natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kromě toho hlavní objednávky zadávaly zvláštní finanční subjekty (například velké investiční společnosti) v zastoupení investorů. 
Furthermore, the main orders were placed by specific financial entities (e.g. large investment houses) on behalf of investors.
Po konečné alokaci investiční společnosti provádějí alokaci dluhopisů investorům. Nebyly nalezeny důkazy o tom, že by Komise schvalovala konečnou alokaci dluhopisů. 
When the final allocation is made, the investment houses allocate the bonds to the investors.
Postup po emisi 134 Definování nového dluhopisu jako likvidního na sekundárním trhu znamená jeho rychlou prodejnost. 
Post-issuance 134 Defining a new bond as liquid in the secondary market means that it can be sold quickly.
Je povinností emitenta i vedoucí banky zajistit, aby na sekundárním trhu existovala pro jakoukoli novou emisi dostatečná likvidita. 
It is the responsibility of both the issuer and the lead bank to ensure that there is sufficient liquidity in the secondary market for any new issue.
Komise a vedoucí banky by se měly dohodnout na závazcích pro sekundární trh v mandátních dopisech podepisovaných ke každé emisi. 
The Commission and lead banks should agree on secondary market commitments in the mandate letters signed for each issue.
Kromě toho se očekává, že zúčastněné vedoucí banky budou udržovat obdobně nízké rozpětí nákup/prodej (rozdíl mezi nákupní a prodejní cenou) alespoň po prvních několik dnů obchodování na sekundárním trhu. 
Furthermore, the participating lead banks are expected to maintain a similar low bid-offer spread (the difference between the buy and sell price) for at least the first few days of the secondary market.
135 Během auditu Komise uvedla, že čtvrtletně zkoumala likviditu dluhopisů EU a od roku 2012 byl zaveden formálnější postup šetření. 
135 During the audit, the Commission stated that it examined the liquidity of EU bonds on a quarterly basis, with a more formal examination procedure in place since 2012.
Ve spisech týkajících se výpůjček však nebyly nalezeny žádné důkazy o tom, že by Komise před rokem 2012 likviditu na sekundárním trhu kontrolovala. 
However, we found no evidence in the borrowing files that it had checked liquidity in the secondary market before 2012.
136 Analýza nákupních a prodejních cen ukázala, že denní rozpětí nákup/prodej ke konci obchodování v prvních 30 dnech každé emise bylo poměrně nízké. 
136 An analysis of bid and offer prices showed that the closing daily bid-offer spread for the initial 30 days of each issue was relatively low.
U jednotlivých obchodníků s cennými papíry však byly u každého dluhopisu zjištěny velké rozdíly v rozpětích nákup/prodej. 
However, the bid-offer spread for each bond was found to vary widely between bro-kers.
Toto rozpětí se například u jedné dluhopisové emise pohybovalo od sedmi do 30 bazických bodů83. 
For instance, the bid-offer spread ranged from 7 to 30 basis points for one of the bond issues83.
Tato odchylka byla zjištěna i u obchodníků s cennými papíry, kteří se účastnili jako vedoucí banky více emisí EU, a byli proto povinni dodržovat určité závazky týkající se sekundárního trhu. 
This variation was observed even with brokers that were participating as lead banks in multiple EU issues and were therefore obligated to respect certain secondary market commitments.
82 Údaje z objednávkových knih a konečných alokací byly k dispozici jen pro sedm z 12 emisí dluhopisů ve vzorku. 
82 Information from the order books and final allocations were available for only 7 of the 12 bond issues sampled.
83 Kupónový dluhopis 3,25 % s datem splatnosti 4. dubna 2018. 
83 3.25 % coupon bond with a maturity date of 4 April 2018.
Část IV 57 Programy splnily své cíle 137 Celkovým cílem finanční pomoci bylo vrátit členské státy do řádného makroekonomického nebo finančního stavu a obnovit jejich schopnost plnit závazky ve vztahu k veřejnému sektoru (v eurozóně) nebo k platební bilanci (mimo eurozónu). 
