natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rozdělení rolí mezi jednotlivé zainteresované strany ve fázi vývoje a ověřování programu (členské státy EU a ESA, Komise, SPG a ESA) nebylo jasně definováno. Komise nebyla schopna vývoj a řízení programu Galileo vhodným způsobem vést (body 66–74). 
80. The programmeŐs governance was inadequate. The division of roles between the entities involved in the development and validation phase of the programme (eu and esa Member states, commission, gJu and esa) was not clearly defined.
Poučení do budoucna 81.Od roku 2007 se organizace programu Galileo výrazně změnila. 
The galileo programme organisation has changed markedly since 2007.
Poučení, která lze z fungování SPG získat, jsou relevantní jak pro pokračování programu Galileo, tak pro další možné společné podniky a průmyslové programy. 
But many of the lessons learned from the gJu are of relevance both to the continuing galileo programme and to further possible joint undertakings and industrial programmes.
82.Jako programového manažera navrhla Komise sama sebe, přitom jde o náročnou roli, s níž má málo zkušeností. 
82. The commission has proposed itself as programme manager, a challenging role for which it has little experience.
I když krátkodobě může být toto řešení výhodné, Komise by měla uvážit, zda by toto uspořádání bylo z dlouhodobého hlediska uspořádáním nejvhodnějším. Účetní dvůr vyslovuje následující doporučení. 
While this may be an expedient solution for the short term, the commission should consider whether this would be the most appropriate long term arrangement.
84.Neúspěch koncesních jednání neznamená, že v budoucnu nebude možno koncesní dohodu pro systém Galileo uzavřít. 
84. The failure of the concession negotiations does not imply that there is no basis for a galileo concession in the future.
Veškeré budoucí pokusy o zapojení soukromých finančních prostředků musí vycházet z realističtějšího posouzení toho, co je schopno na trhu obstát, a toho, zda pro použití PPP existují důvody. Je třeba podotknout, že u jiných mezinárodních družicových projektů, např. Inmarsat, Intelsat, Eutelsat nebo EUMETSAT, úspěšné modely využití existují. 
But any future attempts to involve private finance need to be based on a more realistic assessment of what is marketable and if the case for a ppp really exists. it should be noted that successful exploitation models exist for other international satellite projects, such as inmarsat, intelsat, eutelsat or eumetsat.
Doporučení 3 Komise by měla věnovat přípravě komerční fáze provozu dostatek času a měla by přitom vycházet z osvědčených postupů členských států, zvážit různé modely iniciativ soukromého sektoru a vzít v úvahu zkušenosti ve srovnatelných odvětvích. 
REcOMMENdAtION 3 The commission should take sufficient time to prepare the commercial operation phase, drawing on best practice in the Member states, considering various models for private-sector initiative and taking account of experience in comparable sectors. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase
85.V závislosti na rozhodnutí o tom, jakou pozici by měl Galileo jako komerční systém mít (viz doporučení 2), se Evropská unie buďto bude muset angažovat v podpoře raného rozvoje trhu pro výnosy ze systémů Galileo/EGNOS (pro generování přímých výnosů, které budou kompenzovat náklady), nebo bude muset souhlasit s tím, že bude financovat celkové potenciální náklady systému Galileo (v příštích dvaceti letech možná až 10 miliard EUR). Ve prvním případě by měl být vytvořen vhodný uživatelský rámec. 
85. depending on the decision of how galileo should be positioned as a commercial system (see recommendation 2), the european union will either have to engage in fostering early market development of galileo/ egnos revenues (for generating direct revenues to offset against costs) or accept to fund galileoŐs total potential costs (potentially 10 billion euro over the coming 20 years). in the former case, an appropriate framework for users should be created.
49 Doporučení 4 Komise by měla zajistit řešení těchto problémů: a) analýza, konsolidace a ověření relevantních a stabilních požadavků uživatelů; b) rozvoj akcí, které umožní další kroky (např. nutného právního a regulačního rámce); c) podpora EGNOS jako výstavní skříně systému Galileo, a to certifikací služby PZS, kterou EGNOS poskytuje, a uzpůsobením modelů využitelnosti systémů EGNOS a Galileo tak, aby byly kompatibilní. d) vývoj jasné a kompatibilní cenové politiky a modelu výnosů pro služby systémů Galileo a EGNOS a režimu odpovědnosti vůči třetím stranám. 86.Komise od té doby vytvořila další společné podniky (SESAR, ITER a několik společných technologických iniciativ). Zkušenosti z programu Galileo naznačují, že přístup k těmto novým podnikům by měl být dobře naplánovaný a realistický. 
