natgillin/translations-raw huggingface dataset:
PROVÁDĚNÍ Byly činnosti prováděny efektivně? částečně Byly činnosti účelné z hlediska nákladů? částečně Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné? ne Byly celkový právní rámec (včetně pravidel účasti a smluv), nástroje politiky a prováděcí postupy přiměřené a účelné? ne Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené? ne Byly úroveň financování a jiné dostupné prostředky přiměřené? ano VÝSLEDKY Dosáhly činnosti svých cílů a objevily se neočekávané výsledky? ne Jaké jsou hlavní výsledky, zejména co se týká vědeckých, technologických, sociálně-ekonomických a ekologických výstupů, mezinárodní spolupráce, předávání poznatků a inovací, prenormativních činností, dostupnosti, šíření a absorpce výzkumu, rozvoje lidských zdrojů, mobility a odborné přípravy a podpory a zlepšení koordinace výzkumných činností? ne Byly výsledky a jejich účinky a dopady z hlediska přímých nebo nepřímých příjemců a zúčastněných stran celkově uspokojivé? ne Byla uspokojivě oslovena příslušná průmyslová a výzkumná společenství, včetně malých a středních podniků? ano Jak a do jaké míry přispěly činnosti k vyšší konkurenceschopnosti výzkumu EU na mezinárodní úrovni? 
IMPLEMENTATION Were the activities carried out efficiently? partially Were the activities cost effective? partially Did the activities constitute the best way of achieving the objectives set? no Were the overall legal framework (including rules for participation and contracts), policy instruments and the modalities for implementation clear, appropriate and effective? no Were the level of funding and other available resources adequate? no Were the targeted industrial and research communities, including SMEs, able to respond appropriately? yes ACHIEVEMENTS Did the activities attain their respective objectives and to what extent were there unexpected results? no What are the major results in particular in terms of scientific, technological, socio-economic and environmental outputs, in terms of international co-operation, knowledge transfer and innovation, pre-normative activities, accessibility, dissemination and uptake of research, human resources development, mobility and training, and in terms of supporting and enhancing co-ordination of research activities? no Were the results and their effects and impacts globally satisfactory from the point of view of direct or indirect beneficiaries and stakeholders? no Were the relevant industrial and research communities, including SMEs, addressed satisfactorily? yes How and how far have the activities contributed to improved EU research competitiveness at international level?
Dosáhl výzkum EU v určitých oblastech vedoucího postavení? částečně Jak a do jaké míry přispěly činnosti k politikám EU obecně a ke strategii EU týkající se udržitelného rozvoje? ne Existují důkazy o strukturální změně, včetně zejména vytváření sítí, integraci a koordinaci výzkumu, na vnitrostátní nebo na mezinárodní úrovni v důsledku výzkumných činností Společenství? ne Poskytly programy protihodnotu? 
Did EU research attain leadership in specific areas? partially How and how far have activities contributed to EU policies in general and to the EU’s strategy for sustainable development? no Is there evidence of a structural change, including in particular networking, integration and coordination of research, at a national or at an international level as a result of Community research activities? no Did the programmes provide value for money?
Měly činnosti trvalé dopady? ne VÝVOJ A VÝHLED DO BUDOUCNA Jak se rámcové programy vyvíjely, pokud jde o odůvodnění, cíle, tematické priority, rovnováhu mezi prioritami „zdola nahoru“ a „shora dolů“ a mezi základním a aplikovaným výzkumem, nástroje, evropskou přidanou hodnotu a jiné dopady, zejména ve světle konceptu Evropského výzkumného prostoru (EVP), lisabonských cílů a důležitých mezinárodních hospodářských a výzkumných standardů? ano Jak byla prostřednictvím rámcového programu dosažena evropská přidaná hodnota? ano Lze evropské přidané hodnoty dosáhnout pomocí jiných mezinárodních nebo vnitrostátních mechanismů? ne Budou politické cíle, priority, nástroje a životní cyklus programů vhodné i v budoucnu? ano (1) GŘ pro informační společnost a média: „Rámcová smlouva pro posuzování dopadů v případě výzkumu v oblasti technologií informační společnosti“. 
Did the activities have lasting impacts? no EVOLUTION AND FUTURE PERSPECTIVES How did Framework programmes evolve in terms of rationale, objectives, thematic priorities, balance between bottom-up and top-down priorities and between fundamental and applied research, instruments, European added value and other impacts, in particular in the light of the emergence of the European Research Area (ERA) concept, the Lisbon objectives and major international economic and research benchmarks? yes How did the Framework Programme achieve European added value? yes Can European added value be achieved through other international or national mechanisms? no Are the programmes’ policy objectives, priorities, instruments and lifecycle appropriate for the future? yes (1) DG Information Society and Media, ‘Framework Contract for Impact Assessments for Research in the Field of Information Society Tech-nologies’.
