natgillin/translations-raw huggingface dataset:
124 Komise připomíná, že prostřednictvím agroenvironmentálních opatření, jež podporují pouze dobrovolné kroky, nemůže být zajištěn soulad s povinnými požadavky plánů povodí. 
124 The Commission recalls that compliance with mandatory requirements of the river basin management plans cannot be ensured through agri-environment measures which only support voluntary actions.
Nicméně mnohé programy rozvoje venkova od počátku zahrnovaly určitá opatření (investice, školení, agroenvironmentální opatření) zaměřené na cíle související s vodou. 
Nevertheless, many RDPs included from the beginning certain measures (investment, training, agri-environment) which targeted the water-related objectives.
V období 2007–2013 byla podpora povinného skladování statkových hnojiv omezena pouze na ty případy, které vyplynuly z nových norem Společenství vycházejících ze směrnice o dusičnanech, jak ji provedly členské státy. 
In 2007-2013 the support for mandatory manure storage was limited to those which resulted from the new Community standards stemming from the nitrates directive as implemented by Member States.
Odpověď Komise 70 V období 2014–2020 byla zvláštní opatření týkající se provádění opatření souvisejících s rámcovou směrnicí o vodě naplánována v řadě programů. 
Reply of the Commission 70 In the 2014-2020 period, the specific measure regarding the implementation of actions linked to the water framework directive has been programmed in a number of the programmes.
Při přijímání programů na období 2014–2020 navíc Komise upozornila členské státy, že je zapotřebí více využívat cílená opatření, a to i v souvislosti s problémy týkajícími se vody. 
Moreover, during the adoption of the 2014-2020 programmes, the Commission commented on the need for Member States to make a greater use of targeting including on Water issues.
Co se týče ukládání pokut v souvislosti s ochranou vody, je na členských státech, aby je používaly (nad rámec pravidel podmíněnosti) v případě potřeby a v případech, kdy lze určit individuální odpovědnost za znečištění. Komise se domnívá, že uplatnění zásady „znečišťovatel platí“ v zemědělství nestojí v cestě žádná nepřekonatelná obtíž. 
As regards the application of penalties for water protection, it is up to the Member States to apply them (beyond the rules of cross-compliance) if need be and in cases where the individual responsibility for pollution can be established. The Commission considers that there is no inherent difficulty in applying the polluter pays principle to agriculture.
Viz též odpověď Komise k bodům 91 až 99. 
See also Commission replies to paragraphs 91 to 99.
125 Nová ekologická architektura SZP s ekologickými požadavky v prvním pilíři ovlivňuje rozvoj venkova. 
125 The new greening architecture of the CAP with greening requirements in Pillar I influences rural development.
Na opatření podporovaná na základě těchto požadavků se nemohou vztahovat agroenvironmentálně klimatické platby, aby nedošlo ke dvojímu financování. 
Actions supported under those greening requirements cannot be subject to agri-environment-climate payments in order to avoid double funding.
Pokud nejsou zavedeny příslušné právní základy, některá opatření pro rozvoj venkova nemohou být uplatněna. 
When the relevant legal bases are not in place, certain rural development measures cannot be activated.
To platí pro opatření týkající se plateb podle rámcové směrnice o vodě, jež lze v praxi použít pouze tehdy, jsou-li stanoveny plány povodí a jejich programy opatření. 
This is the case for the water framework directive payments measure, which can be implemented only when river basin management plans and their programmes of measures are established.
I když by tyto změny mohly vyžadovat dodatečné administrativní kroky, mělo by se na ně pohlížet zejména z hlediska jejich přidané hodnoty pro dosažení cílů a priorit programů. 
While such amendments might lead to additional administrative efforts, they should be seen in the context of their additional added value in achieving the objectives and priorities of the programmes.
Doporučení 3 a) Komise toto doporučení přijímá a pracuje na jeho provádění. 
Recommendation 3(a) The Commission accepts this recommendation and is in the process of implementing it.
To je nezbytné k omezení znečištění u zdroje, a to zejména v členských státech, v nichž jsou vnitrostátní předpisy provádějící směrnici o dusičnanech jediným právním nástrojem k regulaci ztrát živin ze zemědělství. 
This is essential to control pollution at source, especially in Member States where the national regulation to implement the nitrates directive is the only legal instrument controlling agricultural nutrient losses.
Doporučení 3 b) Komise konstatuje, že tato doporučení jsou určena členským státům. 126 Pokud jde o strategii EU pro region Baltského moře, členské státy se rozhodly pro velmi „štíhlou“ správní strukturu. 
