natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve zvláštních zprávách zkoumáme, zda byly cíle vybraných opatření a programů EU splněny, zda bylo výsledků dosaženo účinným a efektivním způsobem a zda opatření EU vytvořila přidanou hodnotu, tj. zda přinesla více, než bylo možno dosáhnout opatřeními na vnitrostátní úrovni. 
In our special reports, we examine whether the objectives of selected EU policies and programmes have been met, whether results have been achieved effectively and efficiently, and whether the EU action has added value – i.e. whether it has delivered more than could be achieved with actions at national level alone.
Vydáváme také doporučení, jak dosáhnout finančních úspor, lépe fungovat, zabránit plýtvání nebo dosáhnout cílů příslušných opatření účinnějším způsobem. 
We also make recommendations, identifying ways to save money, work better, avoid waste or achieve expected policy objectives more effectively.
Cílem našich přezkumů je poskytnout popis stávajícího stavu a analýzu, často v průřezové perspektivě a na základě předchozí auditní práce nebo jiných veřejně dostupných informací. 
Our reviews aim to provide scene-setting description and analysis, often from a cross-cutting perspective and based on previous audit work or other publicly available information.
Také nám umožňují prezentovat analýzu oblastí či otázek, které dosud nebyly předmětem našeho auditu, nebo konstatovat skutečnosti týkající se konkrétních témat či problémů. 
We may also use them to present our analysis of areas or issues we have not yet audited, or to establish facts on specific topics or problems.
Na následujících stranách nabízíme vhled od naší práce s příklady zpráv z roku 2019, které se zabývají různými oblastmi politiky. 16 
In contrast to audits, they do not address evaluative questions or provide assurance The following pages provide insights into our work and examples of reports from 2019 covering different policy areas. 16
17 Udržitelné využívání přírodních zdrojů Přezkum č. 1/2019: Reakce EU na skandál „dieselgate“ V roce 2015 byly zjištěny rozpory mezi emisemi vozidel s naftovým spalovacím motorem v laboratoři a na silnici. 
17 Sustainable use of natural resources Review 01/2019: The EU’s response to the “dieselgate” scandal In 2015, discrepancies were identified between vehicle emissions in the laboratory and on the road for diesel-powered combustion engines.
Ze studií vyplynulo, že použití tzv. odpojovacích zařízení vedlo k tomu, že emise byly v průběhu testů nižší než při normálním provozu na silnici. 
Studies revealed the use of so-called “defeat devices” that produced lower emissions during official tests than during normal driving.
Schvalovací orgány v některých členských státech reagovaly na skandál s emisemi opakováním testů osobních automobilů na dieselový pohon. 
Type-approval authorities in certain Member States reacted to the emissions scandal by retesting diesel passenger vehicles.
Tyto zkoušky ukázaly, že emise výfukových plynů na silnici téměř u všech lehkých vozidel s naftovým motorem, které získaly osvědčení podle normy Euro 5 a Euro 6, výrazně přesahují mezní hodnoty NOx, a to někdy více než desetkrát. 
These tests showed that the exhaust emissions on the road of almost all Euro 5 and Euro 6 light-duty diesel vehicles significantly exceeded applicable NOx limits, sometimes by a factor of more than 10.
Prověřovali jsme opatření, jež přijala EU s členskými státy v reakci na skandál dieselgate. 
We looked at the actions taken by both the EU and Member States in response to the “dieselgate” scandal.
Zabývali jsme se i změnami systému měření emisí vozidel od září 2015. 
We also covered the changes made to the system for measuring vehicle emissions after September 2015.
Zjistili jsme, že emisní skandál urychlil řadu legislativních změn v systému EU pro kontroly schválení typu a emisí motorových vozidel. 
We identified an acceleration of many legislative changes to the EU system of vehicle type-approval and emissions checks.