Part IV 57 Programmes met their objectives 137 The overall aims of financial assistance were to return Member States to sound macroeconomic or financial health and restore their capacity to meet their public-sector (euro area) or balance-of-payments (non-euro area) obligations.
Finanční pomoc zajišťovala určitou rezervu, která měla usnadnit provádění ozdravných programů nutných v každé zemi k nápravě základních problémů. 
The financial assistance provided a cushion to ease implementation of the adjustment programmes that were necessary in each country to correct underlying problems.
Analýza úspěšnosti programů je strukturována na základě čtyř aspektů: i) analýza toho, jak bylo využito celkové financování, a faktorů, díky nimž bylo financování dostatečné; ii) dodržení cílových hodnot schodku a provedení fiskální korekce; iii) dodržení podmínek a provedení strukturálních reforem; a iv) změny v konkurenceschopnosti zemí. 
We structured our analysis of the programme achievements along four dimensions: (i) analysis of how the overall funding was used and factors that made it sufficient; (ii) compliance with deficit targets and implementation of fiscal adjustment; (iii) compliance with the conditions and implementation of structural reforms; and (iv) changes in countries’ competitiveness.
Celkové financování nebylo nutné navyšovat Finanční krytí se ukázalo jako dostatečné, napjaté bylo jen ve dvou členských státech 138 V žádné zemi se mezera ve financování nevyvíjela tak, jak se předpokládalo. 
No need to increase overall funding Funding envelopes proved sufficient, if tight in two Member States 138 In no country did the financing gap evolve as envisaged.
Nastavení programu však bylo dostatečně robustní a umožnilo vyrovnání významných nesrovnalostí v rámci programu, aby se financování udrželo v mezích původních přidělených prostředků (viz graf 10). 
However, the programme set-up was sufficiently robust to allow significant discrepancies to be offset within a programme so that funding remained within the initial envelopes (see Figure 10).
139 Přesto však existovaly určité rozdíly z hlediska komfortu, který finanční pomoc přinesla. 
139 There were, nonetheless, some differences in the level of comfort provided by the financial assistance.
Rané programy připravené brzy po pádu společnosti Lehman obsahovaly významné bezpečnostní rozpětí. 
The early programmes, designed in the wake of the Lehman collapse, included a substantial safety margin.
Podobně irský program zahrnoval rozsáhlou rezervu pro nepředvídatelné výdaje ve výši 25 miliard EUR v rámci systému podpory bankovnictví. 
Similarly, the Irish programme included a sizeable contingency reserve of 25 billion euro as part of the banking support scheme.
Celkově Irsko, Maďarsko a Lotyšsko dosáhly snížení potřeb financování, což jim umožnilo: i) ii) iii) iv) snížit svou závislost na vlastních zdrojích (Irsko); překročit původní projekce týkající se devizových rezerv (Maďarsko); snížit financování z programů (Lotyšsko, Maďarsko); a splatit nákladnější půjčky MMF (nebo uvažovat o jejich splacení) před datem splatnosti (Maďarsko, Lotyšsko, Irsko). 
On the whole, Ireland, Hungary and Latvia benefited from reduced funding needs, which allowed them to: (i) reduce reliance on their own resources (Ireland); (ii) exceed the initial foreign exchange reserve projections (Hungary); (iii) reduce programme financing (Latvia, Hungary); and (iv) repay (or consider repaying) the more expensive IMF loans before their due date (Hungary, Latvia, Ireland).
Část IV – Programy splnily své cíle 58 Jak byly peníze využity? 
Part IV — Programmes met their objectives 58 How was money used?
Programy na podporu platební bilance Legenda: Mezera ve financování Běžný účet Kapitálový a finanční účet Zvýšení mezinárodních rezerv Ostatní Plán Skutečnost 1 Plán Skutečnost Plán Skutečnost Maďarsko ο Oproti prognóze zahraniční banky zvýšily na vrcholu expozici vůči dceřiným společnostem a nedošlo k odčerpání prostředků z derivátů v cizí měně. 
Balance-of-payment programmes Key: Hungary ο Contrary to the forecast, foreign banks increased exposure to their subsidiaries at the peak of the crisis and drains from foreign exchange derivatives did not materialise.