42 REcOMMENdAtION 4 The commission should ensure that the following issues are addressed: (a) analysis, consolidation and validation of relevant and stable user requirements; (b) development of enabling actions (such as the necessary legal and regulatory framework); (c) promotion of egnos as a showcase for galileo, by certifying egnosŐ sol service and making the egnos and galileo exploitation models compatible; (d) development of a clear and compatible pricing policy or revenue model for galileo and egnos services, and a third-party liability policy. 86. The commission has since created other joint undertakings (sesar, iTer and several Joint Technology initiatives (JTis)). experience of galileo suggests that the approach to these new ventures should be well planned and realistic. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase
50 Doporučení 5 U všech budoucích společných podniků a průmyslových programů, v nichž se EU rozhodne angažovat, by Komise měla: a) dbát o to, aby pro vytvoření společného podniku hovořily jasné a pádné důvody; b) dbát o to, aby byly řádně uváženy všechny reálné možnosti spolupráce se soukromým sektorem; c) usilovat o zřízení správní a řídicí struktury, která nebude překážkou řádného řízení programu ze strany společného podniku. 
43 REcOMMENdAtION 5 for any future joint undertakings and industrial programmes in which the eu resolves to engage, the commission should: (a) ensure that there are clear and compelling reasons for creating a joint undertaking; (b) ensure that all realistic options on private-sector cooperation have been properly considered; (c) endeavour to establish a governance structure that does not impede proper programme management by the joint undertaking.
Tuto zprávu přijal Účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 14. května 2009. 
This report was adopted by the court of auditors in luxembourg at its meeting of 14 May 2009.
Za Účetní dvůr předseda Vítor Manuel da Silva Caldeira 
For the Court of Auditors vtor Manuel da silva caldeira President special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase
EVROPSKÁ KOSMICKÁ AGENTURA Evropská kosmická agentura je mezivládní organizace, jejíž současná podoba vznikla v roce 1975 sloučením dvou stávajících agentur: Evropské organizace pro vývoj odpalovacích zařízení (ELDO – z angl. European Launcher Development Organisation) a Evropské organizace pro výzkum vesmíru (ESRO – z angl. European Space Research Organisation). 
44 ANNEX I thE EuROPEAN SPAcE AgENcY The esa is an intergovernmental organisation, created in its current form in 1975 from the merger of two existing agencies, eldo (european launcher development organisation) and esro (european space research organisation).
ESA má 18 členských států: Belgie, Česká republika, Dánsko, Finsko, Francie, Irsko, Itálie, Lucembursko, Německo, Nizozemsko, Norsko, Portugalsko, Rakousko, Řecko, Spojené království, Španělsko, Švédsko a Švýcarsko. 
The esa has 18 Member states: austria, Belgium, czech republic, denmark, finland, france, germany, greece, ireland, italy, luxembourg, the netherlands, norway, portugal, spain, sweden, switzerland and the united Kingdom.
Vnitrostátní orgány, které v těchto zemích odpovídají za oblast vesmíru, zasedají v řídící radě ESA. 
The national bodies responsible for space in these countries sit on the esaŐs ruling council.
Úkolem ESA je výlučně pro mírové účely zajišťovat a podporovat spolupráci evropských zemí v oblasti výzkumu vesmíru a souvisejících technologií a jejich aplikací pro oblast vesmíru s cílem využít je pro vědecké účely a pro provozní systémy aplikací založených na vesmírných technologiích. 
The esa's purpose is to provide for and to promote, for exclusively peaceful purposes, cooperation among european states in space research and technology and their space applications, with a view to their being used for scientific purposes and for operational space applications systems.
Činnosti ESA spadají do dvou kategorií: „povinné“ a „dobrovolné“. Programy prováděné v rámci souhrnného rozpočtu nebo rozpočtu pro vědu jsou povinné. Sem patří základní činnosti agentury (studie k budoucím projektům, technologický výzkum, sdílené technické investice, informační systémy a vzdělávací programy). 