Komise nyní může přezkoumávat práci vnitrostátních schvalovacích orgánů, sama provádět zkoušky vozidel a odjímat nebo pozastavovat jejich schválení typu. 
The Commission is now empowered to review the work of national type-approval authorities, and may test vehicles and withdraw or suspend their type-approvals.
Emisní zkoušky mohou nyní provádět také zúčastněné třetí strany. 
Also, interested third parties may now conduct emissions tests.
Evropská komise dále zahájila řízení o nesplnění povinnosti proti několika členským státům. Rovněž jsme u několika členských států zaznamenali větší ochotu zavádět omezení silničního provozu, a tak zlepšovat kvalitu ovzduší; několik evropských měst vytvořilo nízkoemisní zóny, kde je vjezd osobních vozidel omezen či zakázán. Tato práce byla prezentována jako přezkum, protože provedené legislativní změny nebudou mít v blízké budoucnosti měřitelný dopad. 
Furthermore, the European Commission opened infringement procedures against some Member States. We also identified an increased willingness in several Member States to introduce restrictions on car traffic in order to improve air quality, and several European cities have created low-emission zones where car traffic is restricted or banned.
Naše přezkumy neuvádějí žádná doporučení. 
Our reviews do not make recommendations.
18 Investice pro soudržnost, růst a začleňování Zvláštní zpráva č. 8/2019: Větrná a solární energie pro výrobu elektřiny: splnění cílů EU vyžaduje přijetí významných opatření Elektřinu lze vyrábět buď z neobnovitelných zdrojů, jako jsou fosilní paliva, neobnovitelný odpad a jaderné palivo používané v konvenčních reaktorech, nebo z obnovitelných zdrojů, jako je např. voda, vítr, sluneční energie, biomasa atd. Obnovitelné zdroje se rovněž používají pro získávání energie, kterou lze využívat pro vytápění a chlazení a jako palivo v dopravě. 
18 Investment for cohesion, growth and inclusion Special report 08/2019: Wind and solar power for electricity generation: significant action needed if EU targets to be met Electricity can be generated either from non-renewable sources, such as fossil fuels, non-renewable waste and nuclear materials in conventional reactors, or from renewable sources, such as hydropower, wind, solar, biomass, etc.
Z celkového množství emisí skleníkových plynů v EU jich 79 % v současné době pochází z využívání fosilních paliv k výrobě energie. 
Currently, 79 % of the EU’s total greenhouse gas emissions come from the use of fossil fuels to generate energy.
Vyšší podíl elektřiny z obnovitelných zdrojů pomůže EU dosáhnout jejího cíle snížit do roku 2030 emise skleníkových plynů. 
A higher share of renewable electricity will help the EU to achieve its objective of reducing greenhouse gas emissions.
Členské státy rozhodují o tom, jak nejlépe využívat svých energetických zdrojů a jak zásobování energií strukturovat. 
Member States decide how best to exploit their energy resources and how to structure their energy supplies.
EU může podpořit opatření členských států poskytnutím dodatečného financování na investice do projektů obnovitelné energie. 
The EU can support Member State actions by providing additional financing for investments in renewable energy projects.
Posuzovali jsme pokrok dosažený EU a členskými státy při zvyšování podílu obnovitelných zdrojů s cílem splnit obecný 20% cíl EU do roku 2020 a 32% cíl do roku 2030. 
We assessed the progress made by the EU and Member States towards the share of renewables objectives with a view to meeting the global EU 20 % target by 2020 and 32 % by 2030.
Navštívili jsme Německo, Řecko, Španělsko a Polsko, kde jsme zkoumali, zda byla finanční podpora pro výrobu elektřiny z větrné a sluneční energie účinná. 
We went to Germany, Greece, Spain and Poland to examine whether financial support for electricity generation from wind and solar power had been effective.
Zjistili jsme, že podíl obnovitelných zdrojů ve skladbě zdrojů energie se od roku 2005 významně zvýšil, ale že tento trend se po roce 2014 zpomalil. 
