natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úřadu OLAF by to však pomohlo vyšetřování lépe cílit. Uvedení EPPO do praxe bude vyžadovat koordinované úsilí 125 V říjnu 2017 přijalo dvacet členských států nařízení k posílení spolupráce na ustavení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO – European Public Prosecutor's Office)53. 
This would help OLAF to better target its investigations. Putting EPPO into operation will require coordinated effort 125 In October 2017, twenty Member States adopted a regulation to enhance cooperation on establishing the European Public Prosecutor's Office (‘the EPPO’)53.
Půjde o orgán EU s pravomocí vyšetřovat a stíhat trestné činy proti finančním zájmům EU. 
This will be the EU body with powers to investigate and prosecute crimes against the EU’s financial interests.
126 EPPO je koncipován tak, aby fungoval na dvou úrovních: centralizovaně a decentralizovaně. 
126 The EPPO is designed to operate at two levels: one centralised and the other decentralised.
Centralizovaná úroveň sestává z evropského nejvyššího žalobce (ECP – European Chief Prosecutor) a jednoho evropského žalobce (EP – European Prosecutor) na každý členský stát (dva z nich budou působit jako zástupci evropského nejvyššího žalobce) se sídlem v ústřední kanceláře EPPO v Lucemburku, zatímco na decentralizované úrovni v členských státech budou působit evropští pověření žalobci (EDP – European Delegated Prosecutors). 
The centralised level consists of an European Chief Prosecutor (ECP), and one European Prosecutor (EP) per Member State (two of which will be Deputy Chief Prosecutors) located at the EPPO’s Central Office in Luxembourg, while the decentralised level consists of European Delegated Prosecutors (EDPs) working in the Member States.
Evropští žalobci, rozdělení do komor, budou odpovídat za dohled nad EDP a ve výjimečných případech sami povedou vyšetřování. 
The European prosecutors, divided into chambers, will be responsible for supervising the EDPs and, in exceptional cases, will conduct investigations themselves.
Pověření žalobci budou odpovídat vyšetřování prováděná v příslušných členských státech (obrázek 16). 
The EDPs will be in charge of investigations carried out in the Member States concerned (Figure 16).
53 Nizozemsko a Malta se k EPPO připojily v průběhu roku 2018. 
53 The Netherlands and Malta have joined the EPPO in the course of 2018.
Obrázek 16 – Struktura EPPO Zdroj: Komise. 
Figure 16 – The EPPO’s structure Source: Commission.
127 Analyzovali jsme nařízení ustavující EPPO ve světle našich zjištění týkajících se stávajících mechanismů pro vyšetřování a stíhání podvodů ve výdajích EU. 
127 We have analysed the regulation setting up the EPPO in light of our observations on the current set-up for investigating and prosecuting fraud in EU spending.
Posuzovali jsme, zda se EPPO zabývá níže uvedenými klíčovými problémy: o stávající systém, kdy po správních vyšetřováních podezření z podvodu provedených úřadem OLAF následuje trestní vyšetřování na úrovni členského státu, je u značného počtu případů příliš časově náročný; o nedostatky ve spolupráci úřadu OLAF s vnitrostátními orgány. 50 
We assessed whether the EPPO will address the following key issues: o the current system, whereby OLAF’s administrative investigation of suspected fraud is followed by a criminal investigation at national level, takes up much time in a considerable number of cases; and o weaknesses in cooperation between OLAF and national authorities. 50
51 128 Obecně považujeme ustavení EPPO za krok správným směrem. 
51 128 In general terms, we consider establishing the EPPO to be a step in the right direction.
Rádi bychom nicméně upozornili na několik rizik, která indikují, že EPPO se výše uvedenými problémy nemůže zabývat: o Nařízení stanoví, že komory EPPO budou vykonávat dohled nad operační činností pověřených žalobců. 
However, we would like to highlight several risks that indicate that the EPPO may not address the above-mentioned problems: o The regulation provides that the EPPO chambers will become supervisors of the operational work of the delegated prosecutors.
