natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Příslušná generální ředitelství se rozhodla pro širší koncepci zahrnující rozsáhlý seznam klíčových bodů. 
The DGs involved opted for a wide-ranging approach covering a broad list of issues.
Celkovými cíli hodnocení bylo: a) posoudit výsledky a dopady operací v členských státech z hlediska jejich cílů a dopadu na osoby a systémy; (1) Včetně Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR), Evropského sociálního fondu (ESF), Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu (EZOZF) a Finančního nástroje pro orientaci rybolovu (FNOR). (2) Souhrnná zpráva, s. 53. 
The overall objectives of the evaluations were to: (a) assess the results and impacts of the operations in the Member States vis--vis their objectives and impacts on persons and systems; (1) Comprising the European Regional Development Fund (ERDF), the European Social Fund (ESF), the European Agriculture Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and the Financial Instrument for Fisheries Guidance (FIFG). (2) Synthesis Report, p. 53.
(3) Dále jen „národní hodnotitelé“. b) provést analýzu dopadu a účelnosti akcí Společenství na konkrétní strukturální problémy, a pokud to bude možné, zjistit, jaká je přidaná hodnota pomoci Společenství. 
(3) Hereafter referred to as Ônational evaluatorsŐ. (b) analyse the impact and effectiveness of the Community actions on specific structural problems and, as far as possible, to ascertain the Community value added of assistance.
K tomu, aby bylo možné tyto celkové cíle splnit, byla v zadání uvedena řada klíčových otázek týkajících se vhodnosti strategie, účelnosti, účinnosti, dopadu, řídicích a prováděcích systémů, přidané hodnoty Společenství a zkušeností ze současných programových období pro budoucí programová období. 
(ToRs) established a number of key questions around the themes of appropriateness of strategy, effectiveness, efficiency, impact, management and implementation systems, Community added value and lessons from current and for future programming.
Aby měla práce určitou strukturu, zadání rovněž definovalo řadu zvláštních úkolů a uvedlo určitý počet technik a informačních zdrojů. 
To structure the work, the terms also established a number of specified tasks and identified a certain number of techniques and sources of information.
Zadání, které ke každému cíli sestavila Komise, bylo tedy základem pro práci hodnotitelů. 
The ToR for each objective, as compiled by the Commission, thus provided the basis for the work of the evaluators.
V případě cíle 1 toto zadání doplnila v lednu 2002 zahajovací zpráva a metodický průvodce. 
These were complemented by the inception report and the methodology guide for Objective 1, in January 2002.
V případě operací ESF zadání v prosinci 2002 doplnila metodická zpráva o pokroku a hodnoticí otázky zahrnuté do všech národních hodnotících zpráv. 
For ESF operations, they were complemented by the methodological progress report, in December 2002, and the evaluation questions, included in each national evaluation report.
Hodnotitelé při formulaci hodnoticích otázek vycházeli ze studia literatury, z dotazníků, pohovorů se zainteresovanými subjekty, analýz případových studií a jiných výzkumů, které považovali za nezbytné. 
For this purpose, the evaluators relied on literature reviews, questionnaires, stakeholder interviews, the analysis of case studies and other field research as deemed necessary.
Obecným cílem auditu bylo přezkoumat, zda hodnocení Komisi umožnilo získat dostačující informace pro porovnání účinků opatření se stanovenými cíly a zda výsledky a doporučení pomohly při revizi programů na následující programové období. 
The general audit objectives were to examine if the evaluations provided the Commission with adequate information to estimate the effects of the interventions relative to the objectives and if the results and recommendations have been helpful for the revision of the programmes for subsequent programming periods.
Audit se zaměřil na následná hodnocení týkající se opatření financovaných z EFRR v rámci cíle 1 a opatření financovaných z ESF v rámci cílů 1 a 3, která realizovalo generální ředitelství pro regionální politiku a generální ředitelství pro zaměstnanost, sociální věci a rovné příležitosti. 