We found that there was significant progress in the share of renewables in the energy mix from 2005 onwards, but that this trend slowed down after 2014.
Podíl obnovitelných zdrojů energie na výrobě elektřiny v EU se zdvojnásobil: z 15 % (v roce 2005) vzrostl na téměř 31 % (v roce 2017). 
The share of renewables in the generation of electricity in the EU has doubled from around 15 % (in 2005) to almost 31 % (in 2017).
Tento růst umožnily především technologie pro větrnou a sluneční energii. 
The technologies responsible for this growth were mainly wind and solar power.
Splnění souvisejících cílů však bude pro přibližně polovinu členských států významnou výzvou. 
However, meeting the targets will be a significant challenge for around half of the Member States.
Doporučili jsme Komisi, aby na členské státy naléhala, aby podpořily další zavádění obnovitelných zdrojů — organizováním aukcí na další kapacitu pro výrobu energie z obnovitelných zdrojů, podporou zapojení občanů, zjednodušováním správních řízení a řešením nedostatků sítě. 
We recommended that the Commission should urge Member States to support further deployment by organising auctions to allocate additional renewables capacity, promoting citizen participation, simplifying administrative procedures, and resolving grid insufficiencies.
Dále jsme Komisi doporučili přezkoumat povinnosti stanovené členským státům právními předpisy, aby se zlepšila včasnost statistických údajů. 
In addition, we recommended that the Commission should review the legal requirements for Member States to improve the timeliness of statistical data.
24/2019: Azyl, relokace a navracení migrantů: nastal čas zintenzivnit opatření k řešení rozporů mezi cíli a výsledky V roce 2015 zažila EU nebývalou míru migrace a následný nárůst počtu žádostí o azyl. 
19 External action, security and justice Special report 24/2019: Asylum, relocation and return of migrants: Time to step up action to address disparities between objectives and results In 2015, the EU saw unprecedented levels of migration and a subsequent increase in asylum applications.
V posledních letech se míra migrace vrátila na předkrizovou úroveň. 
In recent years, migration levels have returned to pre-crisis levels.
Vedli jsme pohovory se zaměstnanci v Evropské komisi, Evropském podpůrném úřadu pro otázky azylu (EASO) a Evropské agentuře pro pohraniční a pobřežní stráž (běžně nazývané Frontex). 
We interviewed staff at the European Commission, the European Asylum Support Office (EASO) and the European Border and Coast Guard Agency (commonly referred to as “Frontex”).
Navštívili jsme vnitrostátní orgány, mezinárodní a nevládní organizace, které provádějí projekty financované EU, a prověřili jsme 20 podpůrných opatření EU v Řecku a v Itálii. 
We visited national authorities, international and non-governmental organisations implementing EU-funded projects, and examined 20 EU support actions in Greece and Italy.
Oba členské státy byly těmito migračními toky obzvláště zasaženy. 
Both Member States are particularly affected by these migration flows.
Posuzovali jsme, zda podpora financovaná ze strany EU dosáhla svých cílů a zda byla azylová a návratová řízení účinná a rychlá. 
We assessed whether the EU-funded support had achieved its objectives and whether asylum and return procedures were effective and swift.
Posuzovali jsme také, zda dočasné nouzové relokační programy dosáhly svých cílů a záměrů. 
We also assessed whether the temporary emergency relocation schemes had achieved their targets and objectives.
Zjistili jsme, že míra registrace a odebírání otisků prstů v hotspotech se výrazně zlepšila. 
We found that registration and fingerprinting rates at hotspots had improved significantly.
Vysoký podíl migrantů se nicméně nadále přesunuje do jiných členských států EU, ve kterých žádá o azyl, aniž by jejich otisky prstů byly uloženy v databázi EURODAC. 
Nevertheless, a high share of migrants continue to move on to and apply for asylum in other EU Member States, without having their fingerprints stored in the EURODAC database.
