natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K dosažení nezbytných snížení živin pocházejících z těchto zemí tedy zbývá vykonat hodně práce. 
Therefore, a lot remains to be done in order to achieve the necessary nutrient reductions from these countries.
Účinnost opatření ke snížení znečištění vod živinami ze zemědělství 70 Zemědělství je hlavním zdrojem difuzního znečištění vody živinami (viz bod 4) a v současnosti také celkového znečištění živinami, zejména v zemích, kde již bylo znečištění městských odpadních vod významně sníženo. 
Effectiveness of actions to reduce agricultural nutrient pollution of water 70 Agriculture is the main source of diffuse nutrient pollution of water (see paragraph 4) and also, currently, of overall nutrient pollution, especially in countries where municipal waste water pollution has already been significantly reduced.
Zemědělství například odpovídá za přibližně dvě třetiny zátěže dusíkem přenášené vodou ve Finsku, ale za jednu třetinu v Polsku. 
For instance, agriculture accounts for about two thirds of the waterborne nitrogen load in Finland, but for one third in Poland.
Připomínky 31 71 EU v roce 1991 přijala směrnici o dusičnanech s cílem chránit vodu před znečištěním způsobeným dusičnany ze zemědělství v oblastech, odkud dochází k odtoku do vod, které jsou již znečištěny nebo jimž hrozí znečištění, v takzvaných oblastech ohrožených dusičnany, v nichž je třeba provést akční programy týkající se dusičnanů. 
Observations 31 71 The EU adopted the nitrates directive in 1991 with the aim of protecting water against pollution caused by nitrates from agriculture in areas draining into waters already polluted or at risk of pollution, the so-called ‘nitrate vulnerable zones’ in which nitrate action programmes must be implemented.
Členský stát se také může rozhodnout uplatnit požadavky dané směrnicí na celém svém území. 
A Member State could also apply the directive’s requirements throughout its entire territory if it so decided.
72 V roce 2005 byl zaveden mechanismus podmíněnosti, který spojuje platby vyplácené zemědělcům mimo jiné s tím, jak dodržují environmentální požadavky. 
72 A cross-compliance mechanism was introduced in 2005 which links the payments received by farmers to their compliance with environmental requirements, among other things.
Tyto požadavky podmíněnosti je třeba systematicky kontrolovat, jak je stanoveno v právních předpisech EU. 
These cross-compliance requirements are to be checked in a systematic manner as laid down in EU regulations.
73 Podle rámcové směrnice o vodě platí, že nejsou-li základní opatření (provedení směrnice o dusičnanech a také dalších opatření na omezení difuzního znečištění (viz bod 29)) dostatečná k dosažení dobrého stavu vod, jako je tomu v případě oblasti Baltského moře, měla by být v povodích vodních útvarů, které nedosáhly dobrého stavu vod, provedena doplňková opatření. 
73 Under the water framework directive, where the basic measures — implementation of the nitrates directive and the other measures for the control of diffuse pollution (see paragraph 29) — are insufficient to achieve good water status, as is the case in the Baltic Sea region, supplementary measures should be implemented in the catchment areas of water bodies which are failing to achieve good water status.
Tato doplňková opatření musí být součástí plánů povodí. 
These supplementary measures must be included in the river basin management plans.
V navštívených členských státech tato opatření většinou odpovídají opatřením v programech pro rozvoj venkova spolufinancovaných Evropským zemědělským fondem pro rozvoj venkova. 
For the Member States visited, these measures mostly correspond to the measures in rural development programmes co-financed by the European Agricultural Fund for Rural Development.
74 Prověřovali jsme, zda: – je provádění požadavků směrnice o dusičnanech členskými státy účinné a sledování ze strany Komise náležité, – je mechanismus podmíněnosti účinný ve vztahu k ochraně vody, – jsou opatření v oblasti rozvoje venkova spolufinancovaná ze strany EU, jejichž cílem je ochrana vody, při snižování živin účinná. 
