natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Proto je pravděpodobné, že příspěvek ke zvýšení lesních zdrojů nebude na základě nařízení (ES) č. 1257/1999 významnější než příspěvek, kterého bylo dosaženo v rámci nařízení (EHS) č. 
Therefore it is likely that the contribution to the increase in forestry resources will not be more significant under Regulation (EC) No 1257/1999 than that obtained under Regulation (EEC) No 2080/92.
V roce 1995 se po přistoupení Finska, Švédska a Rakouska zvýšila zalesněná plocha v EU o přibližně 57 milionů hektarů, ze 79 milionů na 136 milionů hektarů (+ 72 %). 
In 1995, the accession of Finland, Sweden and Austria increased the forested area in the EU by around 57 million hectares, from 79 million to 136 million hectares (+ 72 %).
Rozšíření v roce 2004 povede k dalšímu zvětšení plochy lesů v EU o 24 milionů hektarů ze 136 milionů na 160 milionů hektarů. 
Enlargement in 2004 will lead to another increase of the EU forests of around 24 million hectares from 136 million to 160 million hectares.
O zalesňování zemědělské půdy se diskutovalo na konferenci o budoucnosti rozvoje venkova, která se konala v listopadu 2003 (1). 
Afforestation of agricultural land was discussed during a conference on the future of Rural Development which was held in November 2003 (1).
Avšak měnící se kontext a postupné rozšiřování se dotkly priorit, které nebyly až dosud dostatečně brány v potaz. 
However, the changing context and the successive enlargement have affected priorities, which, until now, have been insufficiently taken into account.
Pochybnosti o účinnosti zalesňování vznesl již v roce 1997 Hospodářský a sociální výbor (2), který napsal: „Další otázkou, jíž je třeba se zabývat, je to, zda by z dlouhodobého hlediska nebylo účinnější využívat prostředky EU na podporu uvádění dříví na trh, včetně jeho využití jakožto zdroje energie, než na poskytování přímé pomoci na zalesňování. 
Doubts on the effectiveness of afforestation were already raised in 1997 by the Economic and Social Committee (2) which wrote: Ôanother question which needs to be addressed is whether it would be more effective in the long run to use EU resources for promoting the marketing of timber, including its use as an energy source, rather than provide direct assistance for afforestation.
Prostředky EU by měly být vyčleněny zejména na výzkum, vzdělávání, informace, poradenství a podporu venkovských oblastí, aby lesnický sektor mohl z dlouhodobého hlediska efektivněji fungovat a konkurovat. 
In particular, EU funds should be allocated to research, training, information, advice and support for rural areas so as to enable the forestry sector to operate and compete more effectively in the longer term.
Podpora EU na zalesňování by se měla zaměřit na zlepšení kvality lesů pomocí opatření jako prevence eroze půdy, ochranu podzemních vod, ochranu před poškozením požáry nebo zno-vuzalesňování oblastí poškozených požárem. 
EU assistance for afforestation should focus on improving the quality of forests through such measures as erosion prevention, conservation of groundwater, protection from fire damage or the re-afforestation of areas devastated by fire.
Prostředky poskytnuté v rámci programů strukturální a regionální politiky by se měly využít více na to, aby se v lesnictví a lesnickém průmyslu podporovalo uplatňování hospodárných postupů šetrných k životnímu prostředí.“ K mnoha doporučením bylo přihlédnuto v nařízení (ES) č. 1257/1999, avšak hlavní část výdajů stále souvisí se zalesňováním. Výsledku mohlo být dosaženo účinněji (účinnost) 75. 
Funding provided under the UnionŐs structural and regional policy programmes should be used more widely to support the application of economical and environmentally-friendly practices in forestry and the forest industry.Ő Many of the recommendations were taken into account in the Regulation (EC) No 1257/1999, however the core expenditure still relates to afforestation. Result could be better achieved (Efficiency) 75.
