systém LPIS funguje na základě referenčních pozemků. 
Introduction 11 LPIS specifications 04 The LPIS operates on the basis of reference parcels.
Referenčním pozemkem se rozumí jedinečně identifikovaná zeměpisně vymezená zemědělská plocha8. 
A reference parcel is a uniquely identified and geographically delimited agricultural area8.
Zemědělci by měli pečlivě prověřit každou mapu a identifikovat a ze svých žádostí vyloučit veškerou zemědělsky neobhospodařovanou půdu, jakož i nezpůsobilé prvky, které se na pozemcích nacházejí, jako budovy, dvory, křoviny, vozovky, lesy, jezera atd. 05 Technické specifikace systémů LPIS se v jednotlivých členských státech liší stejně jako různé typy referenčních pozemků (viz tabulka 1). 
Farmers are expected to carefully examine each map and to identify and exclude from their applications all unfarmed land, and ineligible features on parcels, such as build‐ ings, farmyards, scrub, roadways, forests, lakes, etc. 05 The LPIS’s technical specifications vary from one Member State to another as vari‐ ous types of reference parcel exist (see Table 1).
Stručný popis hlavních typů je uveden níže. 
A brief description of the main types is given below.
Charakteristické rysy typů referenčních pozemků Zdroj: Evropský účetní dvůr a Evropská komise (JRC). 
Characteristics of the reference parcel types Source: European Court of Auditors and European Commission (JRC).
1 písm. e) nařízení (EU) č. 1307/2013. Zemědělský pozemek Parcela katastru nemovitostí Blok zemědělce Fyzický / topografický blok Hlavní znaky Hlavní zdroj údajů – Jedna skupina plodin – Jeden zemědělec Žádost zemědělce – Jeden nebo více zemědělců – Podle vlastnictví – Jedna skupina plodin nebo více skupin plodin Katastr, registr půdy – Jeden zemědělec – Jedna skupina plodin nebo více skupin plodin – Bez přirozených hranic Žádost zemědělce – Jeden nebo více zemědělců – Plocha ohraničená určitými prvky (příkopy, křoví, zdi atd.) – Jedna skupina plodin nebo více skupin plodin Správní zařazení Tabulka 1 
8 See Articles 2(25) and 5(1) of Regulation (EU) No 640/2014 as well as Article 4(1)(e) of Regulation (EU) No 1307/2013. Agricultural parcel Cadastral parcel Farmer's block Physical / Topographical block Main features Main data source - Single crop group - Single farmer Farmer’s application - One or more farmers - Based on ownership - One or more crop groups Cadastre, land register - Single farmer - One or more crop groups - No natural boundaries Farmer’s application - One or more farmers - Area bordered by certain features (ditches, hedges, walls, etc.) - One or more crop groups Administrative classification Table 1
Úvod 12 06 Belgie, Německo a Spojené království mají systém LPIS pro každý region. 
Introduction 12 06 Belgium, Germany, and the United Kingdom have an LPIS for each region.
Ve všech ostatních členských státech funguje jeden systém pro celou zemi. 
All other EU Member States have one each covering the whole country.
V současné době existuje celkem 44 systémů LPIS, v nichž se eviduje 135 milionů referenčních pozemků (viz obrázek 1). 
There are currently 44 LPISs in total, containing over 135 million reference parcels (see Figure 1).
07 Systémy LPIS spravují členské státy, které odpovídají za kvalitu údajů vložených do systému. 
07 The LPISs are managed by the Member States, which are responsible for the quality of the data entered in their systems.
Komise má monitorovací roli. 
The Commission plays a monitoring role.
Poskytuje členským státům pokyny a podporu, kontroluje účinnost jejich systémů LPIS, může ukládat finanční opravy, pokud kontroly LPIS selhávají, a kontroluje plnění akčních plánů. 
It provides guidance and support to the Member States, audits the effective‐ ness of their LPISs, may apply financial corrections if there are failures in the LPIS checks and follows‐up on action plans.
Komise rovněž zavedla hodnocení kvality systému LPIS, v rámci něhož jsou členské státy povinny kvalitu svých systémů LPIS každoročně testovat. 
The Commission has also established the LPIS quality assessment (LPIS QA), which requires Member States to annually test the quality of their LPISs.
Systémy LPIS v EU podle typu Obrázek 1 Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě zpráv o posouzení systémů LPIS za roky 2014 a 2015. 
LPISs by type across the EU Figure 1 Source: European Court of Auditors based on the 2014 and 2015 LPIS Quality Assessment Reports.
Zemědělský pozemek Katastrální pozemek Blok zemědělce Fyzický/topografický blok 
Agricultural parcel Cadastral parcel Farmer’s block Physical / Topographical block
Rozsah, cíle a koncepce 13 auditu 08 Cílem auditu bylo zjistit, zda systém evidence půdy fungující v rámci společné zemědělské politiky je schopen plnit svůj účel. 
Audit scope, objectives and 13 approach 08 The purpose of this audit was to determine whether the Land Parcel Identifica‐ tion System implemented under the Common Agricultural Policy was fit for purpose.
