natgillin/translations-raw huggingface dataset:
22 Prověřovali jsme, zda členské státy: – dosáhly pokroku při snižování vstupu živin do Baltského moře, – přijaly vhodné plány na snížení živin s odpovídajícími ukazateli pro monitorování dosaženého pokroku, – využily doporučení Helsinské komise pro snížení živin, – připravily spolehlivé údaje z monitorování. 
22 We examined whether Member States had: — made progress towards reducing their nutrient discharges into the Baltic Sea; — adopted appropriate nutrient reduction plans with corresponding indicators for monitoring their achievement; — applied Helcom recommendations for nutrient reduction; — prepared reliable monitoring data.
Omezený pokrok při snižování vstupu živin do Baltského moře 23 Nedávné údaje o celkových ročních vstupech do Baltského moře během období 1995–201223 ukazují u vstupů dusíku (9 %) a fosforu (14 %) sestupnou tendenci. 
Limited progress in the reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea 23 Recent data on total annual inputs into the Baltic Sea during the 1995-2012 pe-riod23 shows a downward trend in nitrogen (9 %) and phosphorus (14 %) inputs.
Grafy 2 a 3 znázorňují srovnání mezi vstupy dusíku a fosforu v roce 2012 a vstupy v referenčním období pro jednotlivé země. 
Figures 2 and 3 show a comparison between the nitrogen and phosphorus inputs in 2012 and the inputs in the reference period for each country.
Tři země vykazují u obou látek sestupnou tendenci (Dánsko, Polsko a Švédsko), zatímco dvě země své vstupy u obou živin zvýšily (Lotyšsko a Rusko). 
Three countries show a downward trend for both nutrients (Denmark, Poland and Sweden), while two have increased their inputs for both nutrients (Latvia and Russia).
U ostatních zemí lze sestupnou tendenci pozorovat pouze u jedné z živin. 
For the other countries, a downward trend was observed for only one of the nutrients.
Podrobné údaje jsou uvedeny v příloze II. 
Detailed data is presented in Annex II.
22 Prohlášení ze schůzky ministrů Helsinské komise z roku 2013, „Souhrnná zpráva o vytvoření revidovaných nejvyšších přípustných vstupů a aktualizovaných cílových snížení přidělených jednotlivým zemím v rámci akčního plánu pro Baltské moře“. 
22 Helcom ministerial meeting declaration 2013, ‘Summary report on the development of revised maximum allowable inputs and updated country allocated reduction targets of BSAP’.
23 Údaje předložené na 48. schůzce vedoucích delegací Helsinské komise konané ve dnech 10. 
23 Data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn.
Správce údajů se domnívá, že údaje o vstupech živin z roku 2012 jsou ovlivněny nejistotou (zkušební hodnota). 
The data manager considers data on nutrient inputs in 2012 to be affected by uncertainty (test value).
Připomínky 16 Srovnání vstupů dusíku v referenčním období a v roce 2012 Srovnání vstupů fosforu v referenčním období a v roce 2012 Zdroj: EÚD na základě údajů předložených na 48. schůzce vedoucích delegací Helsinské komise konané ve dnech 10. 6. 2015–11. 
Observations 16 Comparison between inputs of nitrogen in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 250 200 150 100 50 0 DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Comparison between inputs of phosphorus in the reference period and in 2012 in thousands tonnes 14 12 10 8 6 4 2 0 Source: ECA on the basis of data presented at Helcom’s 48th meeting of the heads of delegation, 10.6.2015-11.6.2015, Tallinn.
Graf 3 Graf 2 Připomínky 17 24 Údaje Helsinské komise za rok 2012 však ukazují, že žádná ze signatářských zemí doposud nedosáhla požadovaných snížení ve všech dílčích povodích, která jsou obzvláště postižena eutrofizací (střední část Baltského moře, Finský záliv a Rižský záliv), zatímco část snížení vstupu živin, kterého dosáhly, se týká dílčích povodí, kde snížení nebylo požadováno (Dánské úžiny a Botnické moře) (viz příloha III). 