Dále v obou členských státech azylová řízení i nadále ovlivňují dlouhé lhůty jejich zpracování a problematická místa. 
Also, in both Member States, asylum procedures continue to be affected by long processing times and bottlenecks.
Vysoký podíl kandidátů, kteří podali žádost, byl skutečně relokován (80 % v Řecku a 89 % v Itálii). 
A high share of candidates who applied were actually relocated (80 % in Greece and 89 % in Italy).
Komise nicméně postup relokace v zemích přijímajících migranty od února 2018 nemonitoruje. 
Nevertheless, the Commission has not monitored the relocation process in the countries receiving migrants since February 2018.
Stejně jako v ostatních zemích EU jsou počty navrácení z Řecka a Itálie nízké. 
As in the rest of the EU, returns from Greece and Italy are low.
Doporučili jsme, aby příští Komise přijala vhodná opatření, kterými by se řízení mimořádné pomoci zlepšilo. 
We recommended that the next Commission should take appropriate measures to improve the management of emergency support.
Komise by měla při přípravě budoucích relokačních mechanismů čerpat ze svých předchozích zkušeností. 
Moreover, the Commission should draw on past experiences when preparing future voluntary relocation mechanisms.
Podpora EASO pro azylová řízení by měla být posílena a návratová podpora by měla být upravena. 
Lastly, EASO support for asylum procedures should be enhanced and “Frontex” return support should be adjusted.
20 Regulace trhu a konkurenceschopné hospodářství Zvláštní zpráva č. 10/2019: Celounijní zátěžové testy pro banky: bylo poskytnuto zatím největší množství informací o bankách, ale jsou zapotřebí větší koordinace a větší zaměření na rizika Celounijní zátěžový test představuje vyhodnocení potenciálních dopadů, který by měl společný otřes na finanční pozici a životaschopnost velkých evropských bank. 
20 Regulation of markets and a competitive economy Special report 10/2019: EU-wide stress tests for banks: unparalleled amount of information on banks provided, but greater coordination and focus on risks needed The EU-wide stress test is an evaluation of the potential impacts of a common shock on the financial position and viability of large European banks.
Iniciací a koordinací zátěžových testů v celé EU je pověřen Evropský orgán pro bankovnictví (EBA) ve spolupráci s Evropskou radou pro systémová rizika (ESRB). 
The European Banking Authority (EBA) is tasked with initiating and coordinating EU-wide stress tests, in cooperation with the European Systemic Risk Board (ESRB).
Zátěžové testy se v EU provádějí od roku 2011 a všechny byly dosud realizovány na základě přístupu zdola nahoru, při němž banky připravovaly výsledky na základě zátěžového scénáře, který vycházel z metodiky schválené EBA. 
Stress tests in the EU have been carried out since 2011, and all of them have been conducted according to the bottom-up approach, where banks produced the results yielded by the shock scenario based on the methodology approved by the EBA.
Posuzovali jsme realizaci celounijních zátěžových testů bank provedených v rámci mandátu udělenému EBA. 
We assessed the implementation of the Union-wide bank stress test conducted under the mandate given to the EBA.
Zjistili jsme, že EBA neurčil na začátku procesu rizika ani úroveň závažnosti, které pro zátěžové testy považoval za relevantní. 
We found that the EBA specified neither the risks nor the level of severity it deemed relevant for the stress-testing procedure at the start of the process.
ESRB, která vytvářela zátěžový scénář, získala zásadní vstupy od ECB a národních centrálních bank a orgánů. 
In turn, the ESRB, which developed the stress scenario, obtained substantial input from the ECB and national central banks and authorities.
Orgán EBA tak neměl nad důležitými fázemi procesu kontrolu. 
As a result, the EBA lacked control over important stages of the process.
Ve Spojených státech uplatňují orgány dozoru přístup shora dolů, který jim dává nad výsledky poskytovanými bankami mnohem větší stupeň kontroly. 
