natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V rámci svého závazku lépe koordinovat pomoc posílila Evropská komise svou spolupráci s Organizací spojených národů. a) Objem prostředků úřadu EuropeAid směrovaných přes Organizaci spojených národů se zvýšil ze 144 milionů EUR v roce 2001 na 935 milionů EUR v roce 2009, přičemž vrcholu dosáhl v roce 2006 částkou přesahující 1 miliardu EUR. 
The European Commission has intensified its cooperation with the United Nations as part of its commitment to the better (a) coordination of aid. The amount of EuropeAid funds channelled through United Nations Organisations increased from 144 million euro in 2001 to 935 million euro in 2009, reaching a peak of over 1 billion in 2006. and focus on activities rather than re-II.
II. b) Tato zpráva pojednává o druhé fázi auditu, který se skládá ze dvou částí. 
This is the second phase of a two-part (b) audit.
Souhrnná auditní otázka zněla, zda Komise při směrování prostředků přes OSN tyto pro-c) středky optimálně využívá. 
The overall audit question was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations.
První fáze se zaměřila na rozhodování a monitorování. Vyplynul z ní závěr, že proces pro rozhodování o provádění pomoci prostřednictvím OSN se nejeví jako nejefektivnější a nejúčelnější možnost a že monitorovací systémy je třeba dále zlepšovat. 
Part one looked at decision-making and monitoring. (c) It concluded that the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most effective and efficient option and that the monitoring systems should be further improved.
15/2009 o první fázi byla zveřejněna v lednu 2010. 
Special Report No 15/2009 for phase 1 was published in January 2010.
Ve druhé fázi se hodnotí, jak byly plněny cíle. 
The second phase evaluates the achieve-(d) ment of objectives.
Druhá fáze doplňuje fázi první a posuzuje se v ní, zda příspěvky EU směrované přes organizace OSN představují účelný, efektivní a udržitelný způsob poskytování pomoci v zemích zasažených konfliktem. 
It complements the first phase by assessing whether EU contributions channelled through United Nations organisations are an effective, efficient and sustainable way of delivering aid in conflict-affected countries.
Při auditu se prověřoval vzorek projektů prováděných v Afghánistánu, Iráku a Súdánu v období 2006–2008. 
The audit examined a sample of projects in Afghanistan, Iraq and Sudan covering the period 2006–08. sults.
Zaznamenané časté nedostatky v koncepci projektů mají negativní důsledky pro provádění a posuzování projektů. 
Frequent weaknesses in project design were noted which had negative consequences for the implementation and assessment of projects.
Směrováním prostředků přes OSN poskytla Komise pomoc v oblastech, do nichž by se jinak dostávala jen velmi obtížně. 
By channelling funds through the UN the Commission has delivered aid in areas which would otherwise have been very difficult to target.
S ohledem na vysoké přirozené riziko v zemích zasažených konfliktem měly financované činnosti celkově kladný dopad, přičemž 10 z 19 projektů ve vzorku dosáhlo všech cílů anebo přinejmenším cílů hlavních. 
Given the high inherent risk in conflict-affected countries, the activities funded had an overall positive impact, with 10 out of 19 projects in the sample achieving all or at least the main objectives.
Účetní dvůr dospěl k závěru, že: d) U většiny intervencí v Afghánistánu, Iráku a Súdánu bylo plánované prováděcí období překročeno, obvykle kvůli nerealistickému časovému plánu stanovenému v dohodě o příspěvcích, který podcenil obtížnou situaci v těchto zemích. 
For the majority of interventions in Afghanistan, Iraq and Sudan the planned implementation period was exceeded, in general due to the unrealistic timeframe set out in the contribution agreements, which underestimated the difficult situation in these countries.
Čtyři z 19 projektů byly realizovány podle časového plánu a u některých projektů se původní doba realizace více než zdvojnásobila. e) Udržitelnost výsledků lze vzhledem k náročným podmínkám, v nichž se projekty realizovaly, obecně zaručit jen s obtížemi. 
Four out of 19 projects were implemented within the initial timeframe, and for several projects the original duration was more than doubled. The Court concludes that: The audit of a sample of projects confirmed a key observation of phase 1, that the Commission does not receive sufficient timely information from UN reports. A large proportion of reports are still delayed, not detailed enough (e) Given the challenging circumstances in which the projects were implemented, sustainability of results is in general difficult to guarantee.