Recommendation 3(b) The Commission notes that these recommendations are addressed to the Member States. 126 For the EUSBSR, Member States opted for a very ‘light’ governance structure.
Komise se domnívá, že strategie EU pro region Baltského moře úspěšně přispěla k podpoře ochrany životního prostředí v regionu Baltského moře. 
The Commission considers that the EUSBSR has successfully contributed to promoting the environmental protection of the Baltic Sea.
Odpověď Komise 71 127 Komise se domnívá, že přínos konkrétních stěžejních projektů pro snížení živin lze určit. Stěžejní projekty slouží široké škále účelů a dokonce i projekty malého rozsahu mohou být důležitými katalyzátory rozvoje. 
Reply of the Commission 71 127 The Commission considers that the contribution of specific flagships to nutrient reduction can be identified.
Konkrétní výsledky a dopad na cíle politiky mohou být patrné pouze v dlouhodobém výhledu. 
Concrete results and the impact on the policy objectives can only be seen in a long-term perspective.
128 Komise souhlasí s analýzou Účetního dvora a byla by raději, kdyby strategie EU pro region Baltského moře byla více provázána s programy ESI fondů regionu Baltského moře. 
128 The Commission agrees with the Court’s analysis and would have preferred to see a stronger embedding of the EUSBSR in the ESIF programmes of the Baltic Sea region.
Je si vědoma toho, že úroveň závazků vůči strategii se u jednotlivých členských států a dotčených regionů liší, v čemž se odrážejí rozdílné vnitrostátní a regionální priority. 
It takes note that the level of commitment to the strategy varies between the Member States and regions concerned, thus reflecting different national and regional priorities.
Baltské moře je jedním z nejvíce znečištěných moří na světě. 
The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas.
Boj proti eutrofizaci, která je důsledkem zátěže živinami pocházejícími ze zemědělství a městských odpadních vod, je považován za významný problém. Podle Helsinské úmluvy jsou do environmentální ochrany Baltského moře zapojeny všechny členské i nečlenské státy EU, které s tímto mořem hraničí, a také Evropská unie. 
Combating eutrophication, which is caused by nutrient loads mainly from agriculture and urban waste water, poses a significant challenge. Under the Helsinki Convention, all bordering EU Member States and non-EU countries, as well as the EU, are engaged in the environmental protection of the Baltic Sea.
V souladu s právním rámcem EU jsou členské státy povinny zavést opatření na boj proti nadměrnému zatížení živinami a dosáhnout dobrého stavu prostředí mořských vod. 
The EU legal framework requires Member States to implement measures to combat excessive loads of nutrients and to achieve the good environmental status of marine waters.
EU některá z těchto opatření spolufinancuje. 
The EU co-finances some of those measures.
Účetní dvůr zkoumal, zda akce EU účinně pomohly členským státům snížit zatížení živinami, které se dostávají do Baltského moře. 
The Court examined whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea.
Dospěli jsme k závěru, že tyto akce vedly při snižování vstupu živin do Baltského moře jen k omezenému pokroku. 
We concluded that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea.
Předkládáme řadu doporučení na zlepšení účinnosti opatření na boj proti eutrofizaci Baltského moře. 
We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea.
CS 2016 Zvláštní zpráva č. 04 Evropský inovační a technologický institut musí upravit své realizační mechanismy a některé prvky své koncepce, aby dosáhl očekávaného dopadu EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR 
EN 2016 Special Report NO 04 The European Institute of Innovation and Technology must modify its delivery mechanisms and elements of its design to achieve the expected impact EUROPEAN COURT OF AUDITORS
Lucemburk: Úřad pro publikace Evropské unie, 2016 Print ISBN 978-92-872-4240-2 PDF ISBN 978-92-872-4257-0 EPUB ISBN 978-92-872-4241-9 ISSN 1831-0788 ISSN 1977-5628 ISSN 1977-5628 doi:10.2865/230426 doi:10.2865/20268 doi:10.2865/302977 QJ-AB-16-003-CS-C QJ-AB-16-003-CS-N QJ-AB-16-003-CS-E © Evropská unie, 2016 Reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje. 
Luxembourg: Publications Office of the European Union, 2016 Print ISBN 978-92-872-4224-2 PDF ISBN 978-92-872-4269-3 EPUB ISBN 978-92-872-4267-9 ISSN 1831-0834 ISSN 1977-5679 ISSN 1977-5679 doi:10.2865/1032 doi:10.2865/606788 doi:10.2865/77336 QJ-AB-16-003-EN-C QJ-AB-16-003-EN-N QJ-AB-16-003-EN-E © European Union, 2016 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
K jakémukoli použití či reprodukci obrázku v rámečku 1 na straně 10 je nutné získat povolení přímo od držitele autorských práv. 
