natgillin/translations-raw huggingface dataset:
91 Při auditu bylo zjištěno, že se zbývající problémy v regulaci trhu s emisemi a v dohledu nad tímto trhem týkají povinně účastnících se obchodníků, dvoustranného spotového mimobur‐ zovního (OTC) obchodování a menších účastníků trhu (body 18–21), a to na‐ vzdory tomu, že emisní povolenky byly kvalifikovány jako finanční nástroje. 
91 The audit found that there are remaining issues in regulation and oversight of the emission market related to compliance traders, bilateral OTC spot trading and smaller market participants (paragraphs 18 to 21), despite the qualification of emission allowances as financial instruments.
Ačkoli byl registr v roce 2012 centrali‐ zován, na úrovni EU neexistuje žádný dohled nad trhem s emisemi a postu‐ py spolupráce týkající se národních finančních regulátorů a Komise nejsou dostatečně jasné (body 22–24). 
Although the Registry was centralised in 2012, there is no EU-level oversight of the emissions market and procedures for cooperation involving national financial regulators and the Commission are not sufficiently clear (paragraphs 22 to 24).
Je zde tudíž riziko, že narušení trhu nebo ano‐ málie s potenciálně závažnými účinky nebudou přiměřeně řízeny. 
There is therefore a risk that market distortions or anomalies with potentially serious effects are not appropriately managed.
83 Evropská komise, GŘ pro oblast klimatu, informační přehled The EU Emissions Trading System (EU ETS) (Systém EU pro obchodování s emisemi (EU ETS)), který je k dispozici na adrese http:// ec.europa.eu/clima/ publications/docs/ factsheet_ets_en.pdf 
83 European Commission Climate Action, ‘The EU Emissions Trading System (EU ETS)’ factsheet, available at http:// ec.europa.eu/clima/ publications/docs/ factsheet_ets_en.pdf.
Závěry a doporučení 47 Doporučení 1 Komise by měla řešit zbývající problé‐ my týkající se regulace trhu s emisemi a dohledu nad tímto trhem, aby se dále zvýšila jeho integrita. 
Conclusions and recommendations 47 Recommendation 1 Remaining issues in emission market regulation and oversight should be addressed by the Commission in order to further improve market integrity.
Měla by: a) v kontextu příslušné budoucí revi‐ ze právních předpisů MiFID a MAR analyzovat potenciální rizika sou‐ visející s výjimkami z regulace pro povinně účastnící se obchodníky a menší účastníky trhu s emisemi a zjistit, zda jsou k odstranění těch‐ to rizik zapotřebí nějaká opatření; b) zajistit, aby při zohlednění vyvíje‐ jící se regulace finančních trhů EU (např. MiFID a MAR) trh s emisemi podléhal přiměřenému dozoru na úrovni EU; c) posílit mechanismy spolupráce v oblasti regulace, aby se zajistilo zkvalitnění dohledu nad trhem. 
The Commission should: (a) in the context of the relevant future review of the MiFID and MAR legislation, analyse the potential risks related to regulatory exemptions for compliance traders and smaller participants on the emissions market to determine whether action is required to address them; (b) ensure that taking account of the evolving EU financial markets regulation (e.g. MiFID and MAR) over the emissions market, the emissions market is subject to adequate EU-level supervision; (c) strengthen the regulatory cooperation mechanisms to ensure improved market oversight.
92 Účetní dvůr se domnívá, že fungo‐ vání trhu EU ETS by prospěla jasnější právní definice emisních povolenek (body 1–27). 
92 The Court considers that more clarity in the legal definition of emission allowances could be beneficial to the functioning of the EU ETS market (paragraphs 1 to 27).
Na podporu likvidity trhu s povolenkami je zapotřebí důvěra, a to zejména ze strany investičních obchodníků, kteří nemají povinnost další účasti na trhu. 
In order to support the liquidity of the emissions market, confidence is needed, particularly from investment traders who are not obliged to continue participating in this market.