The audit focused on the ex post evaluations concerning ERDF interventions under Objective 1 and ESF interventions under Objectives 1 and 3, undertaken respectively by the Directorate-General for Regional Policy (DG REGIO) and the Directorate-General for Employment, Social Affairs and Equal Opportunities (DG EMPL).
Příslušná souhrnná zpráva a vzorek národních hodnocení se přezkoumávaly z hlediska těchto vybraných cílů a nástrojů (4), které dohromady představují 124 miliard EUR, tj. 82 % celkové podpory v rámci strukturálních fondů plánované na programové období 1994–1999 (5). 
The relevant Synthesis Reports and a sample of national evaluations were examined corresponding to these selected objectives and instruments (4) which, together, accounted for 124 billion euro, that is 82 % of the total scheduled aid under the SFs for the 1994 to 1999 programming period (5).
(4) Přezkoumaná národní hodnocení se týkají: v případě cíle1: Belgie, Řecka, Španělska, Německa, Itálie, Irska a Portugalska a v případě cílů 1 a 3 (v rámci ESF): Španělska, Francie, Itálie, Německa a Spojeného království. (5) Celková čísla viz bod 5. 
(4) National evaluations examined relate to: Objective 1 Belgium, Greece, Spain, Germany, Italy, Ireland, Portugal, and Objectives 1 and 3 (ESF): Spain, France, Italy, Germany, United Kingdom. (5) See paragraph 5 for the overall figures. To meet these overall objectives, the terms of reference
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/7 12. 
12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/7 12.
Auditoři Účetního dvora u každého hodnocení usilovali o zodpovězení tří otázek: a) Bylo hodnocení kvalitní? b) V jaké míře byly zjištěné nedostatky způsobeny nedostatky v hodnotícím rámci a dohledu nad hodnoticím procesem? c) Byla výsledná doporučení řádně podložená, byla užitečná a bylo možné je zohlednit v následujícím programovém období? 
For each evaluation, the audit sought to answer three questions: (a) Was the evaluation of good quality? (b) To what extent were identified weaknesses due to deficiencies in the framework and supervision of the evaluation exercise? (c) Were the resulting recommendations well-based, useful and well-suited to be taken into account in the following programming periods?
Audit především posuzoval kvalitu a úplnost zpráv z hlediska jejich hodnocení vhodnosti politik a účelnosti, účinnosti a dopadu opatření a dále z hlediska dopadu těchto opatření na systémy řízení. 
In particular, the audit assessed the quality and completeness of the reports in terms of their evaluation of the appropriateness of the policies, and the effectiveness, efficiency and impact of the measures, as well as how the measures impacted on the management systems.
Rovněž posuzoval vhodnost úlohy Komise při přípravě hodnocení, jejich monitorování a dohledu nad těmito hodnoceními. 
It also assessed the adequacy of the CommissionŐs role in the prepartion, monitoring and supervision of the evaluations.
První část zprávy je věnována následnému hodnocení opatření financovaných z EFRR v regionech cíle 1 (body 15 až 80). Druhá část se týká následného hodnocení opatření financovaných z ESF v rámci cílů 1 a 3 (body 81 až 113). 
The first part of this report is dedicated to the ex post evaluation of ERDF interventions in Objective 1 regions (paragraphs 15 to 80) while the second part covers the ex post evaluation of ESF operations under Objectives 1 and 3 (paragraphs 81 to 113).
NÁSLEDNÉ HODNOCENÍ CÍLE 1 GENERÁLNÍM ŘEDITELSTVÍM PRO REGIONÁLNÍ POLITIKU 15. 
EX POST ASSESSMENT OF OBJECTIVE 1 BY DG REGIO 15.
Před provedením podrobného posouzení kvality hodnocení je vhodné uvést stručný přehled závěrů hodnocení, které provedla Komise. 