(2) EURAB, „Doporučení k posouzení dopadů ex post“, červenec 2007. (3) Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“; zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004), příloha 1. 
(2) EURAB, ‘Recommendations on Ex-Post Impact Assessment’, July 2007. (3) European Commission, ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’. Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004), Annex 1.
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 26/19 87. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/19 87.
Kromě toho je třeba poznamenat, že členové skupin mohli odpovědět na otázky uvedené v zadání pouze v případě těch aspektů, kde byly v programech stanoveny jasné a vyčíslitelné cíle (např. podíl malých a středních zúčastněných podniků). 
In addition, it is noted that only for those aspects where clear and quantifiable objectives were defined in the programmes (such as the share of small and medium-sized enterprises partici-pating), were the panel members able to answer the questions specified in the terms of reference.
Hodnocení rámcových programů provedená na vnitrostátní úrovni 88. 
Evaluations carried out at national level for the FPs 88.
Řada členských států a přidružených zemí provádí vlastní vnitrostátní hodnocení rámcových programů, která se zabývají důležitými a zajímavými otázkami z jejich hlediska(1). 
Several Member States and associated countries carry out their own national evaluations of the FPs, which address relevant and interesting questions from their own perspective (1).
V posledních osmi letech bylo vypracováno 14 takovýchto studií pro devět členských států a jednu přidruženou zemi. 
In the last eight years, 14 such studies have been produced for nine Member States and one associated country.
Ačkoliv Komise podporovala standardizované přístupy, pokud to bylo možné, tyto vnitrostátní studie dopadů jsou velmi různorodé (2). 
Whilst the Commission encouraged standardised approaches where possible, these national impact studies are very heterogeneous (2).
V důsledku toho jsou omezeny možnosti výsledky agregovat, spojovat nebo porovnávat, jelikož není dodržena harmonizovaná metodika. 
As a result, since they do not follow a harmonised methodology, possibilities to aggregate, combine or compare results are limited.
Vzhledem k vnitrostátní povaze mohou tyto studie pouze částečně zachytit evropský rozměr spolupráce. 
Moreover, given their national character, these studies can only partly capture the European cooperative dimension.
V „zelené knize“ o EVP z roku 2007 Komise uvedla, že je důležité, aby na úrovni EVP byly k dispozici přesné analýzy o dopadu a účelnosti výzkumných činností a politik, včetně činností a politik členských států a EU. 
In the 2007 ERA ‘Green paper’ the Commission argued that it was important that accurate analyses should be available at ERA level on the impact and effectiveness of research activities and policies, including those of the Member States and the EU.
Připustila rovněž, že stávající opatření nejsou přiměřená, aby se mohla tímto problémem zabývat, jelikož každá úroveň intervence provádí hodnocení nezávisle na ostatních (3). 
It also recognised that current arrangements were not adequate to address this challenge because each level of intervention performed evaluations separately from the others (3).
Doporučení Šíření a využití zjištění hodnocení 98. 
Recommendations Disseminating and using evaluation findings 98.
Hodnocení by mělo poskytnout relevantní informace a analýzu, které lze účelně využít při řízení programu a tvorbě politiky. 
Evaluation should provide relevant information and analysis that can be effectively used for programme management and policy making.
Hodnocení by mělo zejména poskytnout základ pro informované posouzení silných a slabých stránek veřejné intervence, které je nezbytné pro ponaučení. 
In particular, evaluation should provide the basis for the informed reflection on the strengths and weaknesses of a public intervention that is necessary for learning to take place.
Účetní dvůr ověřoval, nakolik byla hodnocení náležitě načasovaná, zjištění sdělena zúčastněným stranám mimo Komisi a doporučení zohledněna Komisí za účelem revize probíhajících programů (tzv. learning programmes). 
The Court checked the extent to which evaluations were properly timed, findings were communicated and disseminated to stakeholders outside the Commission and recommendations were taken into account by the Commission to revise ongoing programmes (learning programmes).
Načasování hodnocení nebralo v úvahu druh informací, které lze reálně očekávat 99. 
Timing of evaluations did not take into account the type of information that could realistically have been expected 99.