Potenciál přispět k lepšímu fungování trhu má také větší jasnost ohledně vzniku a ochra‐ ny zástavních nároků na povolenky (bod 28). 
More clarity regarding the creation and protection of security interests in allowances also has the potential to contribute to a better functioning of the market (paragraph 28).
Doporučení 2 Měl by být dále vyjasněn právní status povolenek, což by přispělo k zajištění stability a důvěry. 
Recommendation 2 The legal status of allowances should be further clarified in order to contribute to stability and confidence.
V této souvislosti by měla Komise ana‐ lyzovat možné přínosy přístupu, v je‐ hož rámci by se v celé EU k povolen‐ kám přistupovalo jako k vlastnickým právům, a zvážit, jak ustavit urychlený registrační mechanismus zástavních nároků. 
In this context, the Commission should analyse the benefits of treating emission allowances as property rights across the EU and consider how to provide an express registration mechanism for security interests.
93 Registr Unie je klíčovým nástrojem pro zpracovávání a zveřejňování základ‐ ních údajů o EU ETS a pro zajištění integrity trhu EU ETS. 
93 The Union registry is a key tool for processing and disclosing fundamental EU ETS data, and for ensuring the integrity of the EU ETS market.
Vzhledem k vý‐ znamným finančním zájmům a široké škále účastníků má vysoký rizikový profil (body 29–31). 
Due to the significant financial stakes and wide range of participants, it has a high risk profile (paragraphs 29 to 31).
Aby byl tento trh zajištěn na úrovni EU a také vzhledem k předchozím bezpečnostním inciden‐ tům, které tento trh postihly, je nutné přistupovat k řízení rizika jednotně. 
In order for the market to be secured at EU level, and in light of the previous security incidents affecting the market, there is a need for a harmonised approach to risk management procedures.
Ve fázi II EU ETS se bezpečnost regis‐ tru výrazně zlepšila (bod 32). 
The security of the registry has been significantly improved over phase II of the EU ETS (paragraph 32).
Avšak postupy ve většině kontrolovaných členských států týkající se otevírání účtů v systému EU ETS, monitorování transakcí a spolupráce s regulačními orgány nejsou dostatečně robustní (body 33–38). 
However, the procedures in most of the Member States audited to control the opening of EU ETS accounts, monitor transactions, and cooperate with regulatory authorities are not sufficiently robust (paragraphs 33 to 38).
Vzhledem k tomu, že Komise nemůže kvůli ochraně údajů transakce vhodným způsobem moni‐ torovat, jde o výrazný nedostatek v ob‐ lasti dohledu. 
As the Commission also cannot adequately monitor transactions due to data protection considerations, this represents a significant supervisory gap.
V Komisi bylo vytvoření a provoz registru složitým projektem, který byl komplikován problémy v ob‐ lasti interní koordinace a omezenými zdroji (body 39–41). 
At the Commission, the development and operation of the Registry has been a complex project which was hindered by internal coordination issues and resource constraints (paragraphs 39 to 41).
Závěry a doporučení 48 Doporučení 3 Měly být dále zkvalitněny určité aspek‐ ty systémů na zpracování základních informací v systému EU ETS (tj. registr Unie a související postupy). 
Conclusions and recommendations 48 Recommendation 3 Certain aspects of the systems for processing fundamental EU ETS information (the EU Union Registry and related procedures) should be further improved.
Komise by měla: a) zvážit, jak by bylo možno na úrovni EU vytvořit a koordinovat účin‐ né monitorování přeshraničních transakcí, aby se v systému zmír‐ nilo riziko zneužití a podvodných činností; b) identifikovat vhodná opatření ke zkvalitnění kontrolního rámce a propagaci osvědčených postupů členskými státy při otevírání účtů, aby dále omezila bezpečnostní ri‐ zika a rizika pro integritu, a zajistit, aby tato opatření byla zavedena v celé EU; c) zajistit vhodnou strukturu pro jak provozní povinnosti, tak povinnos‐ ti v oblasti IT v příslušném útvaru Komise a také dobré fungování systému registru. 