The esaŐs activities fall into two categories Đ ÔmandatoryŐ and ÔoptionalŐ. programmes carried out under the general Budget and the science programme budget are ÔmandatoryŐ; they include the agencyŐs basic activities (studies on future projects, technology research, shared technical investments, information systems and training programmes). all Member states contribute to these programmes on a scale based on their gdp.
Na ostatních programech, které jsou dobrovolné, se podílí menší počet členských států, přičemž jednotlivé státy samy rozhodují o míře své účasti. 
The other programmes, known as ÔoptionalŐ, involve a reduced number of Member states which are free to decide on their level of participation.
Jak ARTES-9, tak GalileoSat jsou dobrovolné programy. 
Both arTes-9 and galileosat are optional programmes.
Rozpočtové výdaje ESA v roce 2006 dosáhly téměř 3 miliard EUR. 
The esa's budget spending for 2006 amounted to almost 3 billion euro.
ESA a Evropské společenství jsou na sobě vzájemně nezávislé organizace. 
The esa and the european community are mutually independent organisations.
Mají každá různé členy, řídí se různými pravidly a používají různé postupy. 
They have different Member states and are governed by different rules and procedures.
Na ESA se nevztahují právní předpisy EU. Spolupráci mezi těmito institucemi formalizovala rámcová dohoda mezi ESA a Evropským společenstvím (v platnosti od května 2004). 
The esa is not bound by eu regulations. a framework agreement between the esa and the european community (in force since May 2004) formalises cooperation between the two institutions.
Přístup ESA sjednocuje s přístupy jednotlivých členských státu EU Evropská politika pro oblast vesmíru, podepsaná v květnu 2007, která vůbec poprvé vytváří společný evropský politický rámec pro aktivity v oblasti vesmíru. PŘÍLOHA I 
The european space policy, signed in May 2007, unifies the esaŐs approach with those of the individual eu Member states and creates, for the first time, a common political framework for space activities in europe. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase
EGNOS neměl dlouhodobou vizi Cíle EGNOS se postupně upravovaly s tím, jak se program transformoval z ukázkového produktu na plnoprávný operační program. 
46 EgNOS lAckEd A lONg-tERM vISION The egnos objectives were gradually adapted during the programmeŐs transformation from a demonstrator to a fully fledged operational programme.
Členské státy ESA (ARTES) 37 % 3 c) Vzáří2008EGNOSstálenemělplándalšíhopostupu. d) Ačkoliv signál volné služby systému EGNOS je dostupný od července 2006, systém nebyl zatím prohlášen za provozuschopný kvůli problémům ohledně odpovědnosti vůči třetím stranám, nejistoty o budoucnosti financování a správy programu a zdráhavého přístupu Komise k přijetí systému po technické stránce. e) Navzdory úsilí ESA a SPG prokázat schopnosti systému EGNOS mimo Evropu (např. v Africe, Číně a Jižní Americe) neexistuje žádná skutečná strategie pro podporu EGNOS mimo Evropu. f) V rámci organizační struktury SPG byl EGNOS přidělen do technické divize, nezacházelo se s ním tedy jako s plnoprávným víceodvětvovým programem. 
It suffered from the absence of a long-term strategy and political commitment. some examples: (a) egnos grants from the european commission were paid in annual tranches and systematically arrived late. contributions from esa Member states were also late. some programme activities were therefore delayed, giving rise to uncertainty about the programmeŐs deployment planning. (b) Mid-term, changing requirements, evolving standards and new ideas on the certification of the system caused delays and extra costs. (c) as of september 2008, there was still no roadmap for egnos. (d) although the egnos os signal became available in July 2006, as of september 2008 the system had still not been declared operational due to issues of third party liability, uncertainty about the programmeŐs future in terms of financing and governance and the commissionŐs reluctance to accept the system technically. (e) despite the esaŐs and the gJuŐs efforts to demonstrate the capabilities of egnos overseas (e.g. in africa, china and south america), there is no real strategy to support egnos outside europe. (f) in the gJuŐs organisational structure egnos was assigned to the technical division rather than treated as a fully-fledged, cross-sectoral programme.