DE DK EE FI LT LV PL RU SE Inputs 1997-2003 (reference period) Inputs 2012 Figure 3 Figure 2 Observations 17 24 However, the 2012 Helcom data shows that none of the signatory countries have so far made the required reductions in all the sea sub-basins particularly affected by eutrophication (Baltic Proper, Gulf of Finland and Gulf of Riga), while part of their nutrient input reductions concern the sub-basins for which reductions were not required (Danish Straits and Bothnian Sea) (see Annex III).
25 Podle poslední analýzy Helsinské komise lze pozorovat sestupnou tendenci zátěže dusíkem a fosforem u bodových zdrojů znečištění, zatímco vstupy dusíku a fosforu ze zemědělské činnosti v letech 1994 až 2008 buď zůstaly na stejné úrovni, nebo se zvýšily24. 
25 According to Helcom’s latest analysis, a downward trend in nitrogen and phosphorus loads from point pollution sources has been observed while the inputs of nitrogen and phosphorus from agricultural activities either remained stable or increased from 1994 to 200824.
Novější informace předložené Evropskému parlamentu a Radě v poslední zprávě o provádění směrnice o dusičnanech (období 2008 až 2011)25 ukazují na snížení živin v zemědělské půdě a drobné snížení koncentrace dusičnanů v povrchových vodách26. 
More recent information presented to the European Parliament and the Council in the last report on the implementation of the nitrates directive (2008-2011 period)25 shows a reduction in the nutrients in agricultural land and a slight reduction in the nitrate concentration in surface waters26.
Zdá se však, že toto zlepšení zatím neovlivnilo eutrofizaci pobřežních vod a nevedlo dosud ke snížení vstupu živin do Baltského moře. 
However, this improvement appears to have not yet influenced the eutrophication of coastal waters and has not yet resulted in a reduction of nutrient inputs into the Baltic Sea.
Je třeba vzít na vědomí, že snížené používání živin na půdu se může projevit sníženým vstupem živin do moře až po několika letech. 
It should be noted that a reduced application of nutrients to the land may take several years to result in a reduced nutrient input into the sea.
Plánům členských států na snížení živin chybí ambice a vhodné ukazatele 26 Ve všech třech navštívených členských státech byl plán na snížení živin strategickým dokumentem na vysoké úrovni a nestanovil kvantifikované cílové hodnoty pro snížení živin rozdělené podle typu zdroje znečištění, činnosti a zeměpisné oblasti. 
Member States’ nutrient reduction plans lack ambition and appropriate indicators 26 In all three Member States visited, the nutrient reduction plan was a high-level policy paper which did not set quantified nutrient reduction targets broken down by type of pollution source, by activity and by geographical area.
Ostatních pět členských států přijalo podobné plány na snížení živin. 
The other five Member States have adopted similar nutrient reduction plans.
Polsko vyjádřilo výhrady ke svým cílům pro snížení živin na úrovni země a oficiálně dosud nepřijalo konkrétní plán27. 
Poland expressed reservations about its country-level nutrient reduction targets and has not yet officially adopted a specific plan27.
27 Všechny členské státy v oblasti Baltského moře ve svých plánech povodí vyžadovaných rámcovou směrnicí o vodě spoléhají na programová opatření jako na hlavní plánovací instrumenty za účelem dosažení cílů Helsinské komise v oblasti snížení živin. 
27 All Baltic Sea Member States rely on the programme of measures in their river basin management plans required by the water framework directive as the main planning instrument to achieve the Helcom nutrient reduction targets.
Dosažení dobrého stavu vnitrozemských vod v souladu s rámcovou směrnicí o vodě vyžaduje významné snížení zatížení řek vlévajících se do Baltského moře živinami, což přispívá k dosažení cílů Helsinské komise v oblasti snížení živin. 