The Commission should: (a) consider how effective cross border transaction monitoring can be developed and coordinated at EU level to mitigate risks of abuse and fraudulent activities; (b) identify appropriate measures to enhance the control framework and promote best practices by Member States on the opening of accounts to further mitigate security and integrity risks, and ensure that these are implemented across the EU; (c) provide an appropriate structure for the IT and business duties in the relevant Commission service and ensure the good functioning of the registry system.
Členské státy by měly: d) zavést kontroly stanovené v dopo‐ ručení 3 b); e) zlepšit spolupráci mezi orgány odpovědnými za registr Unie a dal‐ šími příslušnými orgány, zejména finančními zpravodajskými jednot‐ kami a orgány činnými při vymáhá‐ ní práva. 
Member States should: (d) implement the controls identified at recommendation 3 (b); and (e) improve cooperation between authorities responsible for the Union Registry, and other competent authorities, notably financial intelligence units and law enforcement bodies.
94 Účetní dvůr dospěl k závěru, že pro‐ vádění systému EU ETS ve fázi II mělo významné nedostatky. 
94 The Court concludes that significant weaknesses affected the implementation of the EU ETS in phase II.
Členské státy se rozhodly uplatňovat směrnici o EU ETS rozdílnými způsoby (bod 47). 
Member States chose to implement the EU ETS directive in different ways (paragraph 47).
V realiza‐ ci kontrolního rámce na straně člen‐ ských států byly nedostatky. 
There were weaknesses in the Member States’ implementation of the control framework.
Systémy pro monitorování, vykazování a ově‐ řování emisí nebyly ani dostatečně harmonizovány, ani účinně realizovány (body 48–60). 
Systems for monitoring, reporting and verification of emissions were not sufficiently harmonised nor implemented effectively (paragraphs 48 to 60).
Příslušné orgány dosta‐ tečně nekontrolovaly práci provede‐ nou ověřovateli a u zařízení prováděly jen omezené kontroly na místě. 
In particular, Competent Authorities did not sufficiently check the work performed by verifiers, and performed limited on-the-spot checks at installation level.
Někte‐ ré z členských států také neposkytly všechny vyžadované zprávy o provozu EU ETS (body 61–63). 
Some Member States also did not provide all required reports on the operation of the EU ETS (paragraphs 61 to 63).
Závěry a doporučení 49 Doporučení 4 Nedostatky identifikované při auditu Účetního dvora, který se týkal realizace kontrolního rámce členskými státy ve fázi II, by měly být řešeny při provádění revidovaného rámce pro fázi III. 
Conclusions and recommendations 49 Recommendation 4 The weaknesses identified by the Court’s audit of the implementation by Member States of the control framework in phase II, should be addressed during the implementation of the revised framework for phase III.
Komise by měla: a) zvážit, zda jsou potřeba změny monitorovacího a vykazovacího rámce, aby se posílilo monitorová‐ ní, vykazování a ověřování emisí; b) vyžadovat od příslušných orgánů, aby zlepšily postupy prosazování předpisů za účelem získání jistoty ohledně kvality kontrolního rámce. 
The Commission should: (a) consider whether further amendments to the monitoring and reporting framework are required to strengthen the monitoring, reporting and verification of emissions; (b) require Competent Authorities to improve enforcement practices in order to give assurance on the quality of the control framework.
Členské státy by měly: c) zavést koherentní a účinné kon‐ trolní rámce (včetně kontrol) pro monitorovací, vykazovací a ověřo‐ vací činnosti; d) zajistit lepší koordinaci a výměnu informací mezi příslušnými orgány a akreditačními orgány, a zvýšit tak kvalitu procesu ověřování; e) poskytovat Komisi výroční zprávy uvedené ve směrnici včas; f) pravidelně zveřejňovat zprávy o provádění a výsledcích EU ETS s cílem podpořit transparentnost systému jak pro provozovatele, tak účastníky trhu. 