Nebylo tedy zapotřebí financování ke krytí kapitálového a finančního účtu. 
Therefore no financing was required to cover the capital and financial account.
Ten se naopak stal zdrojem financování. Lotyšsko Potřeby Financování 3,3 2,4 10,7 3,1 Potřeby 19,5 14,2 Financování 7,5 1 2,8 3,7 ο Běžný účet se zotavil daleko rychleji, než se původně předpokládalo, a stal se zdrojem financování. 
Instead it became a financing source. Latvia Funding gap Capital and financial account Current account Increase in international reserves Other Needs Financing 3.3 2.4 10.7 3.1 Needs Planned Actual Planned Actual Planned Actual 1 19.5 14.2 Financing 7.5 1 2.8 3.7 ο The current account corrected much faster than initially anticipated, becoming a financing source.
Tento vývoj byl částečně negován potřebami dodatečného financování pro kapitálový a finanční účet. ο Z částky 4,7 miliardy EUR finanční pomoci bylo 3,7 miliardy EUR použito na financování pokračujících schodků veřejných financí a splátek veřejného dluhu. 
This was partially offset by additional funding needs due to the capital and financial account. ο Of the 4.7 billion euro in financial assistance, 3.2 billion euro was used to finance ongoing government deficits and repayments of public debt.
Záchrana finančního sektoru byla méně nákladná, než se čekalo. 
The financial sector rescue was less costly than anticipated.
1,7 4,7 Rumunsko1 ο Běžný účet se zotavil rychleji, než se čekalo. 
1.7 4.7 Romania1 ο The current account corrected faster than anticipated.
Tento vývoj byl částečně negován financováním prostřednictvím kapitálového a finančního účtu. 
This was partially offset by reduced financing through the capital and financial account.
Potřeby Financování 20,0 10,8 5,5 25,3 18,2 4,9 1 Data se týkají prvního rumunského programu. 
1 Data cover the first Romanian programme.
5,5 12,0 0,5 6,2 16,3 2,6 Graf 10 
Needs Financing 20.0 10.8 5.5 25.3 18.2 4.9 5.5 12.0 0.5 6.2 16.3 2.6 Figure 10
Část IV – Programy splnily své cíle 59 Programy v eurozóně Srovnání plánovaných a skutečných potřeb a financování v sektoru vládních institucí. 
Part IV — Programmes met their objectives 59 Euro area programmes Comparison between planned and actual needs and financing in the government sector.
Legenda: Hotovostní schodek Splatný dluh Potřeby finančního sektoru Mezera financování Tržní financování Vlastní zdroje Ostatní Irsko Portugalsko 20 6 35 13 12 18 40 38 83 59 52 5 113 15 Jiné peněžní potřeby veřejného sektoru související s financováním státních podniků, příspěvků ESM, úhradami nedoplatků atd. 22 27 Plán Skutečnost Plán Skutečnost 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 Zdroj: EÚD, údaje uvedené v programových dokumentech, statistické údaje vnitrostátních orgánů. 
Key: Cash deficit Maturing debt Financial sector needs Funding gap Market financing Own resources Portugal Other Ireland 20 6 35 13 12 18 113 40 38 83 59 52 15 Other public cash needs pertaining to the financing of state-owned enterprises, contributions to the ESM, the repayment of arrears, etc. 22 27 Planned Actual Planned Actual 78 47 76 93 12 68 49 68 32 9 18 5 Source: ECA, data provided in programme documents, statistics compiled by national authorities.
Naopak Portugalsko se potýkalo s významně vyššími požadavky na financování, než bylo původně odhadováno, a financování bylo během i) portugalského programu napjaté. 
Part IV — Programmes met their objectives 60 140 In contrast, Portugal faced significantly higher financing requirements than initially estimated, and financing was tight during the Portuguese programme.
Aby splnilo dodatečné požadavky, muselo Portugalsko využít tržní financování. 
To meet its additional requirements, Portugal had to rely on market financing.
Měnové uvolnění v eurozóně ve druhé polovině programu Portugalsku pomohlo v úspěšném návratu na finanční trhy84. splatné v roce 2013. 