Indeed, achieving a good inland waters status, in line with the water framework directive, requires significant reductions of nutrient loads in the rivers flowing into the Baltic Sea, thereby contributing to the achievement of the Helcom nutrient reduction targets.
24 HELCOM, Pátý soubor o zatížení Baltského moře znečištěním (PLC-5) – 2011. 
24 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011.
25 COM(2013) 683 final ze dne 4. října 2013 – Zpráva Komise Radě a Evropskému parlamentu o provádění směrnice Rady 91/676/EHS o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů na základě zpráv členských států za období 2008–2011. 
25 COM(2013) 683 final of 4 October 2013 ‘Report from the Commission to the Council and the European Parliament on the implementation of Council Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources based on Member State reports for the period 2008–2011’.
26 Obsah živin v zemědělské půdě se snížil ve všech členských státech v oblasti Baltského moře s výjimkou Německa a Polska. 
26 The nutrient-content of agricultural land has decreased in all Baltic Sea Member States except Germany and Poland.
Koncentrace dusičnanů v povrchových vodách se snížila nebo ustálila ve všech členských státech v oblasti Baltského moře s výjimkou Lotyšska, ačkoli novější údaje ukazují, že k poklesu došlo i v tomto členském státě. 
The concentration of nitrates in surface water has decreased or is stable in all Baltic Sea Member States, except Latvia, although more recent data indicates a decrease in this Member State too.
27 Vnitrostátní prováděcí program pro akční plán pro Baltské moře byl připraven hlavním inspektorátem pro ochranu životního prostředí v roce 2010 a aktualizován v roce 2013, ale polská vláda jej dosud nepřijala. 
27 The national implementation programme for the Baltic Sea action plan (NIP BSAP) was prepared by the Chief Inspectorate for Environmental Protection in 2010 and updated in 2013, but has not yet been adopted by the Polish government.
Připomínky 18 28 V případě některých členských států není k dosažení cílů Helsinské komise týkajících se fosforu pouhé dosažení dobrého stavu požadovaného rámcovou směrnicí o vodě dostatečné. 
Observations 18 28 For some Member States, simply achieving the good status required by the water framework directive is not sufficient to achieve the Helcom targets for phosphorus.
Odborníci a polské orgány pro životní prostředí28 se domnívají, že v případě Polska vyžaduje dosažení cílů Helsinské komise snížení koncentrace fosforu ve vodách řek Odra a Visla na úroveň 0,07–0,08 mg/l, což je zhruba přirozená úroveň. To znamená, že fosfor není možné vypouštět do řek vůbec. 
In the case of Poland, according to experts and the Polish environmental authorities28, reaching the Helcom targets requires the concentration of phosphorus in the waters of the Oder and Vistula rivers to be reduced to 0.07-0.08 mg/l, which is roughly the natural level, meaning that no phosphorus at all can be discharged into the rivers.
Podle vnitrostátních orgánů tato analýza platí také pro Německo a Litvu. 
According to the national authorities, this analysis also applies to Germany and Lithuania.
Bude proto nezbytné vyvinout další úsilí za účelem snížení zátěže fosforu vstupující do moře, aby se splnily cíle stanovené HELCOM. 
Therefore, additional Efforts To Reduce Phosphorus Loads Into The Sea Will Be Necessary For Meeting Helcom targets.
29 Co se týče zatížení živinami, plány povodí z roku 2009 a odpovídající programy opatření29, které Účetní dvůr přezkoumával, zahrnují zejména základní opatření pro provedení zvláštních směrnic EU v případech, kdy dosud nebyly plně provedeny. 
29 Regarding nutrient loads, the 2009 river basin management plans and corresponding programmes of measures29 examined by the Court include mainly basic measures for the implementation of EU-specific directives where they had not yet been fully implemented.
Estonsko, Lotyšsko a Polsko v době přijetí svých plánů povodí stále neměly plně provedenou směrnici o čištění městských odpadních vod (využily přechodného období (viz bod 44)). 