Je možné, že aby komora byla schopna rozporovat stanovisko pověřeného žalobce nebo s ní/(m) o tomto stanovisku diskutovat, bude potřebovat více náležitě kvalifikovaných odborníků na trestní právo a trestní řízení členských států než jen dohlížejícího evropského žalobce, o potřebě překladů ani nemluvě. 
In order to challenge the opinion of a delegated prosecutor, or even to discuss it with him or her, the chamber will need adequate expertise in national criminal law and procedure in specific cases, not to mention the need for translation.
To znamená, že aby ústřední EPPO mohlo provádět dohled, potřebuje dostatek relevantních pracovníků a zdrojů včetně odborníků na právo členských států54. 
This means that, in order to fulfil its supervisory function, the EPPO’s Central Office needs sufficient staff and resources, including national legal experts54.
Rozsáhlé interní konzultace a překlady mohou trvat příliš dlouho, než aby mohlo být zahájeno trestní řízení, neboť čas je často tím nejomezenějším zdrojem. o Podle nařízení EPPO budou vyšetřování provádět primárně vyšetřovatelé členských států z pověření úřadu EPPO. 
An extensive internal consultation and translation may end up taking too long for criminal procedures, where time is very often the most limited resource. o Under the EPPO Regulation, investigation will be carried out primarily by Member State investigators under the authority of the EPPO.
Jelikož pověřený žalobce bude potřebovat podporu příslušného vnitrostátního orgánu, aby mohl provést vyšetřování nutné k postoupení případu soudu, bude jejich účinnost ve značné míře záviset na orgánech členských států. o Nařízení o zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce55 dovoluje orgánům, subjektům, úřadům a agenturám EU (IBOA) umožnit úřadu OLAF provádět předběžná hodnocení případů, které mají být postoupeny EPPO. 
Since a delegated prosecutor will need the support of its relevant national authority to conduct the investigation necessary for bringing the case to court, their effectiveness will remain heavily dependent on national authorities. o The EPPO Regulation55 allows EU institutions, bodies, offices and agencies (IBOAs) to have OLAF carry out a pre-evaluation of cases to be forwarded to EPPO.
Protože čas je pro trestní vyšetřování kritický, nadměrné využívání této možnosti může mít negativní dopad na včasnost jakýchkoliv následných opatření. 
Because time is critical to the success of a criminal investigation, excessive use of this option may adversely affect the timeliness of any subsequent action.
Budoucí mechanismy spolupráce úřadu OLAF a EPPO by měly umožňovat rychle rozhodnout o zahájení trestního řízení nebo předat vyšetřování případu příslušnému členskému státu a odpovědnému orgánu EU formou správního řízení. 
The future arrangements for cooperation between OLAF and EPPO should make it possible to decide quickly whether to initiate a criminal procedure, or forward the case for investigation by the Member State concerned or by a responsible EU institution by means of an administrative procedure.
54 Komise odhaduje náklady EPPO se 115 zaměstnanci na 21 milionů EUR ročně. 
54 The Commission estimates the cost of the EPPO, with 115 employees, at €21 million per year.
55 Bod odůvodnění 51 nařízení Rady (EU) 2017/1939 ze dne 12. října 2017, kterým se provádí posílená spolupráce za účelem zřízení Úřadu evropského veřejného žalobce (EPPO). 
55 See recital (51) of Council Regulation (EU) 2017/1939 of 12 October 2017 implementing enhanced cooperation on the establishment of the European Public Prosecutor’s Office (‘the EPPO’).
Závěry a doporučení 129 Při auditu jsme posuzovali, zda Komise řádně řídí riziko podvodů ve výdajích EU. 
Conclusions and recommendations 129 Our audit assessed whether the Commission is properly managing the risk of fraud in EU spending.