Co se týče cíle zvětšit zalesněné plochy (viz odstavec 8), existují různé druhy půdy, které je možno zalesnit. 
Regarding the objective of increase of woodland areas (see paragraph 8), there are different kind of land which might be afforested.
V nařízení se stanoví, že pokud je podpora poskytována na zalesňování zemědělské půdy ve vlastnictví státních orgánů, zahrnuje pouze náklady na založení porostů (3), tj. nevyplácí se žádná náhrada za ztrátu příjmu nebo náklady na udržování, jak je tomu v případě půdy v soukromém vlastnictví. 
The Regulation stipulates that where support is granted for afforestation of agricultural land owned by public authorities, it shall cover only the cost of establishment (3), i.e. no loss of income compensation or maintenance are to be paid which is indeed the case for afforestation of private land.
Teoreticky by tedy bylo možno tvrdit, že je-li cílem rozšíření zalesněných ploch, byla by orientace na půdu ve vlastnictví státu mnohem účinnější. 
Thus theoretically it could be argued that if the aim is to extend woodland, focussing this action on public land would be much more efficient.
Vedlo by to k značné hospodárnosti (neproplácení náhrady za ztrátu příjmu), tedy se stejnými prostředky by bylo možno dosáhnout zalesnění podstatně větší plochy. 
It would lead to a significant economy (no payment of loss of income compensation), thus, with the same funding, allowing for a considerably bigger area to be afforested.
(1) Konference dospěla k závěru, že existuje příležitost „zaměřit opatření v oblasti zalesňování znovu na posílení vícefunkčnosti a udržitelnosti (např. řízení rizik, zlepšení přínosů pro životní prostředí a omezení rizika požárů)“. 
(1) The Conference concluded on the opportunity of Ôrefocusing of afforestation measures to strengthen multi-functionality and sustainability (e.g. risk management, improve environmental benefits and reduce fire risks)Ő.
(2) „Stanovisko Hospodářského a sociálního výboru k“ situaci a problémům lesnictví v Evropské unii a potenciálu k rozvoji lesnických politik. 
(2) Opinion of the Economic and Social Committee on ÔThe situation and problems of forestry in the European Union and potential for developing forestry policiesŐ.
(3) Článek 31 nařízení (ES) č. 1257/1999. 
(3) Article 31 of Regulation (EC) No 1257/1999.
C 67/16 CS Úřední věstník Evropské unie 18.3.2005 Dopad opatření je velmi malý 76. 
C 67/16 EN Official Journal of the European Union 18.3.2005 It has a very dispersed impact 76.
Dopad zalesňování byl velmi malý, částečně kvůli jeho dobrovolnému charakteru. 
Furthermore, the impact of afforestation has been very dispersed due, in part, to its voluntary nature.
Někteří zemědělci tato opatření uplatňovali, jiní ne. 
Some farmers apply the measures, others do not.
V důsledku toho neexistuje koordinovaná strategie a projekty zalesňování jsou schvalovány postupně, což vede k tomu, že dopad na region nebo lokalitu často není patrný. 
As a result, there is no coordinated strategy and afforestation projects are approved piecemeal with the consequence that there is often no appreciable impact on the region or locality.
DOPAD JINÝCH LESNICKÝCH OPATŘENÍ 77. 
IMPACT OF OTHER FORESTRY MEASURES 77.
Různé členské státy (Dánsko, Itálie, Portugalsko a Řecko) uvedly, že účinné provedení celounijní lesnické politiky bylo ovlivněno seznamem opatření zahrnutých v článcích 30 a 32, které – jak tvrdí – vypadají spíše jako rámec, než jako cílená opatření. 
Various Member States (Denmark, Italy, Portugal and Greece) indicated that the effective implementation of an EU-wide forestry policy was affected by the list of actions included in Articles 30 and 32 which they claim looks more like a framework than targeted actions.
Opatření v článku 32 se zaměřují více na přínosy pro životní prostředí. 
Measures under Article 32 focus more on environmental benefits.