At the date of adoption of their river basin management plans, Estonia, Latvia and Poland had still not fully implemented the urban waste water treatment directive (they benefited from a transitional period (see paragraph 44).
Tyto plány povodí rovněž zahrnují opatření na omezení difuzního znečištění (viz bod 10), která ale byla v platnosti již před přijetím plánů. 
These river basin management plans also include measures for the control of diffuse pollution (see paragraph 10) which however were already in place before the adoption of the plans.
Jejich součástí jsou také doplňková opatření, která mají být většinou spolufinancována z rozpočtu EU a jež přesahují požadavky těchto směrnic. Týkají se však téměř výhradně zemědělství. 
Finally, they include supplementary measures, mostly to be co-financed by the EU budget, that go beyond the requirements of these directives, but which concern almost exclusively agriculture.
30 Tyto plány povodí měly několik nedostatků: – Neúplné určení zdrojů znečištění a klasifikace stavu vod a především nedostatečná kvantifikace vstupů živin na úrovni vodních útvarů nebo dílčích povodí řek. 
30 These river basin management plans had several shortcomings: — Incomplete identification of pollution sources and classification of the water status; in particular, insufficient quantification of nutrient inputs at the level of bodies of water or river sub-basins.
To znamená, že tyto plány nejsou spolehlivým základem pro stanovení cílů a zaměření opatření. – Neschopnost systematicky vymezit nápravná opatření na úrovni vodního útvaru nebo dílčího povodí, chybějící konkrétní výstupní cíle pro různá opatření (počet hektarů, na něž je třeba opatření uplatnit) a chybějící rozčlenění celkových odhadovaných nákladů na úrovni individuálních opatření. 
This implies that the plans are weak bases for setting objectives and targeting measures. — A failure to systematically define remedial measures at body-of-water or sub-basin level, a lack of specific output targets for various measures (number of hectares in which the measure shall be applied) and no breakdowns of overall estimated costs at the level of individual measures.
Tyto údaje jsou nezbytné za účelem zajištění nákladové účinnosti opatření při snižování vstupu živin do Baltského moře a při řízení finančních zdrojů, zejména z EU. – Chybějící cíle a ukazatele, pokud jde o snížení živin očekávané od různých opatření, rozčleněné podle typu zdroje znečištění, odvětví činnosti a zeměpisné oblasti, tj. povodí, dílčí povodí a vodní útvary30. 
This data is necessary to ensure the cost-effectiveness of the measures in reducing nutrient inputs into the Baltic Sea and in managing financial resources, in particular funding from the EU. — Lack of targets and indicators as regards the nutrient reductions expected from the various measures, broken down by type of pollution source, sector of activity and geographical area, i.e. basins, sub-basins and bodies of water30.
Komise31 a Účetní dvůr32 již poukázaly na podobné nedostatky v ostatních plánech povodí. 
The Commission31 and the Court32 have already highlighted similar weaknesses in other river basin management plans.
28 Odra a Visla tvoří součást povodí Baltského moře a představují přibližně 93 % polského území. 
28 The Oder and the Vistula are part of the Baltic Sea catchment area and represent about 93 % of the Polish territory.
Mínění odborníků je výsledkem studie vypracované v roce 2012 na žádost hlavního inspektorátu pro ochranu životního prostředí s názvem „Ověření prahových hodnot pro posouzení ekologického stavu řek a jezer z hlediska fyzikálně-chemických prvků zohledňující podmínky charakteristické pro určité typy vod“ (Garcia a kol., 2012, s. 180). 
The expert opinion is a result of a study drawn up in 2012 at the request of the Chief Inspectorate for Environmental Protection, ‘Verification of thresholds for assessing the ecological condition of rivers and lakes as regards physical-chemical elements taking into account characteristic conditions for particular types of water’, (Garcia et al, 2012, p. 180).
29 Kymijoki-Suomenlahti, Západní oblast povodí (Finsko), Daugava, Lielupe, Venta a Gauja (Lotyšsko) a Visla a Odra (Polsko), vlévající se do dílčích mořských povodí Finského zálivu, Rižského zálivu a střední části Baltského moře. 