Prověřovali jsme zejména opatření přijatá Komise za účelem prevence a odrazení potenciálních podvodníků a zpětného získání prostředků v případech, kdy byl spáchán podvod. 
We examined in particular the measures taken by the Commission to prevent and deter potential fraudsters and to recover funds where fraud has been committed.
130 Na základě našich zjištění se domníváme, že EU potřebuje větší odhodlání realizovat účinný strategický rámec pro řízení rizika podvodů na základě řádných posouzení. 
130 Based on our observations, we consider that more drive is needed in the EU to implement an effective strategic framework for managing the risk of fraud based on sound assessments.
Jsme toho názoru, že je zřejmé, že Komise musí zintenzívnit svůj boj proti podvodům ve výdajích EU, a to tak, že vyjasní a posílí povinnosti různých stran podílejících se na řízení boje proti podvodům. Přehled Komise o rozsahu, povaze a příčinách podvodů je nedostatečný 131 Komise nemá ucelené a srovnatelné informace o míře odhalených podvodů ve výdajích EU. 
We consider there is a clear need for the Commission to step up its fight against fraud in EU spending by clarifying and reinforcing the responsibilities of the various parties involved in managing the fight against fraud.
Vykazování odhalených podvodů Komisí v oblastech, které Komise přímo řídí, není vyčerpávající. 
The Commission’s own reporting of detected fraud in areas managed directly by it is not complete.
V rámci sdíleného řízení se metodiky členských států pro přípravu oficiálních statistik odhalených podvodů liší a informace vykazované v systému Komise pro řízení nesrovnalostí (IMS) jsou neúplné. 
Within shared management, the methodologies Member States use to prepare their official statistics on detected fraud differ, and the information reported in the Commission’s Irregularity Management System (IMS) is incomplete.
Komise neprovádí žádné komplexní kontroly k zajištění kvality údajů v systému IMS, ani nežádá orgány členských států, aby poskytovaly jistotu ohledně spolehlivosti hlášených údajů. 
The Commission does not carry out comprehensive checks to ensure the quality of data reported in the IMS; nor does it ask Member State authorities to provide assurance as to the reliability of the data reported.
Výdajová GŘ provádějí částečné kontroly systémů pro vykazování nesrovnalostí na národní úrovni v rámci systémových auditů (body 21–32). 
The spending DGs perform partial checks on irregularity reporting systems at national level within the framework of system audits (paragraphs 21 - 32).
132 Dosud také nenavrhla způsob, jak získat vhled do nezjištěných podvodů, metodu srovnatelného měření neodhalených podvodů jako doplnění úředních statistik, i když několik obecně akceptovaných způsobů, jak získat vhled do rozsahu podvodů, existuje (body 33–37). 
132 The Commission has not yet established a way of gaining insight into undetected fraud in order to complement the official statistics, even though there are several accepted ways to obtain insight into the scale of fraud (paragraphs 33 - 37).
133 Rovněž se domníváme, že dostupné kvalitativní informace o povaze a příčinách podvodů jsou nedostatečné. 
133 We also consider the available qualitative information on the nature and causes of fraud to be insufficient.
Jsou k dispozici určité informace o typech podvodného jednání a schématech podvodů v různých sektorech, tyto informace nicméně nejsou systematicky aktualizovány. 
Some information is available on fraud patterns and schemes used in different sectors, but the information available is not systematically updated.
Dále jsme nenašli žádnou podrobnou analýzu či studii Komise, která by vysvětlovala, proč se někteří příjemci prostředků EU dopouštějí podvodů. 
Moreover, we did not find detailed analyses or any study by the Commission to identify what causes some recipients of EU money to commit fraud.
134 Ze studií využívajících objektivní zástupné ukazatele korupce rovněž vyplynulo, že riziko korupce se může zvyšovat s mírou volného uvážení při realizaci výdajů a s nadměrnými 52 
134 Studies using objective corruption proxies have also revealed that the risk of corruption may be increased by discretion in spending and excessive bureaucratic controls, 52
53 byrokratickými kontrolami, které fungují jako bariéra vstupu na trhu pro jiné dodavatele, což umožňuje pokračovat v korupčních praktikách po delší dobu (body 38–49). 