Využití bylo mimořádně nízké, patrně kvůli skutečnosti, že maximální přípustná výše prémie není považována potenciálními příjemci za dostatečně atraktivní (všechny členské státy). 
However, the take-up has been extremely low, apparently due to the fact that the maximum premium allowed is not considered attractive enough by potential beneficiaries (all Member States).
Komise by měla tento jev prozkoumat s cílem zajistit, aby tento aspekt strategie fungoval podle plánu. 
The Commission should study this phenomenon with a view to ensuring that this aspect of the strategy is operating as intended.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 79. 
CONCLUSION AND RECOMMENDATIONS 79.
EU podporuje lesnická opatření od roku 1964, ačkoli neexistuje žádné ustanovení o společné lesnické politice. 
The EU has been supporting forestry action since 1964 although no provision is made for a common forestry policy.
Od roku 2000 se finanční podpora poskytuje v rámci nařízení o rozvoji venkova, ale je založena na mezinárodních politických závazcích. 
Since 2000 financial support is granted as part of the EU rural development regulation but is based on international political commitments.
Jelikož pojmy používané v těchto závazcích (udržitelnost a vícefunkčnost) jsou neurčité, lze stěží posoudit přidanou hodnotu této podpory. 
The concepts in these commitments (sustainability and multi-functionality) being vague, the additional EU value of its support is difficult to assess.
Tomu nenapomáhá ani skutečnost, že členské státy definují „les“ rozdílně (viz odstavce 14 až 18). 
It is not helped by the fact that Member States define ÔforestŐ differently (see paragraphs 14 to 18).
Komise zakládá svou podporu lesnictví na existenci národních lesnických programů nebo lesnických programů vypracovaných na nižší než celostátní úrovni či rovnocenných nástrojů, tyto programy jsou ale k dispozici jen ojediněle, jsou-li k dispozici vůbec, a jejich kvalita se velmi liší (viz odstavce 23 až 26). 
The Commission bases its forestry support on there being national or subnational forestry programmes or equivalent instruments but these programmes are rarely available and, if so, their quality is very varied (see paragraphs 23 to 26).
Jsou-li využity rovnocenné nástroje, zpravidla plány rozvoje venkova, kvalitativní hodnocení lesnických opatření je nepříznivě ovlivněno časovým omezením a dostupností zaměstnanců. 
When using equivalent instruments, usually rural development plans, the qualitative assessment of the forestry measures suffers from time constraints and availability of staff.
Kvalitativní posouzení je dotčeno rovněž nedostatkem informací o lesnických opatřeních na úrovni členských států v Komisi (viz odstavce 27 až 36). — Komise by měla zjednodušit a ucelit právní základ opatření EU v oblasti lesnictví a usilovat o společné pochopení a výklad pojmu „les“. 
The qualitative assessment also suffers from lack of information in the Commission on forestry action by Member States level (see paragraphs 27 to 36). Ń The Commission should simplify and make more coherent the legal basis of EU forestry action and work towards a common understanding and interpretation of ÔforestŐ.
80. 
80. strategy is not clear.
Kvůli této nepřehlednosti necítí členské státy ani Komise odpovědnost za posouzení toho, zda lesnický projekt přispěl k dosažení lesnické strategie EU (viz odstavce 19 až 22). — Je nutno usilovat o přehlednost při rozdělování odpovědností za provádění lesnické politiky EU mezi členské státy a Komisi, jsou-li využívána lesnická opatření financovaná EU. 
Due to this lack of clarity neither the Member State nor the Commission feel responsible for assessing whether a forestry project contributed to the achievement of the EU forestry strategy (see paragraphs 19 to 22). Ń Clarity should be sought in attributing responsibilities to the Member States and the Commission for the implementation of the EU forestry strategy when EU-financed forestry measures are used.
Společné řízení provádění lesnické strategie není jasné. — — Komise a členské státy by měly společně zajistit vypracování strategických plánovacích dokumentů, které by bylo možno použít jako účinný nástroj pro plánování lesnických opatření a podpory. 