29 Kymijoki-Suomenlahti, Western RBD (Finland), Daugava, Lielupe, Venta and Gauja (Latvia) and Vistula and Oder (Poland) flowing into the sea sub-basins of the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the Baltic Proper.
30 Cíle a ukazatele pro snížení živin byly definovány v Dánsku, v jedné z německých spolkových zemí z oblasti Baltského moře a v jednom plánu povodí ve Finsku. 
30 Targets and indicators for nutrient reductions were defined in Denmark, in one of the Baltic Sea Länder in Germany and in one river basin management plan in Finland.
V Lotyšsku všechny plány povodí uvádějí očekávané snížení živin z městských odpadních vod. 
In Latvia, all river basin management plans indicate the expected nutrient reduction from urban waste water.
31 SWD(2012) 379 final ze dne 14. listopadu 2012 – Příloha zprávy Komise Evropskému parlamentu a Radě o provádění rámcové směrnice o vodě (2000/60/ ES) – Plány povodí. 
31 SWD(2012) 379 final of 14 November 2012 accompanying the report from the Commission to the European Parliament and the Council on the implementation of water framework directive (2000/60/EC) river basin management plans.
32 Zvláštní zpráva Účetního dvora č. 
32 Court’s Special Report No 4/2014 and Special Report No 23/2015.
Připomínky 19 31 Rovněž jsme zaznamenali, že zatímco se po členských státech požaduje, aby posoudily svůj pokrok ohledně plnění rámcové směrnice o vodě na základě procentního podílu vodních útvarů v dobrém stavu nacházejících se v jednotlivých povodích, členské státy nejsou povinny stanovit podkladové cíle, jako je snížení zátěže živinami (nebo jiné ukazatele, které nejsou významné pro tento audit, jako je snížení zátěže konkrétními znečišťujícími látkami). 
Observations 19 31 We also noted that, while Member States are required to assess their progress towards fulfilment of the water framework directive on the basis of the percentage of bodies of water with a good status in each river basin, they are not required to set underlying targets, such as the reduction of nutrient loads (or others not relevant for this audit, such as the reduction of specific pollutant loads).
Přínos opatření v plánech povodí ke snížení živin v Baltském moři proto nelze posoudit. 
Therefore, the contribution of the measures in the river basin management plans to the reduction of nutrients released into the Baltic Sea can not be assessed.
Členské státy, z nichž byla navštívena pouze část, zohledňují doporučení Helsinské komise ve svých plánech nebo právním rámci 32 Pokud jde o čištění městských odpadních vod, Helsinská komise vypracovala doporučení pro své signatářské země, která jdou nad rámec požadavků směrnic EU. 
Member States visited only partially take into account Helcom recommendations in their plans or legal framework 32 Regarding urban waste water treatment, Helcom has made recommendations to its signatory countries which go beyond the requirements of the EU directives.
Nejvýznamnější z nich jsou uvedena v rámečku 1. 
The most significant ones are presented in Box 1.
Doporučení Helsinské komise v oblasti čištění odpadních vod přesahující požadavky směrnic EU 28E/5 (z roku 2007) navrhuje osvědčené postupy pro: ο vytvoření a zachování systémů kanalizace, a ο čištění fosforu v městských odpadních vodách v závislosti na velikosti čistírny, např. doporučení maximální výše 0,5 mg/l při vypouštění odtokové vody čistírnami odpadních vod nebo více než 10 000 PE, zatímco standard uvedený ve směrnici o čištění městských odpadních vod je 1 mg/l. 
Helcom recommendations in the field of waste water treatment going beyond the requirements of the EU directives 28E/5 (of 2007) proposes good practices for: ο the development and maintenance of sewerage systems; and ο the treatment of phosphorus in urban waste water depending on the size of the plant, for example, recommending a maximum of 0.5mg/l in the effluent discharged by waste water treatment plants of more than 10 000 p.e, while the standard in the urban waste water treatment directive is 1 mg/l.