53 which act as a barrier to market entry for other suppliers, thereby making corrupt deals easier to sustain (paragraphs 38 - 49).
Doporučení 1 – Získat lepší vhled o rozsahu, povahy a příčiny podvodů ve výdajích EU S cílem řádně koncipovat přístup k boji proti podvodům zaměřeným proti finančním zájmům EU by Komise měla zavést spolehlivý systém hlášení a měření podvodů, který by poskytoval informace k hodnocení rozsahu, povahy a kořenových příčin podvodů. 
Recommendation 1 – Gain better insight into the scale, nature and causes of fraud in EU spending With a view to a properly designed approach to countering fraud against the EU’s financial interests, the Commission should put in place a robust fraud reporting system, providing information to assess the scale, nature and root causes of fraud.
Zejména by měla: a) posílit systém pro řízení nesrovnalostí (IMS), aby informace o trestních vyšetřováních týkajících se podvodů s dopadem na finanční zájmy EU všechny příslušné orgány hlásily včas. b) budovat svou kapacitu shromažďovat informace o riziku podvodů a korupce poškozujícím rozpočet EU z různých zdrojů; opakovaně měřit toto riziko s využitím různých metod (průzkumy zjišťující zkušenost s podvody a korupcí a indexy vycházejících ze správních údajů); zvážit zavedení ukazatelů rizika pro jednotlivé výdajové oblasti, země a odvětví. 
In particular, it should: (a) enhance the Irregularity Management System (IMS) so that information on criminal investigations related to fraud affecting the EU's financial interests are reported in a timely manner by all competent authorities. (b) build its capacity to collect information from different sources on the risk of fraud and corruption against the EU budget; measure this risk on a recurring basis using different methods (encounter surveys and indexes based on administrative data); and consider establishing risk indicators by spending area, country and sector.
Časový rámec: konec roku 2022 Strategický přístup Komise k řízení rizika podvodů vykazuje nedostatky 135 Ve strategiích Komise pro boj proti podvodům a podávání zpráv o jejich účinnosti jsou nedostatky. 
Timeframe: end of 2022 There are weaknesses in the Commission’s strategic approach to managing the risk of fraud 135 There are weaknesses in anti-fraud strategies of the Commission and reporting on their effectiveness.
I když Komise má formální strategii pro boj proti podvodům (CAFS), od roku 2011 ji neaktualizovala. 
While it does have a formal anti-fraud strategy – the Commission Anti-fraud Strategy (CAFS) – the Commission has not updated it since 2011.
Upozorňujeme na záměr Komise aktualizovat CAFS (body 58–64). 
We note the Commission’s intention to update the CAFS (paragraphs 58 - 64).
Strategické řízení rizika podvodu a prevence podvodu nejsou konkrétně doménou žádného konkrétního komisaře (body 52–57). 
Strategic fraud risk management and fraud prevention are not specifically mentioned in the portfolios of any single Commissioner (paragraphs 52 - 57).
Doporučení 2 – Zajistit vedení v oblasti opatření Komise proti podvodům 2.1. 
Recommendation 2 – Ensure leadership of the Commission’s anti-fraud actions 2.1.
K dosažení lepší koordinace boje proti podvodům v kontextu odpovědnosti sboru Komisařů za prevenci a odhalování podvodů by Komise měla zajistit, aby strategické řízení rizika podvodu a prevence podvodu byly konkrétně vymezenou položkou portfolia toho či jiného komisaře. 
To achieve better coordination in tackling fraud, within the context of collegial responsibility for fraud prevention and detection, the Commission should ensure that strategic fraud risk management and fraud prevention would be clearly referred to in the portfolio of one Commissioner.