For any use or reproduction of the image in box 1 on p. 10, permission must be sought directly from the copyright holder.
CS 2016 Zvláštní zpráva č. 04 Evropský inovační a technologický institut musí upravit své realizační mechanismy a některé prvky své koncepce, aby dosáhl očekávaného dopadu (podle čl. 
EN 2016 Special Report NO 04 The European Institute of Innovation and Technology must modify its delivery mechanisms and elements of its design to achieve the expected impact (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát IV, jemuž předsedá člen EÚD Milan Martin Cvikl a který se zaměřuje na audit příjmů, výzkumu a vnitřních politik, správy finančních a hospodářských záležitostí a orgánů a institucí Evropské unie. 
This performance audit was produced by Audit Chamber IV — headed by ECA Member Milan Martin Cvikl — which spe‐ cialises in auditing revenue, research and internal policies, financial and economic governance and the European Union’s institutions and bodies.
Audit vedl člen EÚD Alex Brenninkmeijer a podporu mu poskytovali vedoucí jeho kabinetu Antonius Moonen, tajemník Raphael Debets, stážista Michael Schuppan, vyšší manažer Paul Stafford, vedoucí úkolu Maria Echanove a auditoři Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt a Juan Vazquez Rivera. Zleva doprava: R. 
The audit was led by ECA Member Alex Brenninkmeijer, supported by the Head of his private office, Antonius Moonen, Raphael Debets, Attaché, and Michael Schuppan, Trainee; Paul Stafford, Principal Manager; Maria Echanove, Head of Task; Alexandre Hugé, Eddy Struyvelt and Juan Vazquez Rivera, auditors.
Moonen. Obsah 03 Body Glosář a zkratky I–IX Shrnutí 1–13 Úvod 1–2 Evropa v inovacích zaostává 3–6 Posun v zaměření politiky EU na inovace 7–13 Evropský inovační a technologický institut 7–8 Poslání a cíle EIT 9–13 Jak to funguje? 
Contents 03 Paragraph Glossary and abbreviations I-IX Executive summary 1-13 Introduction 1-2 Europe is lagging behind in innovation 3-6 Shift in EU policy focus towards innovation 7-13 The European Institute of Innovation and Technology 7-8 The EIT’s mission and objective 9-13 How does it work?
14 –18 19 –103 19 –23 24 –68 25 –26 27 –33 34 –37 38 –39 40 41 –50 Rozsah a koncepce auditu Připomínky Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží na úrovni Komise Financování EIT založené na doplňkových činnostech je špatně definovanou koncepcí Údajný pákový efekt nebyl prokázán a není pravděpodobný Znalostní a inovační společenství pravděpodobně nedosáhnou finanční udržitelnosti Nadaci EIT (EITF) se nepodařilo získat další finanční prostředky Proces uzavírání grantových dohod na rok vhodně nepodporuje inovační činnosti znalostních a inovačních společenství 
14-18 Audit scope and approach 19-103 Observations 19-23 The EIT is based on a valid rationale 24-68 Some key elements have not been appropriately designed 25-26 The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 27-33 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 34-37 The claimed leverage effect is undemonstrated and implausible 38-39 KICs are unlikely to reach financial sustainability 40 The EIT Foundation (EITF) failed to attract additional funds 41-50 The annual grant agreement process does not adequately encourage KIC innovation activities
Obsah 05 104 – 111 105 106 – 107 108 – 109 Závěry a doporučení Účel vzniku EIT Koncepce Provádění a dopad Příloha I — Regionální střediska společného umístění v Evropě Příloha II — Cíle EIT Odpovědi Komise 
Contents 05 104-111 Conclusions and recommendations 105 Rationale 106-107 Design 108-109 Implementation and impact Annex I — Regional co-location centres across Europe Annex II — Objectives of the EIT Reply of the Commission
GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP: Generální ředitelství Evropské komise pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a malé a střední podniky má za úkol prosazovat rámec pro evropské podniky, který podporuje růst. Toto generální ředitelství nese odpovědnost za řadu opatření na zlepšení podnikatelského prostředí, zejména pro MSP, a na podporu rozvoje silné a udržitelné průmyslové základny, která by byla v celosvětovém měřítku konkurenceschopná. 
DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs: The Directorate‐General for Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs of the European Commission has the mission to promote a growth‐friendly framework for EU enterprises. DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs is responsible for a number of actions to improve the business environment, notably for SMEs, and to support the development of a strong and sustainable industrial base able to compete globally.