Monetary relaxation in the euro area in the second half of the programme helped Portugal to make a successful return to the financial markets84.
Finanční pomoc Rumunsku byla dostatečná k pokrytí potřeb týkajících ii) se platební bilance země, financování rumunského veřejného sektoru se však během provádění programu ukázalo být napjaté. 
141 The financial assistance to Romania was sufficient to cover the country’s balance-of-payments needs, but financing of the Romanian public sector proved to be tight during the programme.
Dodatečné potřeby veřejné správy v oblasti financování byly částečně pokryty nepřímou podporou ze strany centrální banky. 
The government’s additional financing needs were covered in part by indirect support from the central bank.
Některé členské státy obdržely výhodnější finanční podmínky, než jak předpokládal původní návrh 142 Portugalsko a Irsko měly prospěch ze snížených úrokových sazeb a delších dob splatnosti půjček EU85. 
Certain Member States received more advantageous financial terms than provided for the initial design 142 Portugal and Ireland benefited from reduced interest rates and longer maturities on the EU loans85.
Hlavním cílem bylo posílit jejich dlouhodobé vyhlídky v oblasti refinancování86; změna však také snížila finanční zátěž spojenou se splácením úroků v programovém období. 
The primary aim was to enhance their long-term refinancing prospects86; however, the change also reduced the financial burden of meeting interest payments over the programme period.
Odhaduje se, že Irsko a Portugalsko dosáhly za programové období úspor v hodnotě 2,2 mld. EUR pro každou zemi. 
We estimate that Ireland and Portugal achieved, over the programme period, savings of 2.2 billion euro each.
V listopadu 2009 se rumunská centrální banka rozhodla snížit požadavek na devizové rezervy z 30 % na 25 % (po předchozím snížení z 35 % v srpnu). 
It will also reduce the country’s financing requirements by a total of 30 billion euro over the 2014-2023 period and the deficit by an average of 0.7 % of GDP88. (ii) In November 2009, Romania’s central bank decided to decrease the foreign exchange reserves requirement from 30 % to 25 % (following an earlier decrease from 35 % in August).
Tím se uvolnilo přibližně 1,3 miliardy EUR v bankovních půjčkách pro veřejné financování. 
This freed up around 1.3 billion euro in banking loans for government financing.
Rozhodnutí bylo veřejně zdůvodněno odkladem tranší 2009 MMF/EU89. 
The decision was publicly justified by the postponement of 2009 IMF/EU tranches89.
Irská centrální banka souhlasila s výměnou neobchodovatelných směnek vystavených na řad Anglo Irish Bank za irské státní dluhopisy s delší splatností87. 
84 Monetary relaxation also had a positive impact on financing for the Irish government.
Část IV – Programy splnily své cíle 61 Aktualizované cílové hodnoty byly většinou, ne však vždy, splněny udržitelně S několika výjimkami byly revidované roční cílové hodnoty schodku splněny 144 Dodržování revidovaných cílových hodnot bylo obecně dobré, s výjimkou maďarského programu a některých let portugalského a rumunského programu (viz tabulka 4). 
Part IV — Programmes met their objectives 61 Updated deficit targets mostly but not always sustainably met With some exceptions, revised annual deficit targets were met 144 Compliance with the revised targets was generally good, with the exception of the Hungarian programme and some years of the Portuguese and Romanian programmes (see Table 4).
145 Nesplněné cílové hodnoty nemusely nutně znamenat neúspěch při provádění. 
145 However, missed targets did not necessarily mean failure of implementation.
Například nesplněné cíle maďarského programu v letech 2008 a 2009 lze vysvětlit statistickými revizemi rozpočtového schodku. 
For example, the missed 2008 and 2009 targets in the Hungarian programme can be explained by statistical revisions to the budget deficit.
Kromě toho byly všechny programy týkající se platební bilance úspěšné v tom smyslu, že se členským státům podařilo vyvázat se v roce 2012 z postupu při nadměrném schodku. 
Furthermore, all balance-of-payment programmes were successful in the sense that the Member States managed to exit the excessive deficit procedure in 2012.