74 We examined whether: — the Member States’ implementation of the requirements of the nitrates directive is effective and the Commission’s follow-up is appropriate; — the cross-compliance mechanism is effective in relation to water protection; — the EU-co-financed rural development measures aimed at water protection are effective as regards nutrient reduction.
Připomínky 32 Směrnice o dusičnanech není účinně provedena navzdory poměrně úspěšnému sledování ze strany Komise Nedostatky ve vymezování ohrožených oblastí 75 Oblasti ohrožené dusičnany by měly zahrnovat všechny plochy půdy, u nichž dochází k odtoku do znečištěných vod (tj. eutrofní vody, vody s koncentrací dusíku přesahující 50 mg/l) nebo vod ohrožených znečištěním a jež přispívají ke znečištění dusičnany. 
Observations 32 The nitrates directive is not effectively implemented, despite Shortcomings in the designation of vulnerable zones 75 Nitrate vulnerable zones should include all areas of land which drain into polluted waters (i.e. eutrophic waters, waters with nitrates concentration of above 50 mg/l) or which are at risk of pollution, and which contribute to pollution by nitrates.
Členské státy pak v těchto zónách musí provést akční program. 
Member States then have to implement an action programme in these zones.
Německo, Dánsko, Finsko a Litva nevymezily konkrétní oblasti, neboť se rozhodly uplatňovat akční programy na celém svém území. 
Germany, Denmark, Finland and Lithuania have not designated specific zones, as they chose to apply the action programmes across their entire territories.
Zbylé čtyři členské státy, a zejména Polsko, vymezily jako oblast ohroženou dusičnany pouze malou část svých území (Estonsko 7 %, Lotyšsko 13 %, Polsko 4,5 % a Švédsko 22 %) navzdory tomu, že téměř všechny jejich vody odtékají do Baltského moře. 
The other four Member States, particularly Poland, despite almost entirely draining into the Baltic Sea, have designated only a small part of their territories as nitrate vulnerable zones (Estonia, 7 %; Latvia, 13 %; Poland, 4.5 % and Sweden, 22 %).
Komise zpochybnila dostatečnost vymezení ohrožených oblastí v těchto zemích, a případ Polska dokonce postoupila Soudnímu dvoru Evropské unie (viz bod 82). 
The Commission has questioned the adequacy of the designation of vulnerable areas in these countries, even taking Poland to the European Court of Justice (see paragraph 82).
76 Uplatnění akčního programu na celé území, jako tomu je v případě Finska, usnadňuje přijetí pravidel, neboť jsou stejná pro všechny zemědělce. 
76 Applying an action programme to an entire territory, as done in Finland, facilitates acceptance of the rules, as they are the same for all farmers.
V oblastech s extenzivním zemědělstvím, nízkým využíváním hnojiv a dobrým stavem a nízkým rizikem znečištění u přijímajících vodních útvarů jsou nicméně určité požadavky akčních programů nadbytečné, avšak vzrůstají administrativní náklady a náklady na inspekce. 
However, in extensive farming areas with low application of fertilisers, good status and low risk of pollution of receiving bodies of water, certain action programme requirements are superfluous but the administrative and inspection costs are increased.
V oblastech s intenzivním zemědělstvím a chovem zvířat tyto požadavky mohou být naopak nedostatečné pro dosažení takových snížení živin, která jsou nezbytná k docílení dobrého stavu vnitrozemských vod a vod Baltského moře. 
In intensive farming and animal-rearing areas, on the other hand, the requirements may be insufficient to achieve the nutrient reductions necessary for reaching the good status of inland and Baltic Sea waters.
Například významný podíl vodních útvarů v jižním Finsku je i po uplatňování směrnice o dusičnanech po dobu 20 let ve špatném stavu. 
For instance, after having applied the nitrates directive for 20 years, a significant proportion of the water bodies in southern Finland are of a poor status.
Finsko v poslední době nesnížilo ani své vstupy dusíku do Baltského moře (viz graf 2). 