Before undertaking the detailed assessment of the quality of the evaluation, it is useful to provide a brief overview of the conclusions of the CommissionŐs evaluation.
1 Celkové závěry hodnocení provedeného generálním ředitelstvím pro regionální politiku: Generální ředitelství ve své souhrnné zprávě uznalo, že strukturální fondy měly kladný dopad na HDP regionů cíle 1 a že jejich celková výkonnost se v porovnání s EU jako celkem zlepšila. 
Text box 1 The overall conclusions of the evaluation by DG REGIO The Synthesis report recognised that the Structural Funds have had a positive impact on the GDP of the Objective 1 regions and that their overall performance, relative to the EU as a whole, has improved.
Míra kladného dopadu podle této zprávy velmi závisela jak na institucionálních kapacitách, tak na faktorech, jako je struktura a otevřenost ekonomiky. Zpráva dále uvádí, že tyto aspekty jsou naprosto rozhodující, a to především pro schopnost ekonomiky reagovat na výzvy a příležitosti ekonomické integrace. 
It considered that the extent of the beneficial impact has been heavily dependent on both institutional capacities and factors such as the structure and openness of the economy and that Ôthese aspects are clearly crucial in particular to the capacity of the economy to respond to the challenges and opportunities of the process of economic inte-grationŐ.
Zmiňuje nicméně, že vzhledem k rozdílům v zemích a okolnostech a kvůli omezenosti dostupných údajů z monitorování a nedostatku jasně definovaných cílů nebylo možné výsledky shrnout tak, aby poskytly celkový obrázek míry plnění cíle 1. 
It noted, however, that given the disparity of countries and contexts and because of limitations of the available monitoring data and lack of clearly defined objectives, it was not possible to aggregate the results to give a reliable picture of the overall Objective 1 achievements.
Pokud jde o celkové hodnocení přiměřenosti přijatých strategií, je podle závěrů zprávy nutné nahlížet na strategický přístup k cíli 1 z roku 1994 jako na přístup, který „je všeobecně vhodný pro všechny členské státy“. 
As an overall assessment of the appropriateness of the strategies adopted, the report concludes that the strategic approach to Objective 1 taken in 1994 must be Ôviewed as broadly appropriate in each of the Member StatesŐ.
Strategiím se nejvíce vytýkalo to, že jsou pouhou sumou svých částí. 
In its view: ÔThe most significant criticism of the strategies was that they did not constitute much more than the sum of their parts.
Každá strategie představovala vhodnou odezvu na zjištěné potřeby v konkrétních oblastech, existuje ale jen málo údajů o tom, jakým způsobem tyto různé prvky přispěly ke komplexní strategii rozvoje. 
Whilst each was an adequate response to the identified needs in particular fields, there was less indication as to how these different elements contributed towards an overarching development strategy.Ő In terms of effectiveness, the report indicated that the analysis relied to a substantial extent on Ôqualitative judgements rather than quantified comparisons of results with targetsŐ due to shortcomings in the available data.
Uznává, že „výsledky do určité míry nevyhnutelně vyplývají z předpokladů přijatých v rámci modelování.“ Ve zprávě se zmiňuje, že míra jejich dopadu v různých případech odráží relativní význam a rozdělení zdrojů rámce podpory Společenství a faktory, jako jsou počáteční podpora, ekonomické struktury, úrovně konkurenceschopnosti a stupeň „otevře-nosti“ příslušné ekonomiky. 
It recognised the fact that: ÔThe emerging results inevitably flow to some extent from assumptions made within the modelling process.Ő The report noted that the scale of their impact, in different cases, reflected the relative importance and allocation of the CSF resources and factors such as initial factor endowments, economic structures, levels of competitiveness and the degree of Ôopen-nessŐ of the economy concerned.
Autor zprávy vyvodil obecné závěry o dopadu strukturálních fondů ve srovnání s ostatními vnějšími faktory a uvádí, že i když vznikl velký počet pracovních míst, byl pravděpodobně i efekt mrtvé váhy a efekt přesunu značný. 