The shared management for implementing the forest Ń Ń The Commission and Member States should, in partnership, ensure the development of strategic planning documents which can be used as an effective tool for the planning of forestry measures and aid.
Komise musí zajistit, aby kvalitativní posouzení části každého plánu rozvoje venkova týkající se lesnictví bylo přiměřené. 
The Commission should ensure that the qualitative assessment of the forestry part in each rural development plan is appropriate.
83. dobu 20 let absorbují značnou část prostředků, jež měly být podle plánu použity na zalesňování jakožto součásti rozvoje venkova. 
83. ning for up to 20 years have taken up considerable amounts of funds which had been planned to be used for the implementation of afforestation measures as part of rural development.
Sedmileté programové období je dále špatně připraveno na delší plánování potřebné pro lesnická opatření trvající až 20 let (viz odstavce 37 až 39). 
Furthermore, a seven-year programming period is ill-fitted to the longer planning required for forest actions, of up to 20 years (see paragraphs 37 to 39).
Využití prostředků z orientační a záruční sekce EZOZF) vedlo ke složitému systému provádění politiky rozvoje venkova (viz odstavce 40 až 42). — Komise by měla přezkoumat režimy financování za účelem jejich zjednodušení. různých finančních režimů (kombinace 85. 
84. The use of varying financing arrangements (a mix of EAGGF Guidance and Guarantee funding) has led to a complex delivery system of rural development policy (see paragraphs 40 to 42).
Existovaly různé výklady, pokud jde o upřednostnění půdy, která má být zalesněna. 
There were varying interpretations in prioritising the land to be afforested.
Pokud objem projektových žádostí překročil disponibilní prostředky, neexistovala jasná kritéria pro výběr projektů (pořadí). 
When project applications exceeded available funds, there were no clear criteria for project selection (ranking).
Dále existovaly pochybnosti, co se týče předchozího využití půdy a toho, zda byl příjemce zemědělcem. 
Furthermore, uncertainty existed as to the previous land use and whether the beneficiary was a farmer.
Vyskytly se rovněž případy slabých a nedostatečných kontrolních systémů provozovaných členskými státy (viz odstavce 43 až 58 a62až64). 
There were also instances of weak and insufficient control systems operated by the Member States (see paragraphs 43 to 58 and 62 to 64).
Prověřování výběru projektů odhalilo řadu nedostatků. 
Examination of a selection of projects revealed a number
18.3.2005 CS Úřední věstník Evropské unie C 67/17 — — Komise by měla společně s členskými státy prověřit systém podávání žádostí a schvalování projektů s cílem zajistit, aby podporu dostaly nejživotaschopnější a nejhodnotnější návrhy na podporu v rámci strategie EU i národních strategií. 
18.3.2005 EN Official Journal of the European Union C 67/17 Ń Ń The Commission should, together with the Member States, examine the system of application and approval of projects in order to ensure that the most viable and worthy proposals for assistance within the terms of the EU and national strategies receive aid.
Komise by měla přezkoumat stávající kontroly členských států vzhledem k posílení administrativních a kontrolních systémů a přijmout vhodná opatření v případě neshody. poskytována v případech, kdy projekty nelze udržet. 
The Commission should review current checks by Member States with a view to reinforcing administrative and control systems and to take appropriate action in case of non compliance. aid is granted in circumstances where the projects cannot be sustained.
V případě potřeby by měla navrhnout změny současného základu pro poskytování podpory. 
If necessary it should propose changes to the current basis for granting aid.
Dopad opatření v oblasti zalesňování zemědělské půdy byl malý. 
The impact of the measure for afforestation of agricultural land has been low.
Zalesňování nedosáhlo významného stupně a stejného výsledku bylo možno dosáhnout levněji. 
The degree of afforestation is not significant and the result could be obtained more cheaply.