The Member States should: (c) implement coherent, effective control frameworks, including inspections, for monitoring, reporting and verification activities; (d) ensure better coordination and exchange of information between the Competent Authorities and Accreditation bodies, to improve the quality of the verification process; (e) provide on time to the Commission the annual reports foreseen by the directive; and (f) regularly publish reports on the implementation and results of EU ETS to encourage transparency for operators and market participants.
95 Účetní dvůr zjistil u fáze II EU ETS nedostatky ve vydávání pokynů Komisí a v jejím monitorování prová‐ dění systému členskými státy. 
95 The Court found gaps in the Commission’s guidance and monitoring of Member States’ implementation during phase II of EU ETS.
Účetní dvůr zjistil, že nedostatečná transpa‐ rentnost rozhodnutí Komise použít model PRIMES a rok 2005 jako výchozí rok pro výpočet emisních stropů pro fázi II vedly k neefektivnosti na straně členských států a k nedostatku trans‐ parentnosti při přípravě a posuzování národních alokačních plánů pro fázi II (body 65–67). 
The Court found that the lack of transparency in the Commission’s decision to use the PRIMES-model and 2005 as the base year to calculate phase II emission caps led to inefficiencies for the Member States and a lack of transparency in the preparation and the assessment of the phase II NAPs (paragraphs 65 to 67).
Vzhledem k absenci konkrétních interních dokumentů Komise týkajících se posuzování ná‐ rodních alokačních plánů nebyl Účetní dvůr schopen dojít k závěru, zda práce provedená Komisí při posuzování národních alokačních plánů byla stejně podrobná a úplná pro všechny vybra‐ né členské státy (viz body 68 a 69). 
In the absence of specific internal Commission documents related to the assessment of the NAPs, the Court was unable to conclude that the work done by the Commission to assess the NAPs was equally detailed and complete for all selected Member States (see paragraphs 68 and 69).
Závěry a doporučení 50 96 Charakter systému EU ETS jakožto tržního mechanismu vyžaduje pra‐ videlné zveřejňování podrobných a relevantních informací o provádění a fungování systému. 
Conclusions and recommendations 50 96 The nature of the EU ETS as a market-based mechanism requires the regular disclosure of detailed and relevant information on the implementation and functioning of the system.
Ačkoli řada těchto informací je veřejně dostupná, Komise nezveřejňovala jeden důležitý druh těchto informací: výroční zprávu o uplatňování, kterou předepisuje směrnice (viz body 71 a 72). 
Although a lot of information is publicly available, the Commission did not publish one important piece of such information, the annual implementation report required under the directive (see paragraphs 71 and 72).
Zásadní důležitost má rovněž koordinace a vý‐ měna informací mezi členskými státy. 
Coordination and exchanges of information between the Member States are also vital.
Komise měla v zajišťování harmonizace klíčových kontrol provádění systému EU ETS členskými státy omezenou roli (body 73–76). 
The Commission has had a limited role in ensuring the harmonisation of key controls in the implementation of the EU ETS by Member States (paragraphs 73 to 76).
Ke sdílení informací byla zřízena řada fór a pracovních skupin a tato fóra a pracovní skupiny posky‐ tovaly členským státům důležitou podporu. 
Various fora and working groups to share information were established and these provided essential support to Member States.
Jejich dopad byl však do jisté míry omezen relativně nízkou účastí členských států (body 77–79). 
However, their impact was limited to some extent by a relatively low level of participation by Member States (paragraphs 77 to 79).