Většina dosažených výsledků však byla posouzena tak, že mají slušné vyhlídky na udržitelnost. Zvláštní zpráva č. 3/2011 – Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem 
However, the majority of the results achieved were assessed as having reasonable chances of sustainability. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries
f) Komise se dostatečně nezaměřovala na aspekty efektivnosti, jelikož náklady se posuzovaly jen v omezeném rozsahu a toto posouzení nebylo systematicky dokumentováno. Kromě toho Účetní dvůr v této oblasti zjistil nedostatky u téměř poloviny (9 z 19) projektů ve vzorku, zatímco u sedmi projektů nebyly k dispozici dostatečné údaje. V. 
(f ) V. The Commission has not sufficiently focused on efficiency aspects given that the cost assessments carried out were limited and not systematically documented.
Na základě těchto připomínek předkládá Účetní dvůr následující doporučení, jak účelnost a efektivnost intervencí dále zlepšovat: a) Dohody o příspěvcích by měly obsahovat cíle, které jsou dobře přizpůsobeny konkrétním okolnostem, případné kvantifikované ukazatele, kterými by se měřilo, jak se tyto cíle plní, a rovněž realistický časový plán. SHRNUTÍ b) Zprávy o financovaných činnostech by se měly dále zlepšit, aby Komise mohla účelnost a efektivnost financovaných projektů včas posuzovat. 
EXECUTIVE SUMMARY (b) The reporting of the funded activities should be further improved in order to enable the Commission to assess the effectiveness and efficiency of the projects financed on a timely basis.
Komise by měla dále sledovat všechny případy, v nichž jsou zprávy hodnoceny jako neuspokojivé. c) Systematicky by se měla posuzovat efektivnost financovaných projektů, a je-li to proveditelné, měly by se pro běžné náklady stanovit srovnávací standardy. 
The Commission should follow up all instances where reporting is judged to be unsatisfactory. (c) A systematic assessment of the efficiency of funded projects should be carried out and benchmarks should be developed for standard costs where feasible.
MAPA ZEMÍ, KTERÝCH SE TENTO AUDIT TÝKÁ 7 Zdroj: Eurostat. Zvláštní zpráva č. 3/2011 – Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem 
MAP SHOWING THE COUNTRIES COVERED BY THIS AUDIT 7 Source: Eurostat. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries
8 ÚVOD OBLAST AUDITU 1. 
8 INTRODUCTION AUDIT AREA 1.
V posledních dvou desetiletích bylo vynaloženo úsilí na koordinaci a harmonizaci rozvojové spolupráce s cílem dále zvýšit účelnost pomoci. 
Over the last two decades efforts have been made to coordinate and harmonise development cooperation with the objective of further increasing aid effectiveness.
Toto zaměření na výsledky se nejvíce odrazilo v rozvojových cílech tisíciletí z roku 2000. 
This focus on results was most notably reflected in the 2000 millennium development goals.
Komise v této politice pokračovala a v roce 2005 se v Pařížské deklaraci o účinnosti pomoci a v Evropském konsensu o rozvoji zavázala koordinovat pomoc v těsné spolupráci s mezinárodními organizacemi jako OSN. 
The Commission continued this policy with its commitment in 2005 in the Paris Declaration on Aid Effectiveness as well as in the European Consensus on Development to coordinate aid in close cooperation with international organisations like the United Nations.
Na základě rozhodnutí zintenzivnit spolupráci s OSN, ale též v důsledku vážných krizí v Afghánistánu, Iráku a Súdánu se pomoc Komise prováděná prostřednictvím organizací OSN značně zvýšila. 
As a result of the decision to intensify cooperation with the UN, but also due to the major crises in Afghanistan, Iraq and Sudan, Commission aid implemented through UN organisations increased considerably.
Jen v případě Úřadu pro spolupráci EuropeAid Evropské komise (úřad EuropeAid) se prostředky poskytované prostřednictvím OSN zvýšily ze 144 milionů EUR v roce 2001 na 935 milionů EUR v roce 2009, přičemž vrcholu – přes 1 miliardu EUR –dosáhly v roce 2006 (viz graf 1). 
For the Commission’s EuropeAid Cooperation Office (EuropeAid) alone the funds channelled through the UN rose from 144 million euro in 2001 to 935 million euro in 2009, reaching a peak of over 1 billion euro in 2006 (see Figure 1).
GRAF 1 PŘÍSPĚVKY ÚŘADU EUROPEAID ORGANIZACÍM OSN V LETECH 2001–2009 (V MILIONECH EUR) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Zdroj: Evropská komise. 