GŘ pro výzkum a inovace: Generální ředitelství Evropské komise pro výzkum a inovace odpovídá za politiku Evropské unie v oblasti výzkumu a inovací a za koordinaci souvisejících aktivit. 
DG Research and Innovation: The Directorate‐General for Research and Innovation of the European Commission is responsible for the European Union’s research and innovation policy and the coordination of related activities.
Prostřednictvím rámcových programů financuje inovační činnosti, přičemž tím současným rámcovým programem je Horizont 2020. 
It funds innovative activities through the framework programmes, the current one being Horizon 2020.
Horizont 2020 (H2020): Horizont 2020 je nástupcem sedmého rámcového programu. 
The EIT was not part of FP7. H2020: Horizon 2020 is the successor to FP7.
Jeho počáteční rozpočet na období 2014–2020 činí 77 miliard EUR a jeho hlavním cílem je zajistit, aby Evropa rozvíjela vědu na světové úrovni, odstranit překážky pro inovaci a usnadnit spolupráci veřejného a soukromého sektoru při realizaci inovací. 
With an original budget of 77 billion euro over the 2014‐2020 period, its main objective is to ensure the EU produces world‐class science, removes barriers to innovation and makes it easier for the public and private sectors to work together in delivering innovation.
EIT spadá do programu H2020. 
The EIT is part of H2020.
KIC: Znalostní a inovační společenství (Knowledge and Innovation Community – KIC) je vysoce autonomní partnerství předních vysokoškolských institucí, výzkumných organizací, firem a dalších účastníků inovačního procesu, zaměřené na řešení společenských výzev prostřednictvím vývoje produktů, služeb a procesů a podpory inovativních a podnikavých lidí. 
Glossary and abbreviations 07 KIC: A knowledge and innovation community is a highly autonomous partnership of leading higher education institutions, research organisations, companies and other stakeholders in the innovation process that tackles societal challenges through the development of products, services and processes and by nurturing innovative, entrepreneurial people.
Klíčové ukazatele výkonnosti: Klíčové ukazatele výkonnosti se používají k měření faktorů, které mají rozhodující význam pro úspěch organizace. 
KPIs: Key performance indicators are used to measure the factors which are crucial for the success of an organisation.
Výsledek: Okamžité změny ovlivňující přímé adresáty po skončení účasti na intervenci. 
Result: Immediate changes that arise for direct addressees at the end of the participation in an intervention.
Shrnutí 08 ISlabé propojení světa vzdělávání, vědy a podnikání se často uvádí jako jedna z hlavních příčin, proč výkonnost Evropy v oblasti inovací ve srovnání s konkurencí zaostává. 
Executive 08 summary IWeak links between the worlds of education, science and business is often cited as one of the main reasons why the EU is falling short in innovation performance compared to its competitors.
Evropský inovační a technologický institut (EIT), založený v roce 2008, si klade ambiciózní cíl tuto bariéru překonat. 
Created in 2008, the European Insti‐ tute of Innovation and Technology (EIT) has the ambitious objective of overcoming this barrier.
Posláním EIT je posílit inovační kapacitu EU „podporou součinnosti a spolupráce mezi vysokoškolským vzděláváním, výzkumem a inovacemi na nejvyšší úrovni [...] včetně podpory podnikání“. 
The EIT’s mission is to reinforce the EU’s innovation capacity ‘by promoting synergies and cooperation among ... higher education, research and innovation of the highest standards, including by fostering entrepreneurship’.
II S původním rozpočtem 3 miliardy EUR na období 2008–2013 hraje EIT prvořadou úlohu ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění. 
II With an original budget of 3 billion euro over the 2008‐2020 period, the EIT has a prominent role to play in the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth.
Díky činnostem, které se zaměřují na celý inovační cyklus na úrovni EU od vývoje v laboratoři až po uvedení na trh, se EIT snaží svést dohromady nejlepší kreativní a inovační partnery z akademického prostředí, výzkumu a podnikatelské sféry ke spolupráci na řešení největších společenských výzev, jako je klimatická změna, energetická účinnost, digitální inovace, zdraví a suroviny. 
Covering the entire innovation cycle at EU level, from laboratory to market, the EIT aims to bring the best creative and innovative partners from academia, research and business to work together on major societal challenges such as climate change, energy efficiency, digital inno‐ vation, health and raw materials.
III EIT není výzkumným střediskem a nepřispívá přímo k financování jednotlivých projektů. 
III The EIT is not a research centre and does not directly contribute to financing individual projects.
Místo toho poskytuje granty znalostním a inovačním společenstvím (KIC). 