Also, Finland has not recently reduced its nitrogen inputs into the Baltic Sea (see Figure 2).
77 Stále zbývá dlouhá cesta k dosažení cílů v oblasti snížení vstupu fosforu (viz příloha III). 
77 There is still a long way to go before reaching the phosphorus input reduction targets (see Annex III).
Směrnice o dusičnanech se navíc zaměřuje na dusičnany a nezavádí limity pro používání fosforu53. 
Furthermore, the nitrates directive focuses on nitrates and does not impose limits on applications of phosphorus53.
Pokud je tedy eutrofizace vyvolána fosforem, uplatnění akčního programu pro dusičnany nemusí nutně vést k řešení problému a může se stát, že členské státy budou muset přijmout doplňková opatření. 
Therefore, when eutrophication is triggered by phosphorus, applying a nitrate action programme will not necessarily solve the problem and Member States may have to take additional measures.
Navštívené členské státy nestanovily požadavky omezující použití fosforu v půdě (viz bod 35). 
Requirements limiting the application of phosphorus to land had not been set in the Member States visited (see paragraph 35).
53 Směrnice tento problém řeší pouze nepřímo v rámci požadavku na „omezení používání hnojiv na půdu“, protože dusičnany a fosfor jsou obecně přítomny v hnojivech společně (spolu s dalšími živinami). 
53 This problem is only indirectly addressed by the directive under the requirement ‘limitation to the land application of fertilisers’ because, in general, nitrates and phosphorus are present together (with other nutrients) in fertilisers.
Tento požadavek nicméně nezaručuje omezení používání fosforu, neboť poměr různých živin se v komerčních hnojivech liší. 
However, that requirement does not guarantee limitation of phosphorus application, as the proportion of different nutrients varies in commercial fertilisers. relatively successful follow‐up on the part of the Commission
Připomínky 33 Rozdíly v obsahu akčních programů týkajících se dusičnanů 78 Směrnice obsahuje povinné i volitelné požadavky, které mají zemědělci dodržet. 
Observations 33 Variations in the content of the nitrate action programmes 78 The directive includes both compulsory and optional requirements to be complied with by farmers.
Stanovuje však přesné limity pouze pro několik málo povinných požadavků, které jsou tudíž jednotně uplatňovány všemi členskými státy54. 
However, it sets precise limits only for a few of the compulsory requirements, which are therefore applied uniformly by all Member States54.
Pokud jde o povinné požadavky, přesná pravidla stanoví členské státy ve svých akčních programech týkajících se dusičnanů. 
As regards other compulsory requirements, the precise rules are established by the Member States in their nitrate action programmes.
Ve třech navštívených členských státech se tato pravidla lišila mírou své přísnosti a byla méně striktní než pravidla ve studii provedené jménem Komise, jak ukazuje tabulka 2. 
In the three Member States visited, these rules varied in their rigour and were less strict than those in a study conducted on behalf of the Commission, as shown in Table 2.
79 Směrnice ukládá přesné limity pro použití dusíku ze statkových hnojiv, ale nikoli pro použití dusíku z minerálních hnojiv, které se zvýšilo55. 
79 The directive imposes a precise limit on the application of nitrogen from manure, but not on the application of nitrogen from mineral fertilisers, which has increased55.
Zahrnuje rovněž obecný požadavek, aby členské státy zajistily limity pro celkové množství dusíkatých hnojiv, které je možné použít. 
It also includes a general requirement for Member States to provide limitations on the overall quantity of nitrogen fertilisers to be applied.
Účinnost tohoto požadavku se nejlépe zajistí tím, že plány hnojení vypracují nezávislí odborníci a schválí je příslušné orgány. 
The effectiveness of such a requirement is best ensured by having fertilisation plans prepared by independent experts and approved by the competent authorities.
Podle směrnice o dusičnanech však plány hnojení a záznamy o hnojení nejsou pro zemědělce povinné. 