FIGURE 1 EUROPEAID CONTRIBUTIONS TO UN ORGANISATIONS 2001–09 (MILLION EURO) 1 200 1 000 800 600 400 200 0 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Source: European Commission.
RÁMEC POLITIKY 4. 
POLICY FRAMEWORK 4.
Způsob plnění rozpočtu EU prostřednictvím mezinárodních organizací jako OSN se nazývá společné řízení1. 
The method of implementing the EU budget through international organisations like the UN is called joint management1.
Základní zásadou společného řízení je, že některé úkoly plnění rozpočtu jsou svěřeny mezinárodním organizacím, přičemž Komise se spoléhá na jejich kontrolní systémy. 
The basic principle of joint management is to delegate certain implementation tasks to international organisations by relying on their control systems.
Celková odpovědnost za řízení rozpočtu a za zajištění optimálního využití prostředků ovšem zůstává na straně Komise2. 
However, the overall responsibility for the management of the budget and for ensuring value for money remains with the Commission2.
Prostředky EU poskytované prostřednictvím organizací OSN lze vynakládat těmito způsoby: a) jako příspěvky na konkrétní projekty buďto jako jediný dárce, nebo spolu s dalšími dárci; b) jako příspěvky do svěřeneckých fondů sdružujících více dárců3, které se obvykle používají v krizových situacích (po konfliktu nebo po katastrofě). 
EU funds channelled through United Nations organisations can be implemented in the following ways: (a) contributions to specific projects either as the only donor or together with other donors; (b) contributions to Multi-Donor Trust Funds3, typically used in crisis (either post-conflict or post-disaster) situations.
Základní myšlenka svěřeneckých fondů spočívá v tom, že dárci do fondu přispívají, aniž se prostředky přidělují na konkrétní činnosti či cíle (žádné „účelové vázání“). 
The basic idea of trust funds is that donors contribute to the fund without allocating the money to specific activities or objectives (no ‘earmarking’).
Pro fond jako celek jsou pak stanoveny obecné cíle, které mohou být dále upřesněny v cílech pro související projekty či činnosti. 
General objectives are then set for the fund as a whole, which might be further specified in objectives for the underlying projects or activities.
Prostřednictvím svěřeneckých fondů sdružujících více dárců se poskytuje asi 26 % příspěvků organizacím OSN4. 
About 26 % of the contributions to UN organisations are through Multi-Donor Trust Funds4.
Jako příklady lze uvést intervence v Afghánistánu a zejména v Iráku, kde až do nedávné doby poskytovala Komise prostředky téměř výlučně prostřednictvím svěřeneckých fondů sdružujících více dárců; c) jako příspěvky do souhrnného rozpočtu některé z organizací OSN. 
Examples are the interventions in Afghanistan and in particular Iraq, where Commission funding has, until recently, almost exclusively been channelled through Multi-Donor Trust Funds; (c) contributions to the general budget of a UN organisation.
Tento konkrétní přístup se používá pro Agenturu OSN pro pomoc a práci ve prospěch palestinských uprchlíků na Blízkém východě (UNRWA) na okupovaném palestinském území. 
This specific approach is used for the United Nations Relief and Works Agency for Palestine Refugees in the Near East (UNRWA) in the occupied Palestinian territory.
Roční příspěvek Komise ve výši 66 milionů EUR představuje asi čtvrtinu souhrnného rozpočtu UNRWA. 
The Commission’s annual contribution of 66 million euro represents about a quarter of the UNRWA general budget.
1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). 
1 Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p. 1).
Článek 163 hlavy IV týkající se vnějších akcí uvádí, že akce mohou být prováděny buď centralizovaným řízením Komisí nebo decentralizovaným řízením jednou nebo více přijímajícími třetími zeměmi, nebo společným řízením s mezinárodními organizacemi. 
Article 163 of Title IV relating to external actions states that actions may be implemented either on a centralised basis by the Commission or on a decentralised basis by the beneficiary third country or countries, or jointly with international organisations.
2 Článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Komise plní rozpočet na vlastní odpovědnost a v souladu se zásadami řádného finančního řízení. 
2 Article 317 TFEU states that the Commission shall implement the budget on its own responsibility and having regard to the principles of sound financial management.
3 Svěřenecké fondy sdružující více dárců definuje UNDP jako nástroj, jehož pomocí dárci sdružují zdroje, z nichž se podporují národní priority a které umožňují agenturám OSN pracovat a plnit úkoly v těsné koordinaci a spolupráci. Viz http://www.undp.org/mdtf/ trustfunds.shtml. 