PŘÍLOHA III MEZINÁRODNÍ SPOLUPRÁCE NA SYSTÉMU GALILEO Evropská unie uzavřela několik dohod týkajících se systému Galileo. Pro zajištění interoperability a kompatibility systému Galileo a stávajících GNSS, tj. GPS a GLONASS, byly podepsány dohody o spolupráci se Spojenými státy (2004) a s Ruskem (2006). 
47 ANNEX III INtERNAtIONAl cOOPERAtION ON gAlIlEO The eu has entered into several international agreements related to galileo. cooperation agreements have been signed with the united states (2004) and with russia (2006) in order to ensure interoperability and compatibility between galileo and existing gnsss such as gps and glonass. cooperation agreements with china (2003) and israel (2004), respectively, brought gJu membership of the nrscc and MaTiMop. general cooperation agreements have been signed with ukraine (2005), india (2005), Morocco (2005), and south Korea (2006) but have never led to a concrete participation or gJu membership.
Podpisem dohody o spolupráci s Čínou (2003) a Izraelem (2004) vstoupilo do společného podniku Galileo NRSCC a společnost MATIMOP. Obecné dohody o spolupráci byly podepsány i s Ukrajinou (2005), Indií (2005), Marokem (2005) a Jižní Koreou (2006), nikdy ale nevedly ke konkrétní účasti nebo vstupu do SPG. Smyslem těchto dohod bylo minimalizovat technologická a politická rizika, propagovat a posilovat průmyslové a politické know-how, podnítit poskytování systémových aplikací, nabídnout průnik na trh třetích zemí, propagovat systém Galileo jako mezinárodní standard a připravit půdu pro instalaci komponentů pozemního segmentu v různých částech světa. 
The purpose of all these agreements was to minimise the technological and political risks, promote and reinforce industrial and political know-how, stimulate the provision of system applications, offer third-country market penetration, promote galileo as international standard and prepare the ground for the installation of terrestrial-segment components in different regions of the world. relations with the chinese and israeli undertakings were damaged when the gJu was wound up and problems arose with transferring the relevant agreements to the gsa. discussions on cooperation with further other countries such as Brazil, Mexico, chile, canada, argentina and australia were also discontinued after the gJu was closed down. special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase
KRITÉRIA, KTERÁ ÚČETNÍ DVŮR POUŽIL PŘI POSUZOVÁNÍ, JAK VEŘEJNÝ SEKTOR POSTUPOVAL PŘI UDĚLOVÁNÍ KONCESE V RÁMCI PROJEKTU GALILEO, SPOLU SE SHRNUTÍM TOHOTO POSOUZENÍ Kritéria (vycházejí z pokynů INTOSAI k osvědčeným postupům při auditu financování z veřejných / soukromých zdrojů a koncesí) Odpovědný orgán Byla kritéria splněna? 
48 ANNEX Iv special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase criteria (based on INtOSAI guidelines on best Practice for the Audit of Public/Private finance and concessions) body responsible have criteria been met?
Shrnutí posouzení A. Stanovení rozsahu projektu A.1 Výběr projektu Jakým způsobem stanovoval kontrolovaný orgán prioritu možných projektů? 
Summary of assessment A. Scoping the project A.1 Selection of the project How did the audited body prioritise potential projects?
Prováděl je v pořadí podle těchto priorit? Komise (Rada) Nebylo posuzováno Galileo byl jedinečný projekt a rozhodnutí o jeho provedení mělo politickou povahu. 
Did it implement them in that priority order? commission (council) not assessed (political choice) galileo was a unique project and the decision to implement it was of a political nature. following a commission initiative launched in the early 1990s, the council approved the galileo programme and entrusted the european commission with its management.
Program Galileo schválila na základě iniciativy Komise ze začátku 90. let Rada a pověřila Evropskou komisi jeho řízením. A.2 Definice projektových požadavků Vyjadřoval kontrolovaný orgán od začátku své požadavky jasně, formuloval je do podoby výstupů a jasně specifikoval, jaká konkrétní omezení se budou na soukromý sektor vztahovat? Komise (Rada) Částečně Jak lze odvodit z přípravných prací Komise a rozhodnutí, která přijala Rada, evropský veřejný sektor definoval své požadavky velmi obecně. 