09 Hledali jsme odpověď na následující obecnou auditní otázku: Je systém evidence půdy (LPIS) dobře řízen? 
09 We sought to answer the overall audit question: Is the Land Parcel Identification System (LPIS) well managed?
10 Abychom mohli tuto otázku zodpovědět, prověřovali jsme, zda systém členskému státu umožňoval spolehlivě kontrolovat měření a způsobilost půdy nárokované žadatelem (část 1) a zda byly systémy upraveny tak, aby splňovaly závazky SZP na období 2014–2020, zejména ekologické závazky a potřebu plnění této politiky zjednodušit (část II). 
10 In order to answer this question, we checked whether the LPIS allowed Member States to reliably check the measurement and eligibility of land claimed by the farmers (Part I), and whether the systems were being adapted to meet the re‐ quirements of the 2014‐2020 CAP, in particular those concerning greening obliga‐ tions and the need to simplify the implementation of the policy (Part II).
Zkoumali jsme rovněž, zda Komise vhodným způsobem plnila svou monitorovací úlohu (část III). 
Finally, we examined whether the Commission was adequately fulfilling its monitoring role (Part III).
11 Audit probíhal od července 2015 do dubna 2016. 
11 We carried out the audit between July 2015 and April 2016.
Jeho součástí byly návštěvy Evropské komise a pěti členských států (Rakouska, Německa (Sárska a Severního Porýní-Vestfálska), Irska, Polska a Spojeného království (Skotska)). 
It included visits to the European Commission and to five Member States (Austria, Germany (Saarland and North Rhine‐Westphalia), Ireland, Poland and the United Kingdom (Scot‐ land)).
Tyto členské státy byly vybrány na základě zde vyplacených částek, systému referenčních pozemků a auditů provedených EÚD a Komisí v poslední době. 
These Member States were selected on the basis of the amounts paid out there, their reference parcel system and on recent audit coverage by both us and the Commission.
V každém členském státě jsme vedli pohovory, analyzovali jsme postupy a údaje a testovali vzorek pozemků, abychom zkontrolovali spolehlivost údajů evidovaných v systému. 
In each Member State, we carried out interviews, analysed procedures and data, and tested a sample of parcels to check the reliability of the data stored in the system.
Celkem jsme za přítomnosti vnitrostátních orgánů na obrazovce zkontrolovali přes 400 referenčních pozemků9, z toho více než 100 jsme navštívili na místě10. 
In total, over 400 reference parcels were checked on‐screen9 in the presence of the national authorities, of which more than 100 were visited on‐the‐spot10.
Tento vzorek byl sestaven na základě rizika s cílem identifikovat oblasti, kde je možné systémy LPIS zdokonalit. 
This sample was selected on a risk basis to identify possible areas for improvement of the LPISs.
12 Dále jsme rozeslali členským státům průzkum pokrývající všech 44 různých systémů LPIS s cílem získat klíčové údaje a informace o uspořádání a používání těchto systémů. 
12 Furthermore, we sent a survey to the Member States covering all 44 different LPISs, in order to obtain key data and information on their set‐up and implemen‐ tation.
Navíc jsme provedli dokumentární analýzu předchozích auditních zjištění EÚD a Komise, jakož i přezkum dříve realizovaných studií. 
In addition, we conducted a documentary analysis of previous audit find‐ ings by us and the Commission, as well as a review of previous studies.
Prostřednictvím dalších dokumentárních přezkumů auditoři také analyzovali dodatečné informace o systémech LPIS, které byly zavedeny členskými státy nebo regiony, jež nebyly v průběhu auditu navštíveny. 
Further desk reviews were carried out to analyse additional information on the LPISs implemented by Member States or regions that were not visited during the audit.
Vedli jsme rovněž rozhovory s úředníky Komise a zkoumali příslušnou dokumentaci. 
Finally, we held interviews with Commission officials and examined relevant documents in this context.
9 Tento údaj nezahrnuje všechny referenční pozemky analyzované na obrazovce v případě Severního Porýní-Vestfálska. 
9 This figure does not include all the reference parcels analysed on screen in North Rhine‐ Westphalia.
Zde měl auditní tým před auditní návštěvou, v jejím průběhu i po ní k systému LPIS ve verzi pouze pro čtení neomezený přístup. 
Here the audit team had unlimited access to a read‐only version of the LPIS before, during and after the audit visit.
10 Návštěvy na místě svým rozsahem zahrnuly především posouzení správného určení způsobilé zemědělské polohy a soulad informací uvedených v příslušném systému LPIS se skutečným stavem referenčního pozemku. 
10 The scope of the on‐the‐spot visits included mainly the assessment of both the correct determination of the eligible agricultural area and the coherence between the information registered in the related LPIS with the actual status of the reference parcel.
Část I 14 Navzdory dobrým výsledkům při uplatňování systémů evidence půdy lze ještě mnohé zlepšit 13 K dosažení zamýšleného účelu musí být údaje systému LPIS aktuální, spolehlivé a úplné, aby správní kontroly byly účinné. 
Part I 14 Despite good achievements in the implementation of the Land Parcel Identification Systems, room for improvement remains 13 In order to serve the intended purpose, LPIS data needs to be up‐to‐date, reli‐ able and complete for administrative checks to be effective.