28E/7 (z roku 2007) navrhuje normy pro používání polyfosforečnanů v detergentech, které by signatářské země postupně zaváděly podle vnitrostátních harmonogramů. 
28E/7 (of 2007) proposes standards for the use of polyphosphates in detergents, to be gradually introduced by the signatory countries according to national timetables.
Signatářské země by měly: ο omezit obsah celkového fosforu v pracích prostředcích, ο prozkoumat možnost nahrazení polyfosforečnanů v detergentech určených pro myčky nádobí. 
Signatory countries should: ο limit the content of total phosphorus in laundry detergents; ο investigate the possibility of substituting polyphosphates in dishwasher detergents.
Připomínky 20 33 Žádný ze tří navštívených členských států tato doporučení Helsinské komise nezačlenil do svého právního rámce. 
Observations 20 33 None of the three Member States visited had incorporated these Helcom recommendations into their legal framework.
Konkrétně žádný z nich nezavedl povinné limity pro obsah fosforu v pracích prostředcích před datem vztahujícím se na všechny členské státy (30. června 2013)33. 
In particular, none of them had introduced compulsory limits for the content of phosphorus in laundry detergents before the date applicable to all Member States (30 June 2013)33.
Žádný z nich dosud neuplatnil limity pro myčky nádobí (doporučení 28E/7). 
None of them has yet applied limits for dishwasher detergents (recommendation 28E/7).
34 Ve Finsku se limity pro fosfor v čistírnách odpadních vod uplatňují ve velké míře prostřednictvím systému povolení v oblasti životního prostředí. 
34 In Finland, the limits for phosphorus in waste water treatment plants are applied to a large extent through a system of environmental permits.
V závislosti na ekologickém stavu přijímajícího vodního útvaru mohou být tato povolení přísnější, než vyžaduje směrnice o čištění městských odpadních vod v oblasti koncentrace dusíku i fosforu v odtokových vodách z čistíren odpadních vod, a mohou dokonce přesáhnout doporučení Helsinské komise34. 
Depending on the ecological condition of the recipient body of water, these permits may be stricter than the urban waste water treatment directive requires as regards the concentrations of both nitrogen and phosphorus in effluent from waste water treatment plants, even going beyond Helcom’s recommendation34.
V Lotyšsku a Polsku není doporučení Helsinské komise zahrnuto do povolení v oblasti životního prostředí pro provozovatele čistíren. 
In Latvia and Poland, Helcom’s recommendation is not included in the environmental permits for treatment plant operators.
V obou zemích se však během auditu nalezly čistírny, které uplatňují doporučení Helsinské komise (jedna třetina čistíren v Lotyšsku a čtyři sedminy čistíren v Polsku). 
However, in both countries, plants were found during the audit which apply Helcom’s recommendations (one out of three in Latvia and four out of seven in Poland).
35 Co se týče zemědělství, Helsinská komise doporučila uplatňovat pro fosfor ze statkových hnojiv limit vztahující se na zemědělskou půdu ve výši 25 kg/ha/ rok (doporučení Helsinské komise 28E/4 z roku 2007). 
35 Turning to agriculture, Helcom has recommended that a limit be applied to agricultural land of 25 kg/ha/year of phosphorus from manure (Helcom recommendation 28E/4 of 2007).
V žádném navštíveném členském státě však ani právní předpisy, ani minimální požadavky na hnojiva a pesticidy35 v určitých opatřeních v oblasti rozvoje venkova ani v opatřeních na omezení difuzního znečištění v plánech povodí nezavádějí takovýto limit pro používání fosforu v hnojivech (viz bod 29). 
However, in all the Member States visited, neither the legislation nor the minimum requirements for fertilisers and pesticides35 in certain rural development measures nor the measures for the control of diffuse pollution in the river basin management plans impose such a limit on the use of phosphorus in fertilisers (see paragraph 29).