Komise by měla zajistit, aby její nová strategie pro boj proti podvodům: — vycházela z ucelené analýzy rizika podvodů s využitím široké škály údajů z různých zdrojů za účelem určení rozsahu, povahy a příčin podvodů ve výdajích EU; — uváděla smysluplné cíle a měřitelné ukazatele; — obsahovala výkazy založené na dosažení cílů. 
The Commission should ensure that, its new anti-fraud strategy: — is preceded by a comprehensive analysis of fraud risks, using a wide range of data from different sources to establish the scale, nature and causes of fraud in EU spending; — contains meaningful objectives and measurable indicators; and — includes reporting based on the achievement of objectives.
Časový rámec: konec roku 2022 Prevenci podvodů nebyla věnována dostatečná pozornost 137 Přestože se aktivity Komise v oblasti zajištění prevence podvodů datují již od roku 2000, ucelená opatření proti podvodům byla poprvé zahrnuta až do všech rámcových nařízení pro hlavní výdajové oblasti jako je „soudržnost“, „zemědělství“ a „výzkum“ na období 2014–2020 (body 66–70). 
Timeframe: end of 2022 Fraud prevention has not received enough attention 137 Although the Commission’s fraud-proofing activities date back to the year 2000, comprehensive anti-fraud provisions were only included for the first time in all top-level regulations for the 2014-2020 period (paragraphs 66 - 70).
138 Posuzování rizika podvodu před schválením výdajového režimu a zavedení kontrol proti podvodům je potenciálně účinný způsob, jak snížit ztráty související s podvody. 
138 Assessing the risk of fraud before adopting spending schemes and putting in place anti-fraud controls is potentially an effective way to reduce fraud losses.
U výdajových programů na období 2014–2020 vyžadovala Komise takové posouzení navrhovaných pravidel až v pozdějších fázích procesu. 
For the 2014-2020 spending programmes, however, the Commission required such an assessment of the draft rules only late in the process.
Posouzení se tedy budou provádět až u příští generace finančních programů po roce 2021. 
Thus, these will only be implemented for the next generation of financial programmes after 2021.
V oblasti sdíleného řízení Komise členské státy o posuzování rizika podvodu v programech na období 2014–2020 před jejich schválením nežádala. 
In shared management, the Commission did not ask Member States to assess the risk of fraud in their 2014-2020 programmes before adopting them.
Tato oblast se však na výdajích z rozpočtu EU podílí 70 % (body 71–75). 
It is, however, in this area that around 70 % of the EU budget is spent (paragraphs 71 - 75).
139 Využívání údajů o prevenci podvodů a odrazovacího efektu může být účinným způsobem, jak identifikovat rizikové hospodářské subjekty před přidělením prostředků nebo jak v budoucnu zlepšit dodržování předpisů vylučováním hospodářských subjektů a jednotlivců, kteří byli v minulosti přistiženi při podvodu. 
139 Using data for fraud prevention and deterrence can be an effective way either to identify risky economic operators before allocation of funds or to improve future compliance by debarring economic operators and individuals who have been detected committing fraud.
V rámci Komise vznikly na úrovni generálních ředitelství iniciativy směřující k ustavení takových databází, využívání těchto nástrojů však bylo spíše omezené a nedostatečně koordinované. 
Within the Commission, there have been DG-level initiatives to establish such databases, but the use of these tools has been rather limited and not sufficiently coordinated.
Zejména preventivní a odrazující dopad systému Komise pro vylučování a sankcionování je omezený, neboť 54 
In particular, the preventive and deterrent impact of the Commission’s exclusion and sanctioning system 54
55 generální ředitelství odpovědná za politiku „soudržnosti“ a za „zemědělství“ nejsou oprávněna iniciovat žádost o vyloučených podvodných hospodářských subjektů, které čerpají podporu prostřednictvím těchto fondů. 
55 is limited, as the DGs in charge of Cohesion policy and Agriculture do not have the power to initiate an exclusion request for fraudulent economic operators supported through these funds.