1 Čisté půjčky nebo výpůjčky sektoru vládních institucí pro postup při nadměrném schodku na jaře 2014. 
1 Net lending or borrowing of general government for excessive deficit procedure as of spring 2014.
2 Skutečný schodek ve výši vykázané Komisí a v souladu s definicí v programu (viz bod 91). 
2 Actual deficit as reported by the Commission and in line with the programme definition (see paragraph 91).
Část IV – Programy splnily své cíle 62 146 Pro dosažení cílových hodnot schodku každý program předpokládal specifickou kombinaci výdajů a příjmů. 
Part IV — Programmes met their objectives 62 146 To achieve their deficit targets each programme envisaged a specific ex-penditure–revenue mix.
Konsolidace se v programech týkajících se platební bilance zaměřovala na výdajovou stránku, v programech EFSM však byla rozložena jednotněji. 
Consolidation focused on the expenditure side in the balance-of-payment programmes, but was more uniformly distributed in the EFSM programmes.
Dosažené struktury příjmů a výdajů obecně odpovídají původně plánovaným hodnotám, s výjimkou Maďarska, které nedosáhlo předpokládané konsolidace výdajů. 
The realised compositions of revenue and expenditure broadly correspond to what was initially planned — with the exception of Hungary, which did not achieve the anticipated expenditure consolidation.
147 Narušení daňových základen, zvláště v roce 2009 po prudkém hospodářském útlumu, často vymazalo příjmy z důležitých nových daňových opatření. 
147 The erosion of tax bases, especially in 2009 in the wake of the sharp economic downturn, often wiped out the revenue gains from important new tax measures.
Například v roce 2009 Lotyšsko zavedlo konsolidační opatření v oblasti nepřímých daní s očekávaným dopadem ve výši 2,5 % HDP. 
For instance, in 2009 Latvia implemented indirect tax consolidation measures with an estimated impact of 2.5 % of GDP.
V roce 2013 Komise odhadla, že tato opatření byla plně neutralizována pádem krátkodobé elasticity. 
In 2013 the Commission estimated that these measures had been entirely offset by falling short-term elasticity.
Podobně také daňově neutrální reforma provedená v Maďarsku v polovině roku 2009 vyvolala odhadovaný skluz schodku ve výši 0,7 % HDP v roce 2010. 
Similarly, the tax-neutral reform implemented in Hungary in mid 2009 caused an estimated deficit slippage of 0.7 % of GDP in 2010.
148 Při nezměněných cílových hodnotách schodku může klesající poměr daní a HDP motivovat daňové orgány k tomu, aby klesajícím daňovým výnosům čelily zaváděním jiných opatření, než jaká byla původně dohodnuta při jednání o programu. 
148 With unchanged deficit targets, a declining tax-to-GDP ratio may create an incentive for tax authorities to counter falling tax revenue by introducing measures other than those agreed in the programme negotiations.
V Rumunsku bylo například v letech 2009–2013 provedeno 97 změn daňového zákoníku a tyto změny prosazovalo 51 legislativních aktů. 
In Romania, for instance, 97 changes were made to the tax code during 2009-2013, with 51 legislative acts enforcing those amendments.
Četnost těchto změn vytvořila nestabilní ekonomické prostředí pro podniky i fyzické osoby. 
The frequency of change created an unstable economic climate for both businesses and individuals.
Všechny země zlepšily nastavení své fiskální politiky, avšak různou měrou 149 Vzhledem k tomu, že programy byly výsledkem ztráty přístupu na trh, byla pravděpodobně nejdůležitějším cílem obnova fiskální udržitelnosti. 
All countries improved their fiscal stance, but to varying degrees 149 Given that the programmes resulted from a loss of market access, the restoration of fiscal sustainability was arguably the most important aim.
Zlepšení strukturálního salda země během programu90 by naznačovalo pokrok směrem k udržitelnějším veřejným rozpočtům. Komise údaje o strukturálních saldech vypočítala a zveřejnila91. 
Improvement in a country’s structural balance during the programme90 would indicate progress towards more sustainable public budgets. The Commission calculated and published structural balance data91.