However, under the nitrates directive, fertilisation plans and records are not compulsory for farmers.
Akční program Finska zemědělcům neukládá povinnost používat plány hnojení vůbec a Polsko vyžaduje záznamy o hnojení i plány hnojení jen v případě zemědělských podniků o rozloze větší než 100 ha, tj. u 1 % celkového počtu zemědělských podniků v Polsku. 
Finland’s action programme does not require farmers to apply fertilisation plans and Poland requires fertilisation records while also requiring fertilisation plans for farms above 100 ha, i.e. 1 % of the total number of farms in Poland.
V těchto dvou zemích tyto požadavky nejsou povinné, ale zemědělci je používají dobrovolně, přičemž jsou podmínkou pro příjem agroenvironmentálních plateb56. 
In these two countries, these requirements are not compulsory, but they are applied on a voluntary basis by farmers as conditions for receiving agri-environmental payments56.
Lotyšsko vyžaduje plány hnojení i záznamy o hnojení u zemědělských podniků o rozloze větší než 20 ha (nebo 3 ha v případě zahradnických podniků), které představují 85 % zemědělské půdy v oblastech ohrožených dusičnany. 
Latvia requires both fertilisation plans and records for farms above 20 ha (or 3 ha in the case of horticultural holdings), which account for 85 % of agricultural land in nitrate vulnerable zones.
80 Kromě toho by provádění určitých požadavků, které je obtížné kontrolovat, neboť se týkají zdržení se hnojení v určitém období nebo na určitých úsecích půdy (viz III.1.1, II.A.2 a II.A.4 v tabulce 2), bylo lépe zajištěno v případě existence povinnosti vést záznamy o hnojení. 
80 Furthermore, the implementation of certain requirements, which is difficult to check as they involve refraining from fertilisation on certain dates or on certain strips of land (see III.1.1, II.A.2 and II.A.4 in Table 2), would be better ensured if the use of fertilisation records was required.
54 Příloha III.2, limit 170 kg/ha/rok pro použití dusíku ze statkových hnojiv a příloha II.A.3, zákaz hnojení půdy, která je přesycená vodou, zaplavená, promrzlá nebo pokrytá vrstvou sněhu. 
54 Annex III.2, limit of 170 kg/ha/ year on the application of nitrogen from manure and Annex II.A.3, prohibition on applying fertilisers to water-saturated, flooded, frozen or snow-covered ground.
55 Podle Eurostatu v letech 2004 až 2012 celkové používání dusíku z minerálních hnojiv vzrostlo ročně v průměru o více než 4 % v Estonsku, Lotyšsku a Litvě a méně v Polsku a Švédsku. 
55 According to Eurostat, from 2004 to 2012, the overall application of nitrogen from mineral fertilisers has increased at an annual average of more than 4 % in Estonia, Latvia and Lithuania and less in Poland and Sweden.
V Německu, Finsku a Dánsku se ročně snížilo vprůměruo1%. 
It has decreased at an annual average of 1 % in Germany, Finland and Denmark.
56 Ve Finsku to představuje okolo 90 % finských zemědělců a 97 % orné půdy. 
56 In Finland, this represents around 90 % of Finnish farmers, accounting for 97 % of the arable land.
V Polsku musí záznamy vést také zemědělci, kteří dostávají agroenvironmentální platby, ale plány hnojení jsou vyžadovány pouze od zemědělců, jimž jsou vypláceny platby v rámci agroenvironmentálních programů pro „ekologické zemědělství“ a „udržitelné zemědělství“, což odpovídá 12 % orné půdy. 
In Poland, records must also be kept by farmers receiving agri-environmental payments, but fertilisation plans are only required of farmers receiving payments under ‘organic farming’ and ‘sustainable farming’ agri-environmental schemes, accounting for 12 % of the arable land.