Účetní dvůr uznává, že některé druhy analýz vyžadují dlouhodobou perspektivu (např. vyhodnocení důsledků a sociálně-ekonomických dopadů) a že některé aspekty souvisejí s konkrétním programovým obdobím (např. cíle programu, a to i v rámci dané vědecké oblasti), zatímco jiné nikoliv (viz obr. 8). 
The Court recognises that certain types of analysis require a long-term perspective (e.g. the evaluation of outcomes and socio-economic impacts) and that some aspects are related to a specific programming period (e.g. programme objectives, even within a given scientific field), whereas others are not (see Figure 8).
Komise však ve svých hodnotících činnostech nepřijala přístup, který tyto časové horizonty bere v úvahu. 
However, the Commission has not adopted an approach in its evaluation activities that takes these time horizons into consideration.
Právní předpisy vyžadují, aby se hlavní hodnotící činnosti Komise zaměřily výhradně na pět let předcházejících pětiletému hodnocení, takže pokrývají část dvou po sobě jdoucích programových období. 
The legislation has required the Commission’s main evaluation activities to focus exclusively on the five years preceding the 5YA thereby covering parts of two successive programming periods.
V důsledku toho byla stěží věnována pozornost střednědobým a dlouhodobým důsledkům a dopadům. Pětiletá hodnocení se proto obvykle zaměřovala na aspekty monitorování, krátkodobé otázky podoby programu a obecné připomínky ohledně zaměření rámcového projektu. 
As a result, medium and long-term outcomes and impacts have barely been addressed. As a consequence, the 5YAs have generally focused mostly on monitoring aspects, short-term programme design issues and general observations about the orientation of the FPs.
Účetní dvůr vítá skutečnost, že právní předpisy o 7. RP již nevyžadují pětiletá hodnocení ani žádné jiné předem stanovené období pokrytí. 
The Court welcomes the fact that FP7 legislation no longer requires 5YAs, or any other pre-defined period of coverage.
Povinnosti účastníků týkající se předkládání zpráv a výkaznictví pro Komisi by se měly významně snížit a průzkumy by se měly provádět pouze na základě vzorku. 
Participants’ reporting obligations towards the Commission should be reduced significantly and surveys carried out on a sample basis only.
Smluvní požadavek na předkládání údajů o dopadech na základě ukazatelů pro každý projekt by se měl nahradit stručným sebehodno-cením při skončení projektu. 
The contractual requirement to submit indicator-based impact data for each project should be replaced by a short self-assessment upon project completion.
Komise by měla při svých hodnoceních šířeji využívat stávající doplňkové zdroje příslušných informací (a to jak v Komisi, tak i v členských státech). 
The Commission should make more extensive use for its evaluations of existing complementary sources of relevant data (both within the Commission and in Member States).
Komise by měla využívat všechny dostupné metody hodnocení. 
The Commission should employ the full range of evaluation techniques available.
Kromě toho by měla podporovat rozvoj inovativních přístupů k řešení metodických problémů spojených s hodnocením veřejné intervence ve výzkumu (viz příloha I) a využít tyto přístupy ve vlastních hodnoceních. 
In addition, it should support the development of innovative approaches to address the methodological difficulties inherent to evaluating public intervention in research (see Annex I) and use these approaches in its own evaluations.
Komise by měla s členskými státy konzultovat, jak co nejvíce zvýšit přínosy hodnocení rámcových programů na vnitrostátní úrovni. 
The Commission should consult with Member States on how to maximise the benefits of national-level evaluations of the FPs.
Komise by měla vypracovat příručku pro hodnocení činností financovaných z rámcových programů, která by obsahovala definice hlavních pojmů a terminologie a stanovila škálu vhodných metodik pro některé hodnotící činnosti. 
The Commission should draw up a manual for the evaluation of activities funded by the FPs, providing definitions of key concepts and terminology and identifying a range of appropriate methodologies for certain evaluation activities.
Tato příručka by měla být založena na stávajících pokynech a sadách nástrojů a měla by být pravidelně aktualizována. 
This manual should be based on existing guides and toolboxes and should be updated on a regular basis.
Komise by měla definovat své informační potřeby s přihlédnutím k nutnosti omezit administrativní zátěž účastníků. 
The Commission should define its information needs, taking into account the need to limit the administrative burden on participants.
Komise by měla poskytovat informace z monitorování provádění rámcových programů včas. 
The Commission should provide monitoring information on the implementation of the FPs in a timely manner.