Financované projekty vedou k roztříštěnému a nekoordinovanému provádění ve venkovských oblastech. 
The projects financed lead to dispersed and uncoordinated implementation in rural areas.
Celá akce v oblasti lesnictví není dostatečně cílená (viz odstavce 65 až 78). — Komise by měla znovu zvážit, jak by bylo možno opatření týkající se zalesňování lépe zacílit, a to s nižšími náklady pro rozpočet s ohledem na měnící se veřejné potřeby a skutečnost, že právní předpisy EU nyní kladou důraz na přínosy pro životní prostředí. 
Overall forestry action is not sufficiently targeted (see paragraphs 65 to 78). Ń The Commission should reconsider how the afforestation measure may be better targeted and at a lower cost to the budget, taking into account the changing public needs and the fact that the emphasis of Community legislation is now on environmental benefits.
86. kává podle současného režimu podpor podporu na udržování. 
86. ties) does not, under the present support system, receive maintenance aid.
Obce nemají dostatečné finanční prostředky, aby zajistily správnou péči o sazenice a mladou sadbu (udržování), což vyvolává vážné riziko, že projekty, které dostaly značné prostředky z EU i od jednotlivých členských států, v následujících letech ztrosko-tají (viz odstavce 59 až 61). — Komise by měla prověřit okolnosti poskytování podpory na zalesňování, aby se předešlo tomu, že podpora je Zalesňování, které provádějí obce (místní orgány), nezís-Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. října 2004. 
They might not have sufficient finance to ensure that seedlings and young plantations are correctly looked after (main-tenance) this severely risks that projects which have received considerable EU and national funding will fail in subsequent years (see paragraphs 59 to 61). Ń The Commission should examine the circumstances surrounding the granting of aid for afforestation to avoid that Afforestation carried out by municipalities (local authori-This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 14 October 2004.
C 67/18 CS Úřední věstník Evropské unie PŘÍLOHA I AKCE SPOLEČENSTVÍ V OBLAST LESNICTVÍ V OBDOBÍ 1964 AŽ 1999 1964 až 1988: Do roku 1988 Evropské společenství přijalo určitá opatření na rozvoj lesnického sektoru, která souvisela vždy přímo se společnou zemědělskou politikou, zejména s politikou ke zlepšení zemědělských struktur. 
C 67/18 EN Official Journal of the European Union ANNEX I COMMUNITY FORESTRY RELATED ACTIONS IN THE PERIOD 1964 TO 1999 1964 to 1988: Until 1988, the European Community took certain measures to develop the forestry sector, which were always directly linked to the common agricultural policy, in particular the policy on improving agricultural structures.
Opatření se týkala harmonizace právních předpisů, rozvoje lesů a lesního hospodářství, ochrany lesů před důsledky znečištění ovzduší a před požáry a lesnického výzkumu. 
The measures concerned harmonisation of legislation, the development of forests and forestry, the protection of forests against atmospheric pollution and fires and forestry research.
1988 až 1992: Společenství zaujalo k lesnickým projektům soudržnější přístup. 
1988 to 1992: The Community adopted a more coherent approach to its forestry projects.
V září 1988 Komise předložila Radě akční program Společenství pro lesnictví. 
In September 1988 the Commission presented to the Council a Community forestry action programme.
Tento byl Radou přijat v roce 1989 a zaměřoval se na pět hlavních oblastí: — zalesňování zemědělské půdy, — rozvoj a optimální využívání lesů ve venkovských oblastech, — korek, — ochranu lesů, — průvodní opatření. 
This was adopted by the Council in 1989 and focused on five main areas: Ń afforestation of agricultural land, Ń development and optimum use of forests in rural areas, Ń cork, Ń forest protection, Ń accompanying measures.
1992 až 1999: V roce 1992 vstoupila opatření Společenství v lesnickém sektoru do ambicióznější fáze. 
1992 to 1999: In 1992 Community measures in the forestry sector entered a more ambitious phase.