Studie vypracovaná jménem Komise, Recommendations for establishing Actions Programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources (Doporučení pro vypracování akčních programů podle směrnice 91/676/EHS k ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů)(DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, Derio, Španělsko, Institute of Technology and Life Sciences (ITP), Varšava, Polsko, Swedish Institute of Agricultural and Environmental Engineering (JTI), Uppsala), prosinec 2011. 
Study conducted on behalf of the Commission, ‘Recommendations for establishing actions programmes under Directive 91/676/EEC concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agriculture sources’, DLO-Alterra Wageningen UR, DLO-Plant research International Wageningen UR, NEIKER Tecnalia, Derio, Spain, Institute of Technology and Life Sciences (ITP), Warsaw, Poland, Swedish Institute of Agricultural and Environmental Engineering (JTI), Uppsala, December 2011.
Připomínky 35 Sledování ze strany Komise bylo poměrně úspěšné, ale časově náročné 81 Komise by měla zajistit, aby členské státy správně provedly směrnici o dusična-nech57. 
Observations 35 The Commission’s follow‐up has been relatively successful but time consuming 81 The Commission should ensure that the nitrates directive is correctly implemented by the Member States57.
Schválení vymezení oblastí ohrožených dusičnany nebo akčních programů týkajících se dusičnanů je však na členských státech. Každé čtyři roky musí členské státy Komisi předložit zprávu (zprávu podle článku 10), která obsahuje odůvodnění výběru oblastí ohrožených dusičnany, výsledky jejich monitorování znečištění vody dusičnany a shrnutí jejich akčních programů. 
However, it is up to the Member States to approve the designation of nitrate vulnerable zones or the nitrate action programmes. Every 4 years, Member States must submit a report (‘Article 10 report’) to the Commission containing a justification of the nitrate vulnerable zones they have designated, the results of their monitoring of water pollution by nitrates and a summary of their action programmes.
Pokud se Komise domnívá, že směrnice není prováděna správně, má k dispozici pouze jediný donucovací nástroj, a tím je podání žaloby. 
Where the Commission believes the directive has not been implemented correctly, the sole coercive tool at its disposal is legal action.
82 Od roku 2010 Komise vede dialog se všemi členskými státy ležícími v oblasti Baltského moře, což pomohlo vyvolat změny právních předpisů týkajících se hnojení obecně. 
82 Since 2010, the Commission has maintained a dialogue with all Baltic Sea Member States, which has helped to bring about changes to fertilisation laws in general.
Na konci roku 2014 byly ve Finsku a Lotyšsku zavedeny nejnovější akční programy, které zpřísňují některé požadavky. 
The latest new action programmes, which make some requirements stricter, were introduced in Finland and Latvia at the end of 2014.
V roce 2008 Komise požádala Polsko, aby rozšířilo své oblasti ohrožené dusičnany a zlepšilo své akční programy. 
In 2008, the Commission asked Poland to extend its nitrate vulnerable zones and to improve its action programmes.
Na základě rozhodnutí Soudního dvora Evropské unie (věc C-356/13) z roku 2014 Polsko zahájilo legislativní postupy za účelem nového vymezení svých oblastí ohrožených dusičnany a změny svých právních předpisů týkajících se hnojení a akčních programů na rok 2016. 
Finally, following a ruling by the Court of Justice of the European Union (C-356/13) in 2014, Poland has set legislative procedures in motion to redesignate its nitrate vulnerable zones and to change its fertilisation laws and action programmes for 2016.
83 Sledování ze strany Komise je časově náročné, což se částečně vysvětluje tím, že požadavky směrnice jsou zformulovány obecně a potřebují podrobná prováděcí pravidla v členských státech. Komise také potřebuje odborné vědecké znalosti, aby mohla posoudit, zda jsou pravidla členských států dostatečně přísná pro zajištění míry ochrany vod zamýšlené směrnicí. 
83 The Commission’s follow-up procedure is time consuming, which is partly explained by the fact that the directive requirements are formulated in a general manner and need detailed implementation rules in the Member States. The Commission also needs scientific expertise to assess whether Member States’ rules are strict enough to ensure the level of water protection intended by the directive.