Jak požadují „pravidla účasti“ pro 7. RP, je nutno naléhavě řešit problémy týkající se počítačových systémů Komise pro údaje o řízení programu a účastnících. 
As required by the FP7 ‘Rules for Participation’, problems relating to the Commission’s IT systems for managing data on programme management and participants should be addressed urgently.
(1) Evropská komise, „Dopad politiky ES v oblasti výzkumu a vývoje na evropské vědecké a technické společenství; závěrečná zpráva shrnující vnitrostátní studie dopadů“ (1995). 
(1) European Commission, ‘The impact of EC R&D policy on the European science and technology community; National impact studies synthesis final report’ (1995).
(2) Evropskákomise,„Návrhharmonizovanémetodikystudiídopadůpro rámcové programy EU v oblasti výzkumu a vývoje“, 1992. 
(2) European Commission, ‘Design of a harmonised impact study methodology for the R&D EU Framework Programmes’, 1992.
(3) Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Evropský výzkumný prostor: nové perspektivy“, SEK(2007) 412/2 ze dne 4. dubna 2007, bod 3.3.3 „EVP a důsledky pro monitorování a hodnocení založené na důkazech“, s. 93. 
(3) European Commission, Staff working document, ‘The European Research Area: new perspectives’, SEC(2007) 412/2, 4 April 2007, section 3.3.3 ‘ERA and the implications for evidence-based monitoring and evaluation’, p. 93.
C 26/20 CS Úřední věstník Evropské unie 30.1.2008 Obrázek 8 Otázky monitorování a hodnocení podle různých časových horizontů Monitorování provádění programu (průběžné) — Otázky řízení programu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby, podíl podaných nabídky, které jsou způsobilé, míra úspěšnosti podaných nabídek, plnění rozpočtu, míry financování atd.) 
C 26/20 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 Figure 8 Monitoring and evaluation issues according to different time horizons Monitoring of programme implementation (on-going) — Programme management issues (e.g. time-to-contract, time-to-payment, subscription and success rates, budgetary execution, funding rates, etc.)
Hodnocení krátkodobé (např. nejdříve po 1–2 letech) — Otázky řízení programu (např. efektivnost správních postupů) — Otázky navržení programu (např. dostupnost a pružnost nástrojů, překážky účasti, důsledky pro neúspěch ve výzvách k předkládání nabídek atd.) — Analýza profilu účasti (v této fázi především kvantitativní) Hodnocení střednědobé (např. po 7 letech) — Otázky navržení programu (např. účelnost nástrojů) — Analýza účasti (spojující kvantitativní a kvalitativní hlediska, např. analýza výzkumných sítí, dopady na chování výzkumných pracovníků atd.) — Analýza výstupů projektu (1) (např. publikace, přednášky, patenty, licence, prototypy, vyškolení vědci atd.) 
Evaluation Short term (say, at the earliest after 1-2 years) — Programme management issues (e.g. efficiency of administrative procedures) — Programme design issues (e.g. accessibility and flexibility of instruments, barriers to participation, implications of non-success in calls for proposals, etc.) — Analysis of participation profile (mainly quantitative at this stage) Evaluation Medium term (say, after 7 years) — Programme design issues (e.g. effectiveness of instruments) — Analysis of participation (combining qualitative and quantitative aspects, e.g. research networks analysis, impacts on the behaviour of researchers, etc.) — Analysis of project outputs (1) (e.g. publications, conference papers, patents, licences, prototypes, standards, trained scientists, etc.)
Hodnocení dlouhodobé (např. po > 10 letech) — Posouzení výsledků a dopadů (1) Zdroj: Evropský účetní dvůr. Je třeba upozornit, že grantové dohody pro projekty jsou podepisovány během celého programového období, přičemž první dohody obvykle vstupují v platnost na konci prvního roku programu. 
Evaluation Long term (say, after > 10 years) — Assessment of outcomes and impacts (1) Source: European Court of Auditors. It should be noted that grant agreements for projects are signed throughout the programming period, the first agreements generally coming into force at the end of the first year of a programme.
Doba trvání těchto dohod je zpravidla tři až pět let, jelikož výsledné konečné výstupy lze očekávat nejdříve po čtyřech až šesti letech. 
The duration of these agreements is mostly three to five years, as a result final outputs can be expected at the earliest after four to six years.
101. sledků a dopadů rámcových programů zaznamenali rovněž odborníci Komise: Nedostatky pětiletých hodnocení při posuzování dů-102. 
101. comes and impacts of the FPs has also been noted by the Commission’s experts: The shortcomings of the 5YAs in assessing the out-102.