Instead, it provides grants to the knowledge and innovation communities (KICs).
Tato společenství se vybírají na základě soutěže a představují partnerství existujících podniků, výzkumných ústavů a univerzit. 
Selected on a competitive basis, the KICs are autono‐ mous partnerships of existing businesses, research institutes and universities.
Soustředí se především na 1) odbornou přípravu a vzdělávání, 2) výzkum zaměřený na inovace a založený na spolupráci a 3) zakládání a rozvoj inovačních podniků. 
They mainly carry out: (1) training and education activities; (2) collaborative innovation‐driven research; and (3) innovative business creation and development.
IV Zkoumali jsme, zda je EIT účinným nástrojem na podporu inovací v EU. 
IV We examined whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU.
Zjišťovali jsme, zda východiska a koncepce EIT umožňují řešit potřeby inovačních společenství a posuzovali jsme provádění a monitorování jeho činností. 
We considered whether the EIT’s rationale and design address the needs of the innovation communities and assessed the implementation and moni‐ toring of the EIT’s activities.
Dospěli jsme k závěru, že přestože má existence EIT náležité opodstatnění, složitý provozní rámec a problémy s řízením omezují jeho celkovou účinnost. 
We conclude that, despite a valid raison d’être, the EIT’s complex operational framework and management problems have impeded its overall effectiveness.
VHlavní důvody pro zřízení EIT byly přesvědčivé a obecně měly podporu zainteresovaných stran: slabé vazby mezi podniky, výzkumnými ústavy a vysokoškolskými institucemi, malý úspěch při uvádění výsledků výzkumu na trh a nedostatečná podnikatelská kultura byly přesvědčivými důvody pro založení EIT k řešení těchto otázek. 
VThe main reasons for setting up the EIT are well founded and generally supported by its stakeholders: weak links between business, research institutes and higher education, little success in bringing research outcomes to market and a lack of entrepreneurial culture were arguments to justify its creation to address these specific issues.
Díky EIT se tři znalostní a inovační společenství, zahájená v roce 2010, stala platformou spolupráce pro více než 500 partnerů z nejrůznějších disciplín, zemí a odvětví. 
Thanks to the EIT, the three KICs launched in 2010 have brought more than 500 partners together across disciplines, coun‐ tries and sectors.
Tato společenství nabízejí prostřednictvím EIT nové příležitosti pro realizaci inovačních činností a podporu podnikatelské kultury. 
Through the EIT, the KICs have offered new opportunities to carry out innovative activities and have promoted an entrepreneurial culture.
Shrnutí 09 VI Při auditu však bylo zjištěno několik nedostatků v pojetí klíčových prvků a provozních procesů: a) model financování EIT zahrnuje i pojetí tzv. doplňkových činností KIC, které nejsou EIT financovány. 
Executive summary 09 VI However, the audit has identified several weaknesses in key concepts and operational processes, as detailed below. (a) The funding model of the EIT includes the concept of KIC complementary activities, which are not funded by the EIT.
Tato skutečnost má jen malou nebo žádnou přidanou hodnotu a zbytečně komplikuje monitorování a vykazování finančního příspěvku EIT. b) praktická ujednání mezi EIT a znalostními a inovačními společenstvími, např. mechanismus poskytování grantů, jsou špatně přizpůsobena povaze inovačních činností, které se EIT snaží podporovat. c) finanční udržitelnost znalostních a inovačních společenství je nepravděpodobná. 
There is little or no added value to this funding condition, which unnecessarily complicates the monitor‐ ing and reporting of the EIT’s financial contribution. (b) The practical arrangements between the EIT and the KICs, such as the procedures for EIT grants to the KICs, are ill suited given the nature of the innovation activities the EIT aims to support. (c) The financial sustainability of the KICs is doubtful.
Do činností KIC není dostatečně zapojena podnikatelská sféra, přestože účast podniků byla předpokladem toho, aby EIT dosáhl úspěchu. 
Businesses are not involved enough in the KIC activities even though their participation was a prerequisite for the EIT to be successful.
Financování EIT se soustředí na několik málo zemí a omezený počet partnerů KIC. d) Ukazatele výkonnosti a procesy v oblasti monitorování a vykazování nedávají jasnou představu o výsledcích a dopadech. 
EIT funding is concentrated within a few countries and a limited number of KIC partners. (d) The performance indicators and the monitoring and reporting processes do not provide an informative picture of results and impacts.
VII EIT není ani sedm let po svém vzniku provozně nezávislý na Evropské komisi. 
VII Seven years after its inception, the EIT is not yet fully operationally independent from the European Commission.