Doporučení 5 Úroveň pokynů a informací o provádě‐ ní systému EU ETS by se měla v průbě‐ hu fáze III zlepšit. Komise by měla: a) zkvalitnit své monitorování pro‐ vádění systému členskými státy, aby zjistila oblasti, kde je nezbytně nutná harmonizace; b) pravidelně zveřejňovat požadova‐ nou zprávu o uplatňování EU ETS, v níž se konkrétně zaměří na pro‐ blémy související s nedostatečnou harmonizací a na související rizika. 
Recommendation 5 During phase III, the level of guidance and information about the implementation of the EU ETS should be improved. The Commission should: (a) improve its monitoring of the implementation by the Member States to identify areas where more harmonisation is imperative; and (b) publish regularly the required report on the implementation of the EU ETS, specifically addressing issues of non-harmonisation and resulting risks.
Členské státy by měly: c) zajistit, aby se zástupci příslušných orgánů pravidelně zúčastňovali jednání a měli účast na výměně informací, zkušeností a poznatků z oblasti provádění systému. 
The Member States should: (c) ensure that representatives of Competent Authorities regularly attend meetings and participate in the exchange of information, experiences and knowledge on implementation issues.
97 Co se týče povinnosti pro zařízení vy‐ řazovat každoročně požadovaný počet povolenek, platné v celé EU, vykazuje EU ETS velmi vysokou míru souladu. 
97 As regards the EU-wide obligation for installations to surrender the required number of allowances each year, the EU ETS has a very high compliance rate.
Účetní dvůr zjistil, že členské státy definovaly pro ostatní druhy porušení předpisů širokou škálu sankčních usta‐ novení, což má potenciálně negativní dopad na rovné zacházení s provozo‐ vateli (body 81 a 82). 
Nevertheless, the Court noted that Member States defined a wide variety of penalty provisions for other types of infringements, which potentially reduces the level playing field for operators (paragraphs 81 and 82).
Vzhledem k nedo‐ statku konsolidovaných informací na úrovni členských států i Evropy nebyl Účetní dvůr schopen posoudit účin‐ nost sankčních systémů jednotlivých členských států. 
The Court could not assess the effectiveness of the sanction systems of the Member States due to a lack of consolidated information at Member State and European level.
Účinné uplatňování sankcí bylo někdy omezeno právními a administrativními systémy členských států (body 83–85). 
The effective implementation of penalties was sometimes hampered by limitations in the legal and administrative systems of the Member States (paragraphs 83 to 85).
Kromě toho se lišily postupy ohledně specifických pravidel pro vyřazování mezinárodních kreditů z projektů (bod 86). 
Furthermore, there were divergent practices concerning specific rules for the surrendering of international project credits (paragraph 86).
Toto mělo potenciální dopad na rovnost podmí‐ nek pro provozovatele. 
These issues potentially affect the level playing field for operators.
Závěry a doporučení 51 Doporučení 6 Mělo by být zajištěno transparentnější provádění sankcí v rámci EU ETS. 
Conclusions and recommendations 51 Recommendation 6 The implementation of sanctions in relation to the EU ETS should be made more transparent.
Na úrovni členských států i EU by měly být k dispozici aktuální a přesné informace o provádění a výsledcích sankčních postupů a Komise by měla lépe moni‐ torovat, zda jsou vnitrostátní sankce uplatňovány konzistentně. 
Up-to-date and accurate information should be available at Member State and EU level on the implementation and results of penalty procedures, and the Commission should better monitor enforcement practises across the EU as well as the consistent application of national penalties.
Komise by měla: a) zajistit, aby členské státy uchová‐ valy aktuální informace o uplatňo‐ vání všech typů sankcí (jak sankcí EU, tak vnitrostátních), a připravit vhodné návrhy a pokyny pro zvý‐ šení transparentnosti mezi přísluš‐ nými orgány. 
The Commission should: (a) ensure that Member States keep up-to-date information on the application of all types of penalties (EU and national) and make appropriate proposals and guidelines for increased transparency among relevant bodies.
Členské státy by měly: b) konsistentně uplatňovat jak sankce definované na vnitrostátní úrovni, tak sankce stanovené ve směrnici; c) uchovávat aktuální a přesné infor‐ mace o uplatněných sankcích. 