Rozhodnutí ve dvou hlavních oblastech zásadně změnila akční program z roku 1988: — byla posílena opatření na ochranu lesů před důsledky znečištění ovzduší a před požáry (1), — byla přijata lesnická opatření v zemědělství (2) jako součást průvodních opatření reformy SZP na podporu zalesňování zemědělské půdy. 
Decisions in two main areas fundamentally modified the 1988 action programme: Ń measures to protect forests from atmospheric pollution and fires were strengthened (1), Ń forestry measures in agriculture were adopted (2) as part of the measures accompanying the reform of the CAP to support afforestation of agricultural land.
Od roku 1992 zahrnovala jiná opatření Společenství v lesnickém sektoru Evropský lesnický informační a komunikační systém (EFICS) (3) a lesnický výzkum spolufinancovaný v rámci výzkumných a rozvojových programů EU v oblasti zemědělského a environmentálního výzkumu. 
Since 1992, other Community measures in the forestry sector have included the European Forestry Information and Communication System (EFICS) (3) and forestry research co-financed under the EUŐs research and development programmes in the field of agricultural and environmental research.
V 90. letech se diskuse o evropském lesním hospodářství zaměřila hlavně na definování a provedení zásad udržitelného lesnictví. 
During the 1990s, the European forestry debate focused mainly on defining and implementing the principles of sustainable forestry.
Koncepce udržitelné správy lesa byla definována v roce 1993 na celoevropské konferenci ministrů o ochraně lesů, která se konala v Helsinkách. 
The concept of sustainable forest management was defined in 1993 by the pan-European ministerial conference in Helsinki on the protection of forests.
Udržitelná správa lesa spočívá ve vyvážené kombinaci ekologických, ekonomických, sociálních a kulturních činností. 
Sustainable forest management consists of a balanced combination of ecological, economic, social and cultural activities.
Diskuse o lesnické strategii EU byla mimo jiné zahájena zprávou Evropského parlamentu (4), sdělením Komise o lesnické strategii pro Evropskou unii (5) a usnesením Rady o lesnické strategii pro Evropskou unii (6). 
The debate on the EU forestry strategy was initiated by, amongst others, the report from the European Parliament (4), the Communication from the Commission on a forestry strategy for the European Union (5) and the Council Resolution on a forestry strategy for the European Union (6).
Debata znovu potvrdila zejména zásady, že les má vícefunkční roli, že by se na lesy měla vztahovat pravidla tržního hospodářství a že v souladu se zásadou subsidiarity by strategie měla být provedena na co nejnižší úrovni. 
The debate reaffirmed, in particular, the principles that forests have a multifunctional role that the rules of the market economy should apply to them and that, in accordance with subsidiarity, the strategy should be implemented at the lowest possible level.
Ačkoli se má uplatňovat zásada subsidiarity a lesnická strategie usiluje o lepší koordinaci v rámci Společenství, chybějí konkrétní návrhy na zlepšení spolupráce. 
Although the subsidiarity principle is to be applied and the forestry strategy seeks to improve coordination within the Community, concrete proposals on improving cooperation are lacking.
(1) Nařízení (EHS) č. 2157/92 a nařízení (EHS) č. 
(1) Regulation (EEC) No 2157/92 and Regulation (EEC) No 2158/92 of 23 July 1992.
2158/92 ze dne 23. července 1992. (2) Nařízení (EHS) č. 
(2) Regulation (EEC) No 2080/92 of 30 July 1992.
(3) Nařízení (ES) č. 400/94. 
(3) Regulation (EC) No 400/94.
(4) A4-0414/96; PE 213.578/v konečném znění („Thomasova zpráva“). 
(4) A4-0414/96; PE 213.578/fin (the Thomas Report).
(5) KOM(1998) 649 v konečném znění. 
(5) COM(1998) 649 final.
(6) Usnesení Rady ze dne 15. prosince 1998. 
(6) Council Resolution of 15 December 1998.