Orgány členských států dále nejsou povinny rozhodnutí o vyloučení zohledňovat při rozhodování o financování využívajícím prostředky EU. 
In addition, Member State authorities are not obliged to take exclusion decisions into account in any financing decision involving EU money.
140 Od roku 2013 mají GŘ EMPL a GŘ REGIO svůj vlastní, interně vyvinutý nástroj pro prevenci korupce: systém ARACHNE. 
140 Since 2013, DGs EMPL and REGIO have had their own internally developed fraud prevention tool, ARACHNE.
Takový nástroj má potenciál být účinný, v současné době ale neobsahuje dostatečný objem dat. Členské státy jsou nicméně povinny takové údaje o podvodných hospodářských subjektech a fyzických osobách s nimi spojených poskytovat (body 76–88). 
It is the responsibility of Member States to provide such information on fraudulent economic operators and the private individuals linked to them (paragraphs 76 - 88).
Doporučení 3 – Nárůst využívání nástrojů pro prevenci podvodů 3.1. 
Recommendation 3 – Increase the use of fraud-prevention tools 3.1.
V souvislosti s prováděcími pravidly pro výdajové programy v období po roce 2020 by Komise měla provádět posouzení rizika podvodu a žádat členské státy, aby před schválením programů prováděly podrobná posouzení rizika. 
In relation to the rules for implementing the spending programmes in the post-2020 period, the Commission should perform a fraud risk assessment and ask Member States to carry out a detailed fraud risk assessment before adopting programmes.
Termín pro splnění doporučení: 2020. 3.2. 
Target implementation date: 2020 3.2.
Pokud jde o systém Komise pro vylučování, Komise by měla: a) zajistit, aby generální ředitelství v režimu přímého a nepřímého řízení využívala systém včasného odhalování rizik a vylučování hospodářských subjektů; b) vyzvat členské státy k tomu, aby identifikovaly a označovaly podvádějící hospodářské subjekty a fyzické osoby s nimi spojené. 
Regarding the Commission’s exclusion system, the Commission should (a) ensure that DGs use the early detection and exclusion system in direct and indirect management; (b) call on Member States to identify and flag fraudulent economic operators and the private individuals linked to them.
Komise by měla členské státy pobízet k aktivní účasti na fungování databáze ARACHNE: členské státy by měly včas předávat údaje a využívat příležitosti, které využití velkého objemu dat skýtá v oblasti prevence podvodného a nesprávného využívání prostředků EU. 
The Commission should urge all Member States to actively participate in the ARACHNE database by submitting timely data and to exploit the opportunities big data offers to prevent fraudulent and irregular use of EU funds.
Časový rámec: konec roku 2019 Správní vyšetřování úřadu OLAF vedla ke stíhání v méně než polovině případů a vrácení méně než třetiny prostředků 141 Soudní doporučení úřadu OLAF vedou ke stíhání podvodníků v přibližně 45 % případů. 
Timeframe: end of 2019 OLAF’s administrative investigations have led to prosecution in fewer than half of cases, and resulted in recovery of less than a third of the funds 141 OLAF judicial recommendations result in the prosecution of fraudsters in around 45 % of the cases.
Stávající systém, kdy OLAF zahajuje vyšetřování podezření z podvodu po té, co obdrží informace z jiných zdrojů, a kdy po správním vyšetřování podezření z podvodu úřadem OLAF 
The current system, whereby OLAF launches investigations after receiving information from other sources and whereby OLAF’s administrative investigation of
často následuje trestní vyšetřování na úrovni členského státu, je u značného počtu případů časově příliš náročný, a tedy snižuje pravděpodobnost, že bude dosaženo konečného cíle – podání žaloby (body 94–104). 
56 suspected fraud is often followed by a criminal investigation at national level, takes up much time in a considerable number of cases and thus it decreases the chances to achieve its ultimate goal – prosecution (paragraphs 94 - 104).