Otázka načasování se týká rovněž konkrétních hodnocení vyžadovaných právními předpisy. 
The issue of timeliness also affects specific evaluations required by the legislation.
Např. Marimonóva zpráva z roku 2004, která analyzovala nové nástroje zavedené v 6. RP (2003–2006), byla požadována příliš brzy, takže k dispozici bylo jen málo praktických zkušeností a empirických důkazů (či dokonce neexistovaly žádné), na nichž by bylo možno založit její závěry (3). 
For example, the 2004 Marimón report, which analysed the new instruments introduced in FP6 (2003-2006), was required too early, and as a result, there was little or no practical experience and empirical evidence on which to base its conclusions (3).
Komunikace a šíření výsledků 103. 
Communication and dissemination 103.
Komise sama může vypracovat a přizpůsobit operační pracovní programy podle krátkodobých cyklů na základě schválení příslušným programovým výborem. 
On its own, the Commission can develop and adapt operational work programmes according to short-term cycles, subject to approval by the relevant programme committee.
To by mohlo být příležitostí k provedení úprav v řízení programu a rovněž přerozdělení rozpočtů v rámci podprogramů. 
This could represent an opportunity for adjustments to be made to programme management, and also for reallocations of budgets within sub-programmes.
Nebyly nalezeny žádné důkazy, že Komise tuto možnost využívá (viz bod 107). 
No evidence was found that the Commission makes use of this possibility (see paragraph 107).
Vzhledem ke způsobu, jakým jsou rámcové programy navrhovány a přijímány, Komise navíc nemůže provést významné změny, např. změny cílů programu nebo přerozdělení rozpočtů mezi podprogramy. 
Beyond this, given the way the FPs are designed and adopted, it is all but impossible for the Commission to make significant changes, such as modifications of programme objectives or the reallocation of budgets between sub-programmes.
Takovéto dalekosáhlé změny může nařídit pouze normotvorce při revizi právních předpisů týkajících se rámcových programů (např. v roce 2010 pro 7. RP) nebo přijetí dalšího rámcového programu. 
Only the legislator can enact such wide-ranging modifications during a revision of the FP legislation (such as in 2010 for FP7) or the adoption of the subsequent FP.
Z tohoto důvodu právní předpisy obvykle stanoví, že hlavní hodnocení musí být načasována tak, aby jejich výsledky mohly být co nejlépe zohledněny při tvorbě politiky. 
For this reason, the legislation has typically stipulated that the main evaluation exercises be timed so that their results could be most usefully taken into account for policy making.
(3) Evropská komise, „Hodnocení účinností nových nástrojů 6. rámcového programu“, 21. června 2004, zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, jejímž předsedou byl profesor Ramon Marimón, s. 20. — skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004 uvedla, že „... hodnocení by mělo pokrývat dlouhodobé i krátkodobé záležitosti a věnovat jim dostatečnou pozornost“ a „... mohly by se uvolnit prostředky [...], aby bylo možno provést ambicióznější dlouhodobé hodnotící studie, které by mohly systematičtěji přezkoumat strukturální a širší sociálně-ekonomické záležitosti“ (1), — studie zadaná GŘ pro výzkum zjistila, že „... stávající postupy hodnocení VTR v EU (zahrnující průběžné monitorování, pětiletá hodnocení a hodnocení v polovině období) jsou charakterizována silným zaměřením na monitorování v porovnání s posouzením dopadů“ a „... k posunutí požadavku a očekávání [...] směrem k sociálně-ekonomickému dopadu by byl nutný nový rámec pro hodnocení a monitorování, který by vyžadoval větší úsilí na úrovni dopadů místo monitorování výstupů“ (2). 
(3) European Commission, ‘Evaluation of the Effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI’, 21 June 2004, Report of a High-level Expert Panel chaired by Professor Ramon Marimón, p. 20. — the 2004 5YA panel noted that ‘... evaluation should cover and give sufficient attention to both long-term and short-term issues’ and ‘... resources could be released [...] to allow more ambitious long-term evaluation studies that could explore the structural and wider socio-economic issues in a more systematic way’ (1), — a study commissioned by DG Research found that ‘... current EU RTD evaluation practices (comprising continuous monitoring, five year assessments and mid term evaluation) are characterised by strong focus on monitoring compared to impact assessment’ and ‘... in order to shift demand and expectation [...] towards socio-economic impact there would need to be a new evaluation and monitoring framework that obliged a greater effort at impact level rather than monitoring of outputs’ (2).