It drew general conclusions concerning the impact of the structural funds relative to other external factors and indicated that, while job creation has been substantial, deadweight and displacement was also likely to be substantial.
Součástí souhrnné zprávy je rovněž řada připomínek k řízení a realizaci. 
The Synthesis Report also included a series of observations concerning management and implementation.
Celkový závěr ohledně těchto aspektů je formulován takto: „Řídicí a prováděcí opatření přes četné nedostatky odpovídala svému účelu a díky partnerské spolupráci se dosáhlo významných přínosů. 
Its overall conclusion concerning these aspects was that: ÔManagement and implementation arrangements, though often characterised by weaknesses, were generally fit for the purpose, and significant benefits were achieved through the partnership approach.
Rozhodovací struktury většinou nedokázaly jasně stanovit strategický směr, bylo nicméně dosaženo důležitého přínosu v podobě větší ‚při-dané hodnoty‘, a to prostřednictvím přístupu k programování a rozvojem kapacity a praxe řízení ve veřejném sektoru.“ Posouzení kvality hodnocení Účetním dvorem Předběžné připomínky 16. 
Decision-making structures typically failed to establish strong strategic direction. However, important benefits in terms of wider Ňadded valueÓ were achieved through the programming approach and the development of public sector management capacity and practices.Ő The CourtŐs assessment of the quality of the evaluation Preliminary remarks 16.
Je třeba mít na paměti, že přijatá obecná koncepce měla určitá nevyhnutelná omezení. Hlavními z nich byla: časová omezení, omezené množství kvantifikovaných cílů a nedostatek podrobných ukazatelů výsledku/dopadu. 
It is important to acknowledge that the broad approach adopted faced some intrinsic constraints, the principal ones being: time limitations, a limited range of quantified objectives and a lack of detailed result/impact indicators.
Často také bylo složité přesně zjistit dopad, který by bylo možno přímo přičíst programům a souvisejícím opatřením, neboť cílové regiony často využívaly i jiné operace sloužící k dosažení podobných cílů. 
Furthermore, the impact that can be attributed directly to the programmes and related measures was often difficult to isolate since the target regions frequently benefitted from other operations that are instrumental in achieving similar objectives.
Rovněž bylo složité zjistit a změřit nepřímé dopady výdajů 
It was also difficult to identify and measure the indirect effects of the Structural Funds expenditure.
C 302/8 CS Úřední věstník Evropské unie 12.12.2006 ze strukturálních fondů. Účetní dvůr se nicméně domnívá, že některé nedostatky hodnoticího procesu nelze přičítat pouze nevyhnutelným omezením, ale že tyto nedostatky vznikly v důsledku chyb v hodnoticím procesu, které je třeba řešit, a to ještě před následným hodnocením programového období 2000–2006. 
C 302/8 EN Official Journal of the European Union 12.12.2006 However, the Court considers that certain weaknesses in the evaluation process cannot be attributed merely to inherent constraints but were due to deficiencies in the evaluation process which need to be addressed, particularly so before the ex post assessment of the 2000 to 2006 programming period.
Vývoj problémů, se kterými se potýkají regiony od roku 1994 17. 
Evolution of issues confronting the regions since 1994 17.
Souhrnná zpráva začíná stručnou analýzou vývoje HDP na obyvatele, nezaměstnanosti a mírou zaměstnanosti v různých dotčených regionech (1). 
The Synthesis Report starts with a brief analysis of developments in GDP per capita, unemployment and employment rates in the various regions concerned (1).
Posuzovat platnost výše uvedeného prohlášení na základě informací uvedených v souhrnné zprávě je obtížné. 
From the information presented in the Synthesis Report, it is difficult to judge the validity of the statement quoted above.
V mnoha regionech se HDP na obyvatele zvýšil a míra zapojení pracovní síly rovněž vzrostla. 