150 Strukturální saldo se zlepšilo ve všech zemích při průměrném ročním tempu od 0,7 % potenciálního HDP v Maďarsku po 1,9 % v Portugalsku. 
150 The structural balance improved in all countries, at an average yearly rate of between 0.7 % of potential GDP in Hungary and 1.9 % in Portugal.
Rozdíly v tempu změn by mohly vysvětlovat tři faktory: i) Výchozí nastavení fiskální politiky – čím vyšší je výchozí strukturální schodek, tím rychlejší je tempo konsolidace. ii) Výchozí úroveň veřejného dluhu – čím vyšší je výchozí dluh, tím rychlejší je tempo konsolidace. iii) Rozdíly v doporučeních vydaných v rámci postupu při nadměrném schodku ohledně nutnosti fiskálního úsilí – čím vyšší je doporučené fiskální úsilí, tím rychlejší je tempo konsolidace. 
Three factors could explain the different rates of change: (i) the initial fiscal stance — the higher the initial structural deficit, the faster the pace of consolidation; (ii) the initial level of public debt — the higher the initial debt, the faster the pace of consolidation; (iii) differences in the recommendations made under the excessive deficit procedure concerning the need for a fiscal effort — the higher the recommended effort, the faster the pace of consolidation.
90 S přihlédnutím k rozhodným datům statistických údajů sektoru vládních institucí byla předpokládána tato programová období: Maďarsko 2009–2010, Lotyšsko 2009–2011, Rumunsko 2009–2012, Irsko a Portugalsko 2011–2013. 
90 Accounting for the cut-off dates of government statistical data, the following programme periods were assumed: Hungary 2009-2010; Latvia 2009-2011; Romania 2009-2012; Ireland and Portugal 2011-2013.
91 Na základě prognóz z jara 2014, získaných podle metodiky ESA 95. 
91 Based on the spring 2014 forecast data, obtained in accordance with ESA95.
Část IV – Programy splnily své cíle 63 151 Výchozí strukturální schodek určoval tempo fiskální konsolidace ve všech přijímajících členských státech kromě Irska. 
Part IV — Programmes met their objectives 63 151 An initial structural deficit was indicative of the pace of fiscal consolidation in all the beneficiary Member States except Ireland.
Maďarsko mělo na počátku programu nejnižší strukturální schodek a došlo u něj k nejpomalejší konsolidaci, Portugalsko mělo nejvyšší strukturální schodek a nejvyšší tempo konsolidace. 
Hungary had the lowest structural deficit at the start of the programme and experienced the slowest consolidation; Portugal had the highest structural deficit and the fastest pace of consolidation.
Irsko se však z této analýzy vymyká. 
However, Ireland is an outlier in this analysis.
Při výchozí situaci v roce 2010, jež byla podobná situaci Portugalska, nebylo tempo jeho strukturální konsolidace (bez bankovních a jiných jednorázových opatření) ani poloviční92. 
From a similar starting point in 2010 to that of Portugal, its structural consolidation rate (net of banking and other one-off measures) was just under half as fast92.
152 Neexistoval vztah mezi výchozí výší veřejného dluhu a průměrným realizovaným fiskálním úsilím. Například veřejný dluh Rumunska byl mezi pěti členskými státy nejnižší, jeho průměrné fiskální úsilí však bylo poměrně vysoké. 
152 There was no relationship between the initial level of public debt and the average fiscal effort made. For instance, Romania’s public debt was the lowest in the five Member States, but its average fiscal effort was relatively high.
I před podobný výchozí veřejný dluh zaznamenaly Irsko a Portugalsko velmi rozdílnou průměrnou intenzitu fiskálního úsilí. 
Ireland and Portugal registered very different average efforts despite a similar initial public debt.
154 Podle Komise byla jednorázová opatření nutná ke zvládnutí krátkodobých tlaků, aby však byly cílové hodnoty plněny udržitelně, bylo třeba dočasná opatření nahradit trvalými. 
154 According to the Commission, one-off measures were needed to handle short-term pressures, but for targets to be met sustainably temporary measures had to be replaced by permanent measures.