In the United States, supervisory authorities rely on a top-down approach, which gives them a much larger degree of control over the results produced by banks.
Naopak v EU se úloha EBA omezuje na iniciaci zátěžových testů, poskytnutí související metodiky a obecnou koordinaci v této oblasti. 
Conversely, in the EU, the EBA’s role is limited to initiating, providing methodology for, and broadly coordinating stress-test activities.
EBA zátěžovým testem posuzoval zranitelnost systému a bank vůči ekonomickému propadu, nikoli však vůči závažnému finančnímu otřesu. 
The EBA stress test assessed the vulnerability of the system and of banks to an economic downturn, rather than to a severe financial shock on the system.
I když cílem EBA bylo dosáhnout širokého záběru, určité rizikové banky byly ze zátěžového testu vyňaty. 
While the EBA had the objective of achieving broad coverage, certain risky banks were excluded from the stress test.
Výsledkem přístupu zdola nahoru, který EBA uplatnil, byla omezená spolehlivost a srovnatelnosti výsledků produkovaných bankami. 
The EBA’s bottom-up approach resulted in limited reliability and comparability of results produced by the banks.
Doporučili jsme, aby EBA svou kontrolu nad zátěžovým testováním posílil a vyvinul přístup shora dolů, který by stávající přístup zdola nahoru doplňoval. 
We recommended that the EBA should enhance its control over the stress-test process and develop a top-down approach to complement the current bottom-up approach.
Aby zátěžové testy mohly v budoucnu plnit svou funkci, tedy umožňovat posouzení odolnosti proti negativnímu vývoji na trhu, měly by náležitě zohledňovat rizika plynoucí z finančního systému EU, zajišťovat minimální míru zátěže a uvádět jasná tvrzení o odolnosti bank. 
Moreover, to fulfil their purpose of assessing resilience against adverse market developments, future stress test should take due account of risks emanating from within the EU financial system, ensure a minimum level of stress, and make clear assertions about the banks’ resilience.
Při výběru bank k zátěžovému testování by se nemělo vycházet jen z jejich velikosti, ale i z rizika. 
Lastly, the selection of banks for the stress test should be based not only on size but also on risk.
21 Financování a správa unie Zvláštní zpráva č. 
21 Financing and administering the Union Special report 14/2019: “Have your say!”
14/2019: „Podělte se o svůj názor!“: do veřejných konzultací Komise se zapojují občané, avšak konzultace nesplňují očekávání z hlediska informačních činností „Zlepšování právní úpravy“ je způsob práce, který přispívá k tomu, aby politická rozhodnutí byla připravována otevřeným a transparentním způsobem s využitím nejlepších dostupných poznatků a měla podporu díky širokému zapojení občanů a dalších zúčastněných stran, jako jsou organizace občanské společnosti a reprezentativní sdružení. 
Commission’s public consultations engage citizens, but fall short of outreach activities “Better Regulation” is a way of working to ensure that political decisions are prepared in an open and transparent manner, informed by the best available evidence, and backed by the comprehensive involvement of citizens and other stakeholders, such as civil society organisations and representative associations.
Komise má povinnost vést konzultace s občany a reprezentativními sdruženími ve všech oblastech činností Unie. 
The Commission has a duty to consult citizens and representative associations in all areas of Union action.
Pokyny ke zlepšování právní úpravy definují konzultace se zúčastněnými stranami, mezi něž počítají i občany. 
Better Regulation guidelines define stakeholder consultation, including citizens as “stakeholders”.
Při konzultacích se zúčastněnými stranami – zejména veřejných konzultacích – se shromažďují informace a názory občanů a dalších zúčastněných stran v době, kdy Komise připravuje určitou politickou iniciativu nebo vyhodnocuje stávající intervence. 
Stakeholder consultations – in particular public consultations – collect information and views from citizens and other stakeholders when the Commission is preparing a policy initiative or evaluating existing interventions.