There are many regions where GDP per capita went up, as did the participation rates.
V některých regionech nicméně HDP na obyvatele i míra zapojení pracovní síly poklesly nebo vzrostly jen minimálně. 
However, there are some regions where either GDP per capita or the participation rate declined or increased only marginally.
Účetní dvůr se pokusil posoudit správnost zjištění uvedeného v bodě 17 statistickým zpracováním údajů zveřejněných v souhrnné zprávě. 
The Court has sought to assess the claim quoted in paragraph 17 by applying statistical techniques to the data published in the Synthesis Report.
Technické údaje této analýzy uvádí příloha II a nejdůležitější body jsou stručně shrnuty dále v textu. 
The technical details of this analysis are given in Annex II and the essential points are briefly summarised hereunder.
Získané výsledky naznačují, že změny v zaměstnanosti mají statisticky významný dopad na reálný HDP na obyvatele. 
The results obtained indicate that changes in employment had a statistically significant impact on real GDP per capita.
Konkrétně v období, které bylo předmětem auditu, odpovídal nárůstu míry zaměstnanosti o jeden procentní bod nárůst HDP ve výši 0,24 procentních bodů. 
In particular, a one percentage point increase in the employment rate was associated with a 0,24 percentage point increase in GDP per capita over the period under assessment.
Tento výsledek není v souladu s výše uvedenými závěry souhrnné zprávy. 
This result is inconsistent with the conclusion of the Synthesis Report quoted above.
Rovněž naznačuje, že by bylo možné snížit rozdíly v HDP zvýšením míry zapojení pracovní síly, což je z hlediska této politiky relevantní výsledek. 
It also suggests that there could indeed be some potential to close the GDP gap by improving labour participation rates Ń a relevant result from the policy perspective.
Účetní dvůr přezkoumal spolehlivost těchto výsledků pomocí shodné analýzy 145 regionů, pro něž měl k dispozici konzistentní údaje (tj. ne pouze regionů cíle 1). 
To explore further the robustness of the above result, the Court carried out an identical analysis of 145 regions for which data was consistently available (i.e. not just Objective 1 regions).
Výsledky, které jsou rovněž uvedeny v příloze II, jsou velmi podobné v celé Unii. 
The results, also reported in Annex II, show very similar results across the Union.
Tyto výsledky ukazují, (1) Souhrnná zpráva, s. 61–64. (2) Souhrnná zpráva, s. 62. 
These results show that information from basic (1) Synthesis Report, p. 61. (2) Synthesis Report, p.
(3) V tomto případě jde o počet ekonomicky aktivních osob vyjádřený jako procento z počtu osob v produktivním věku. že některé základní údaje nebyly dostatečně zanalyzovány a poukazují na významný vztah mezi nárůstem HDP a nárůstem míry zaměstnanosti, na nějž souhrnná zpráva neupozornila. 
62. (3) Here referring to the active labour force as a percentage of the working age population. data was not sufficiently analysed and indicate an important relationship between increases in GDP and increases in the employment rate which the Synthesis Report did not highlight.
Vhodnost přijatých strategií 21. 
Appropriateness of strategies adopted 21.
Ve druhé kapitole souhrnné zprávy se prověřuje vhodnost přijatých strategií z hlediska geografické rovnováhy a programové vyváženosti a dále z hlediska rovnováhy mezi jednotlivými fondy. 
The second chapter of the Synthesis Report examines the appropriateness of strategies adopted in terms of geographical and programme balance, as well as the balance between the funds.
Na rozdíl od zprávy o HDP na obyvatele a o mírách zaměstnanosti a nezaměstnanosti v různých regionech cíle 1 jsou plánované a skutečné výdaje na programy (4) strukturálních fondů analyzovány podle členských států a typů fondů, nikoli podle jednotlivých regionů. 