3 Multi-Donor Trust Funds as defined by UNDP are ‘a funding instrument through which donors pool resources to support national priorities and facilitate UN agencies to work and deliver in close coordination and collaboration’ (see http:// www.undp.org/mdtf/trustfunds. shtml).
4 Evropská komise: informativní zpráva pro výbor pro rozpočtovou kontrolu Evropského parlamentu o svěřeneckých fondech sdružujících více dárců podporovaných ze souhrnného rozpočtu Evropského společenství od roku 2003 (10. února 2009). 9 Zvláštní zpráva č. 3/2011 – Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem 
4 European Commission: Information Note for the Committee on Budgetary Control of the European Parliament on Multi-Donor Trust Funds supported by the European Community General Budget since 2003 (10.2.2009). 9 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries
Příspěvky EU upravují tato nařízení a dohody: a) finanční nařízení Evropských společenství stanoví základní zásady poskytování finančních prostředků prostřednictvím mezinárodních organizací. 
The EU contributions are governed by the following regulations and agreements: (a) the Financial Regulation of the European Communities sets out the basic principles for channelling funds through international organisations.
Uvádí případy, kdy lze společného řízení použít, a jako podmínku pro společné řízení stanoví, že mezinárodní organizace musí ve svém účetnictví, auditu, vnitřní kontrole a při zadávání zakázek používat mezinárodně uznávané standardy; b) finanční a správní rámcová dohoda (FAFA) z roku 2003 mezi EU a OSN spolu s dalšími souvisejícími dohodami formuluje požadavky finančního nařízení do podoby smluvních podmínek. 
It specifies the cases in which joint management can be used and states as a condition for joint management that the international organisation shall apply internationally accepted standards for accounting, auditing, internal control and procurement; (b) the 2003 Financial and Administrative Framework Agreement (FAFA) between the EU and the UN together with the other related agreements, aim to translate the requirements of the Financial Regulation into contractual terms.
Vztahuje se na všechny dohody o financování mezi Komisí a OSN a ustavuje rámec, jenž má posílit spolupráci tím, že umožní organizacím OSN řídit příspěvky v souladu s jejich vlastními postupy; c) dohoda o příspěvcích, která se podepisuje pro každou akci OSN financovanou Komisí a uvádí výši financování, cíle akce, činnosti, jež mají být realizovány, jejich načasování a požadavky na podávání zpráv. 10 Zvláštní zpráva č. 3/2011 – Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem 
The FAFA applies to all funding agreements between the Commission and the UN and sets out a framework intended to enhance cooperation by allowing UN organisations to manage contributions in accordance with their own procedures; (c) a contribution agreement is signed for each UN action funded by the Commission, stating the amount of funding, the objectives of the action, the activities to be carried out, their timing and the reporting requirements. 10 Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries
11 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 7. 
11 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7.
Předmětem tohoto auditu je pomoc Komise poskytovaná prostřednictvím organizací OSN. 
The subject of this audit is Commission aid channelled through United Nations organisations.
Jedná se o druhou část auditu rozděleného do dvou fází5. 
It is the second part of an audit divided into two phases5.
Souhrnná auditní otázka pro první a druhou fázi zněla, zda směrování prostředků přes OSN prováděné Komisí představuje jejich optimální využití. 
The overall audit question for phase 1 and phase 2 was whether the Commission achieves value for money when channelling funds through the United Nations.
První fáze se zaměřila na rozhodovací a monitorovací systémy. 
The first phase addressed decision-making and monitoring systems.
Jejím výsledkem byla tato hlavní zjištění: a) proces pro rozhodování o provádění pomoci prostřednictvím OSN se nejevil jako nejefektivnější a nejúčelnější možnost provádění pomoci; b) mechanismy pro monitorování neposkytovaly přiměřenou jistotu o robustnosti finančních postupů a o dosažení cílů. 
The main findings were: (a) the process for deciding to implement aid through the UN did not demonstrate that that is the most efficient and effective option; (b) monitoring arrangements did not provide adequate information on the robustness of financial procedures and on the achievement of objectives.
V druhé fázi se hodnotí dosahování cílů. 
The second phase evaluates the achievement of objectives.
Druhá fáze doplňuje fázi první a posuzuje se v ní, zda příspěvky EU směrované přes organizace OSN představují účelný, efektivní a udržitelný způsob poskytování pomoci v zemích zasažených konfliktem6. 
It complements the first phase by assessing whether EU contributions channelled through United Nations organisations are an effective, efficient and sustainable way of delivering aid in conflict-affected countries6.