V průměru Komise provede více než 100 veřejných konzultací ročně. 
On average, the Commission carries out more than 100 public consultations per year.
Posuzovali jsme, zda veřejné konzultace Komise účinně oslovují občany a zúčastněné strany a využívají jejich příspěvků. 
We assessed whether the Commission’s public consultations were effective at reaching out to citizens and stakeholders and making use of their contributions.
Zkoumali jsme, jak Komise svůj rámec koncipovala, způsob, jakým připravila a provedla výběr veřejných konzultací, jak o konzultační činnosti informovala a jak ji využila. 
We examined the design of the Commission’s framework, the way the Commission prepared and conducted a selection of public consultations, and how it provided information about and made use of the consultation work.
Provedli jsme přezkum vzorku 26 veřejných konzultací Komise provedených v letech 2016 až 2018 pěti generálními ředitelstvími a průzkum vnímání, abychom zjistili, jak byli účastníci s veřejnými konzultacemi spokojeni. 
We reviewed a sample of 26 Commission public consultations conducted between 2016 and 2018 by five Directorates-General, and we carried out a perception survey to establish how satisfied the participants in public consultations actually were.
Zjistili jsme, že rámec Komise pro veřejné konzultace má vysoký standard. 
We found that the Commission’s framework for public consultations is of a high standard.
Dále jak výkonnost našeho vzorku veřejných konzultací Komise, tak jejich vnímání účastníky byly celkově uspokojivé. 
Moreover, both the performance of our sample of the Commission’s public consultations and the participants’ perception thereof were satisfactory overall.
Zjistili jsme však nedostatky v informační činnosti a poskytování zpětné vazby, např. nebyla využita celá škála komunikačních kanálů, nebyla stanovena jasná kritéria, která by vysvětlovala, proč není průzkum k dispozici ve všech úředních jazycích EU, a některé průzkumy byly dlouhé a složité. 
Weaknesses were found in outreach and feedback activities, e.g. a variety of communication channels were not always used, no clear criteria were available to explain why a survey was not available in all EU official languages, and some surveys were long and complex.
Doporučili jsme konzultační činnosti lépe zaměřovat a více je propagovat, aby byly viditelnější a mohlo se jich zúčastnit více lidí. 
We recommended that consultation activities should be more widely publicised and better targeted in order to achieve greater visibility and enable more people to participate.
Rovněž jsme doporučili, aby Komise lépe informovala o dalších krocích navazujících na veřejné konzultace. 
We also recommended that the Commission should improve its reporting on the follow-up to public consultation.
V neposlední řadě je zde prostor pro zlepšení angažovanosti občanů v přípravě legislativních návrhů prostřednictvím evropské občanské iniciativy. 
Lastly, there is scope for improving citizen engagement in initiating legislative proposals via the European Citizens Initiative.
Zprávy o připravovaném auditu Zprávy o připravovaných auditech informují o probíhajících úkolech v oblasti auditu (výkonnosti). 
Audit Previews Our Audit Previews provide information on ongoing (performance) audit tasks.
Vycházejí z přípravných prací provedených před zahájením auditu a jejich účelem je poskytnout informace těm, kdo se zajímají o opatření anebo program, jež jsou předmětem auditu. 
They are based on preparatory work undertaken before the start of an audit, and are intended as a source of information for those interested in the policy and/or programme being audited.
V roce 2019 jsme vydali 18 zpráv o připravovaném auditu (2018: 12). 
In 2019, we issued 18 audit previews (2018: 12).
Výroční zprávy a specifické výroční zprávy Výroční zprávy prezentují především výsledky našeho prohlášení o věrohodnosti o rozpočtu Evropské unie a rozpočtu evropských rozvojových fondů (ERF). 
Annual and specific annual reports Annual reports mainly present the results of our Statement of Assurance on the European Union budget and the budget of the European Development Funds (EDFs).