The Member States should: (b) consistently apply the penalties defined at national level as well as the penalty foreseen in the Directive; and (c) keep up-to-date and accurate information on penalties applied.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Augustyn KUBIK, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 15. dubna 2015. 
This report was adopted by Chamber I, headed by Mr Augustyn KUBIK, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 15 April 2015.
Příloha 52 Obecné informace ČÁST I – Mezinárodní rámec pro obchodování s emisemi 1. 
Annex 52 Background information PART I — International framework for emissions trading 1.
Ve vědecké obci panuje obecná shoda o tom, že skleníkové plyny vznikající v důsledku lidské činnosti a vy‐ pouštěné do atmosféry mají přímý dopad na skleníkový efekt, zapříčiňují globální oteplování a ovlivňují klimatický systém. Panuje také shoda o tom, že vzroste‐li celosvětová průměrná teplota o 2° C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí, je mnohem vyšší riziko, že v celosvětovém životním prostředí dojde k nebezpečným a možná i katastrofickým změnám. Mezinárodní společenství proto doporučuje, aby se sní‐ žením těchto emisí oteplování udrželo pod 2° C1. 
There is widespread scientific consensus that greenhouse gases generated from human activity and released into the atmosphere have a direct impact on the greenhouse effect, causing global warming and affecting the climate system. This consensus also holds that if global average temperature increases by 2 °C compared to the temperature in pre-industrial times, there is a much higher risk that dangerous and possibly catastrophic changes in the global environment will occur.
Evropská unie zaujala svými opatřeními pro boj s klimatickou změnou v mezinárodním měřítku vedoucí úlohu. 
The European Union has shown international leadership in its actions to deal with climate change.
V rámci Kjótského protokolu z roku 1997 (viz rámeček) se zavázala snížit své emise skleníkových plynů podle Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu z roku 1992, která stanovuje obecný rámec o mezivládní úsilí o řešení problému klimatické změny. 
It has committed itself to reduce GHG emissions under the 1997 Kyoto Protocol (see Box) to the 1992 UNFCCC that sets an overall framework for intergovernmental efforts to tackle the challenge posed by climate change.
Rámeček – Kjótský protokol Kjótský protokol byl přijat v japonském Kjótu dne 11. prosince 1997 a vstoupil v platnost dne 16. února 2005. 
Box — The Kyoto Protocol The Kyoto Protocol was adopted in Kyoto, Japan, on 11 December 1997 and entered into force on 16 February 2005.
Protokol podepsalo 188 zemí a jedna organizace regionální hospodářské integrace (Evropská unie). 
188 countries and one regional economic integration organisation (the European Union) have signed up to the protocol.
Ze signa‐ tářů Rámcové úmluvy OSN o změně klimatu protokol neratifikovaly jen Spojené státy. 
Of the UNFCCC signatories only the United States has not ratified the protocol.
Protokol stanovil pro 37 průmyslově vyspělých zemí a Evropskou unii závazný cíl: v pětiletém období 2008–2012 snížit emise skleníko‐ vých plynů o v průměru 5 % ve srovnání s úrovní roku 1990. 
The protocol set an objective for the 37 industrialised countries and the European Union: a binding reduction target of GHG emissions by an average of 5 % compared to 1990 levels over the 5-year period 2008 to 2012.
Zavedl tři tržní mechanismy na pomoc při plnění těchto cílů: obchodování s emisemi, mechanismus čistého rozvoje a společné provádění. 
The Kyoto Protocol introduced three market-based mechanisms to help meet these targets: emissions trading, the Clean Development Mechanism and Joint Implementation.
Dlouhodobý plán Komise pro emise skleníkových plynů má za cíl jejich snížení o 80 %2 do roku 2050. 
The Commission’s long-term roadmap for GHG emissions aims at a reduction of 80 % by 20502.