Jejím předmětem nejsou opatření, která Komise přijala k řešení problémů, které vyplynuly z první fáze. 
It does not review the action taken by the Commission to address the issues raised in the first phase.
Audit se zaměřil na země zasažené konfliktem zejména z důvodu významnosti. 
The audit focused on conflict-affected countries mainly for reasons of materiality.
Sedm z deseti zemí, které v období 2006–2008 obdržely nejvíce finančních prostředků směrovaných přes OSN, bylo zasaženo konfliktem: Irák, Palestina, Afghánistán, Súdán, Pobřeží slonoviny, Somálsko a Srí Lanka. 
Seven of the 10 countries which received most funding channelled through the UN in the period 2006–08 were conflict-affected: Iraq, Palestine, Afghanistan, Sudan, Côte d’Ivoire, Somalia and Sri Lanka.
Těchto sedm zemí obdrželo 39 % z celkového financování úřadu EuropeAid smě-rovaného přes OSN, zatímco zbývajících 61 % se rozdělilo mezi více než 80 zemí (viz graf 2). 
These seven countries received 39 % of total EuropeAid funding channelled through the UN, whilst the remaining 61 % was spread across more than 80 countries (see Figure 2).
5 První fáze byla dokončena zvláštní zprávou zveřejněnou v lednu 2010 (Evropský účetní dvůr, zvláštní zpráva č. 15/2009 „Pomoc EU prováděná organizacemi OSN: rozhodování a monitorování“). 
5 The first phase has been completed with the Special Report published in January 2010 (European Court of Auditors, Special Report No 15/2009 ‘EU assistance implemented through United Nations organisations: decision-making and monitoring’).
6 V článku 27 finančního nařízení se stanoví, že použití rozpočtových prostředků musí být v souladu se zásadou řádného finančního řízení, tj. se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti. Zvláštní zpráva č. 3/2011 – Efektivnost a účelnost příspěvků EU poskytovaných prostřednictvím organizací OSN v zemích zasažených konfliktem 
6 The Financial Regulation states in Article 27 that ‘Budget appropriations should be used in accordance with the principle of sound financial management, namely in accordance with the principles of economy, efficiency and effectiveness.’. Special Report No 3/2011 — The efficiency and effectiveness of EU contributions channelled through United Nations Organisations in conflict-affected countries
K odpovědi na auditní otázku dospěl Účetní dvůr tak, že prověřoval vzorek projektů v Afghánistánu, Iráku a Súdánu za období 2006–2008. 
The audit question was addressed by examining a sample of projects in Afghanistan, Iraq and Sudan during the period 2006–08.
Tyto tři země představují zhruba čtvrtinu všech prostředků EU poskytnutých prostřednictvím organizací OSN během tohoto období. 
These three countries roughly represent one quarter of all EU funds channelled through UN organisations during this period.
Projekty byly vybrány na základě významnosti a během období 2006–2008 představovaly asi 80 % celkových příspěvků pro tyto tři země (viz graf 3). 
The projects were selected on the basis of materiality. They represented about 80 % of the total contributions to the three countries concerned during the period 2006-08 (see Figure 3).
Nejčastějšími činnostmi v rámci projektů ve vzorku bylo odminování, podpora uprchlíků, příprava voleb, obnova a budování kapacit. 
The most common activities of the projects in the sample were de-mining, support to refugees, the preparation of elections, rehabilitation and capacity building.
12 GRAF 2 ZEMĚ, KTERÉ V OBDOBÍ 2006–2008 OBDRŽELY FINANČNÍ PROSTŘEDKY SMĚROVANÉ PŘES OSN (V MILIONECH EUR A %) Iráq: 248 10 % Palestina: 236 9% Afghánistán: 190 8% Súdán: 163 6% Bangladéš: 154 6 % Pobřeží slonoviny: 48 2% Somálsko: 48 2% Ostatní: 1 269 50 % Ukrajina: 80 3% Srí Lanka: 41 Thajsko: 41 2% 2% Zdroj: Evropská komise. 
12 FIGURE 2 COUNTRIES RECEIVING EU FUNDS CHANNELLED THROUGH THE UN 2006–08 (MILLION EURO AND %) Iraq: 248 mio 10% Palestine: 236 mio 9% Afghanistan: 190 mio 8% Sudan:163mio 6% Bangladesh: 154 mio 6% Ukraine: 80 mio 3% Côte d ́Ivoire: 48 mio 2% Somalia: 48 mio 2% Other: 1 269 mio 50% Sri Lanka: 41 mio Thailand: 41 mio 2% 2% Source: European Commission.