The planned and actual programme expenditures (4) of the Structural Funds are analysed by Member State and by type of fund but not by the relevant regions Ń in contrast to what is done in the report on GDP per capita and employment and unemployment rates in the various Objective 1 regions.
To omezuje možnosti analýzy, kterou lze provést, což uvádí i zpráva, která předkládá výsledky regresní analýzy, v nichž se pokouší najít závislost mezi výší finančních prostředků EU na obyvatele v členění podle členských států a mezi HDP na obyvatele (5). 
This limits the analysis that can be performed, as is noted by the report itself in giving the results of a regression analysis which attempts to relate EU funds per capita by Member State to the GDP per head of population (5).
Výsledky uvedené ve zprávě proto nejsou statisticky významné, a mají tudíž omezenou hodnotu. 
Accordingly, the results given in the report are not statistically significant and, consequently, are of limited value.
Účetní dvůr nicméně uplatnil nepatrně odlišné statistické postupy a využil údaje, které jsou uvedeny ve zprávě. 
However, the Court applied slightly different statistical techniques, using the same data as in the report.
Technické údaje této analýzy uvádí příloha III, nejdůležitější body jsou stručně shrnuty dále v textu. 
The technical details of this analysis are given in Annex III and the essential points are briefly summarised hereunder.
Získané výsledky potvrzují očekávaný závěr, že čím jsou prostředky poskytnuté z fondů EU na obyvatele vyšší, tím je vyšší růst HDP na obyvatele v členských státech. Tento výsledek ukazuje, že s uplatněním širší koncepce lze provést vhodná posouzení, a to i přes zbytečně omezené údaje, které byly základem pro přezkoumání této významné oblasti. 
The results obtained support the intuitive conclusion that the higher the EU funds provided per capita, the higher is the GDP growth per capita in Member States. This result shows that with a broader approach, relevant assessments can be made even with the unnecessarily limited data base used in this important area under consideration.
Ústřední část posouzení v této části souhrnné zprávy se zakládá na porovnání různých kategorií výdajů plánovaných v roce 1994 a odhadovaných skutečných výdajů v roce 1999. 
A central part of the assessment in this section of the Synthesis Report is based on a comparison of various categories of planned expenditure in 1994 and the estimated actual expenditure in 1999.
V uvedených údajích je řada chyb a nesrovnalostí, což omezuje platnost závěrů, které z nich mohou být vyvozeny. 
However, the data presented suffers from a number of serious errors or discrepancies which limits the validity of the conclusions which can be drawn.
Konkrétně v případě pěti členských států se číslo uvedené u skutečných výdajů ve sloupci „celkem“ (v příslušné tabulce souhrnné zprávy) liší od součtu čísel v jednotlivých sloupcích označených jako výdaje (4) Souhrnná zpráva, tabulka 2.1, s. 75, tabulky 2.5 a 2.6, s. 88–89. (5) Souhrnná zpráva, s. 75. 
In particular, in the case of five Member States, the figure for actual expenditure given under the ÔtotalŐ column (in the relevant table published in the Synthesis Report) is different from the sum of the figures which appear under the individual columns that denote EU, public and private (4) Synthesis Report, Table 2.1, p. 75, Tables 2.5 and 2.6, p. 88 and 89.
12.12.2006 CS Úřední věstník Evropské unie C 302/9 EU a výdaje veřejného a soukromého sektoru (uvedených ve stejné tabulce). 
75. 12.12.2006 EN Official Journal of the European Union C 302/9 sector expenditure respectively (as they appear in the very same table).
Shrnutí těchto rozdílů uvádí tabulka 1. 
These discrepancies are summarised in Table 1.
Procento rozdílu uvedené v posledním sloupci tabulky je značné a poukazuje na nedostatečnou kontrolu kvality ve formulaci obsahu a výsledků zprávy. 
The percentage discrepancy, which is shown in the last column of this table, is significant and implies an inadequate quality control in the formulation of the report content and results.