Na základě studie uvedené v tabulce 2 a dalších vědeckých důkazů Komise zesílila svá opatření, ale členské státy někdy doporučení této studie zpochybňují. 
Following the study mentioned in Table 2, and additional scientific evidence, the Commission has intensified its actions, but the recommendations of this study are sometimes contested by Member States.
V době provádění auditu probíhaly diskuse s Estonskem a Švédskem a byl otevřen případ řízení o nesplnění povinnosti ve vztahu k Estonsku. 
At the time of the audit, discussions were ongoing with Estonia and Sweden and an infringement case was open in relation to Estonia.
Komise souhlasila s tím, aby Lotyšsko namísto rozšíření oblastí ohrožených dusičnany zavedlo určitá pravidla pro používání dusičnanů mimo tyto oblasti. 
The Commission agreed that, instead of extending the nitrate vulnerable zones, Latvia should impose some rules regarding the use of nitrates outside those zones.
Tyto dvě možnosti ale nemusí být stejně účinné: zatímco požadavky platné v oblastech ohrožených dusičnany jsou prosazovány pomocí mechanismu EU, na požadavky platné mimo tyto oblasti se ne vždy vztahují podobné kontroly (viz bod 85). 
But these two options may not be equally effective: while the requirements applicable in the nitrate vulnerable zones are enforced through an EU mechanism, the requirements outside those zones are not all covered by similar checks (see paragraph 85).
57 Článek 258 Lisabonské smlouvy požaduje, aby Komise zajistila uplatňování ustanovení Smlouvy a opatření přijatých orgány podle této smlouvy. 
57 Article 258 of the Lisbon Treaty requires the Commission is to ensure that the provisions of the Treaty and the measures taken by the institutions pursuant thereto are applied.
Připomínky 36 Mechanismus podmíněnosti pomáhá prosazovat směrnici o dusičnanech a další požadavky ohledně hnojiv, ale není zcela účinný Ne všechny požadavky týkající se používání hnojiv spadají do oblasti působnosti mechanismu podmíněnosti 84 Směrnice o dusičnanech neobsahuje žádná konkrétní ustanovení týkající se prosazování jejích požadavků. 
Observations 36 The cross‐compliance mechanism helps to enforce the nitrates directive and other fertilisation requirements, but is not fully effective Not all requirements regarding the use of fertilisers fall within the scope of cross‐compliance 84 The nitrates directive did not include any specific provisions regarding the enforcement of its requirements.
Od zavedení systému podmíněnosti musí být požadavky platné pro oblasti ohrožené dusičnany sledovány v rámci kontroly požadavků podmíněnosti. 
Since the introduction of the cross-compliance system, the requirements applicable to nitrate vulnerable zones must be checked under cross-compliance.
To znamená, že pokud tyto požadavky nejsou dodrženy, zemědělec může být penalizován. Ačkoli odvětvové právní předpisy i jejich donucovací mechanismy se vztahují na všechny zemědělce, u požadavků podmíněnosti mohou být sankcionováni pouze příjemci plateb v rámci SZP. 
This means that if the requirements are not complied with, the farmer can be penalised. However, while sectorial legislation and its enforcement mechanisms apply to all farmers, only recipients of CAP payments can be sanctioned under cross-compliance.
85 Kromě toho musí členské státy pro otázky definované právními předpisy EU stanovit normy známé jako normy GAEC, aby byla půda udržována v dobrém zemědělském a environmentálním stavu. 
85 In addition, Member States have to set standards, known as GAEC standards, for issues defined by EU legislation so that land is maintained in a good agricultural and environmental condition.
Normou GAEC významnou pro kvalitu vody, kde je třeba upřesnit požadavky týkající se hnojení, je norma GAEC pro „zřízení ochranných pásem podél vodních toků“58. 
The GAEC of relevance for water quality, where fertilisation requirements have to be specified, is the GAEC ‘establishment of buffer strips along water courses’58.