A.2 Definition of project requirements Did the audited body state its requirements clearly from the start and express them in output terms making clear any particular constraints to which the private sector will be subject? commission (council) partly as can be derived from the commission's preparatory work and decisions taken by the council, the european public sector stated its requirements in very broad terms.
Navrhovaná koncese se měla vztahovat na financování a řízení zaváděcí a provozní fáze systému Galileo, včetně doplňování. 
The proposed concession was supposed to cover the financing and management of deployment and operation - including replenishment - of the galileo system.
Viz následná sdělení Komise, studie Komise a závěry Rady z let 1994–2003. 
See successive Commission communications, Commission studies and council conclusions from 1994 to 2003.
Přípravné práce Komise na koncesi však nevyřešily některé klíčové otázky, např. související výnosový model a strategii pro přechod z fáze vývoje do zaváděcí fáze. 
The commissionŐs preparatory work for the concession left a good deal of uncertainty on crucial issues, such as the underlying revenue model and the transition path between the development and deployment phases.
Ačkoliv byla stručně identifikována některá omezení, s nimiž se bude soukromý sektor v rámci projektu potýkat, nebyla nastíněna strategie veřejného sektoru, kterou by bylo možno soukromému sektoru předestřít. 
While it identified briefly some of the constraints facing the private sector's participation in the project, it did not outline a public-sector strategy that could be proposed to the private sector.
Přípravné práce Komise tedy nevymezily soukromému sektoru jasné požadavky a jasná omezení navrhované koncese systému Galileo. 
The commission's preparatory work thus failed to provide the private sector with clear requirements and constraints for the proposed galileo concession.
A.4 Hodnocení možných přínosů Provedl kontrolovaný orgán Komise předběžné hodnocení přínosů, (Rada) o něž usiloval? Částečně K důvodům hovořícím ve prospěch provedení programu Galileo prostřednictvím PPP patřily tyto argumenty (viz také sdělení Komise ze dne 10. února 1999): vzájemně se doplňující způsoby financování, zlepšení koncepce projektu, celkově optimální využití prostředků, lepší rozjezd služeb, zásadní důraz na potřeby uživatelů a lepší řízení nákladů. 
49 special report no 7/2009 - Management of the galileo programme's development and validation phase A.3 Private-sector capabilities A.4 Evaluation of potential benefits Did the audited body make a preliminary evaluation of the benefits it sought? commission (council) partly The rationale for implementing galileo through a ppp included the following arguments (cf. commission communication of 10 February 1999): complementary finance, improved project design, overall value for money, better take-up of the service, central importance given to users' needs and better management of costs.
A.5 Širší cíle politiky (vč. regulačních aspektů) Posoudil kontrolovaný orgán Komise dopad, jaký by případné obecné (Rada) cíle politiky mohly mít na tento projekt? Částečně Projekt Galileo je limitován strategickými ohledy (např. možností využití pro vojenské účely). 
A.5 wider policy objectives (incl. regulatory aspects) Did the audited body assess the impact any wider policy objectives might have on the project? commission (council) partly The galileo project is hemmed in by strategic considerations (e.g. the potential for military use).
Členské státy se v těchto otázkách neshodnou. Nicméně se očekává, že přibližně třetina potenciálních výnosů systému Galileo se bude odvozovat od využití VRS, např. u pohotovostních služeb, bezpečnostních sil, armády. 
The Member states disagree among themselves on such issues. nevertheless, approximately one third of galileoŐs potential revenue is expected to come from the use of the prs (public regulated service) by e.g. emergency services, security forces, the millitary.
V rámci přípravných prací navrhla PPP v podobě koncesního modelu oproti modelu společného podniku. svých potřeb, např. formou tradičního zadávání zakázek nebo privatizace? 
The commissionŐs preparatory work concluded positively, if in broad terms, on the feasibility of a concession as opposed to the alternative joint venture model (which took the form of capital shares in the gJu).
2 Jak se však uvádí v bodu A.2, požadavky na projekt nebyly dostatečně jasné. 
However, as stated in A.2, the project requirements were not sufficiently clear.
Posouzení odborných kapacit soukromého sektoru, pokud jde o realizaci těchto požadavků, bylo proto příliš obecné. 
Consequently, the assessment of the private sectorŐs capabilities for delivering these requirements remained overly general.