natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(1) Evropská komise, „Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie, 1999–2003“, zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004): Oddíl 6 „Vyhodnocení rámcového programu“, s. 19. 
(1) European Commission, ‘Five-year assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 19.
(2) Evropská komise, „Sada nástrojů hodnocení – Posouzení sociálně-ekonomických dopadů politik v oblasti VTR“, tzv. „sada nástrojů EPUB“ sestavených Společným výzkumným střediskem – Ústavem pro studium technologií budoucnosti (IPTS) a institucí Joanneum Research (srpen 2002), shrnutí, s. 9 a 12. 
(2) European Commission, ‘Evaluation Toolbox — Assessing the Socio-Economic Impact of RTD Policies’, the so-called ‘EPUB Toolbox’ edited by Joint Research Centre (JRC) — Institute for Prospective Technological Studies (IPTS) and Joanneum Research (August 2002), Executive Summary, pp. 9 and 12.
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 26/21 105. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/21 105.
K některým hlavním uživatelům hodnocení Komise proto patří samotná generální ředitelství zabývající se výzkumem (1). 
Therefore, some of the main users of the Commission’s evaluations are the ‘research DGs’ themselves (1).
Právní předpisy o rámcových programech však rovněž výslovně vyžadují, aby hodnocení byla sdělena Evropskému parlamentu a Radě. 
However, the FP legislation also explicitly requires evaluations to be communicated to the European Parliament and the Council.
V průzkumu, který Účetní dvůr provedl ve výboru ITRE Evropského parlamentu a výboru CREST Rady, však většina respondentů uvedla, že se nepovažují za dostatečně informované o provádění a výsledcích rámcových programů (viz obr. 9) (2). 
In the Court’s survey of the European Parliament’s ITRE committee and the Council’s CREST committee, a majority of respondents, however, indicated that they did not feel sufficiently informed about the implementation and the results of the FPs (see Figure 9) (2).
Obrázek 9 Dojem institucionálních zúčastněných stran – spokojenost s obdrženými informacemi Zdroj: průzkum EÚD 2007. 
Figure 9 Perception of institutional stakeholders — satisfaction with information received Source: ECA survey 2007.
Ve svých ročních hodnotících přehledech Komise shrnuje zjištění a opatření přijatá na základě jejích hodnocení (3). 
In its Annual Evaluation Reviews, the Commission provides a summary of findings and actions taken stemming from its evaluations (3).
Co se týká následné kontroly, Komise rovněž poskytla formální odpovědi na zjištění a doporučení pětiletých hodnocení a konkrétních hodnocení požadovaných podle právních předpisů a v možném rozsahu přijala náležitá opatření k řešení zjištěných nedostatků. 
With regard to the follow-up, the Commission has also provided formal replies to the findings and recommendations of the 5YAs and the specific evaluations required by the legislation and, to the extent possible, has taken appropriate measures to address the weaknesses identified therein.
Tak tomu však nebylo v případě mnoha jiných přezkoumaných hodnotících zpráv a nebyly nalezeny žádné důkazy, že jejich zjištění a doporučení byla zohledněna při změnách pracovních programů. 
This was, however, not the case for many of the other evaluation reports reviewed and no evidence was found that their findings and recommendations were taken into account for amendments to work programmes.
Obdobně rozpočtové výkazy ABB jednotlivých generálních ředitelství a jejich roční zprávy o činnosti neuvádějí, nakolik bylo jednáno na základě zjištění hodnocení. 
Similarly, the DGs’ ABB budgetary statements and their Annual Activity Reports do not indicate the extent to which evaluation findings were acted upon.
(1) Konsorcium pro hodnocení evropských politik (European Policy Evaluation Consortium – EPEC), Technopolis France, „Studie o využití výsledků hodnocení v Komisi: závěrečná zpráva“, sbírka dokumentů č. 1 Souhrnná zpráva a přílohy, květen 2005. 
(1) European Policy Evaluation Consortium (EPEC), Technopolis France, ‘Study on the use of evaluation results in the Commission: Final report’, Dossier No 1 Synthesis report and annexes, May 2005.
(2) Vyšší úroveň spokojenosti vykazovali respondenti z výboru CREST, kteří jsou často rovněž členy programových výborů, což by mohlo být dáno jejich formální úlohou při sledování provádění programů. 
(2) The higher level of satisfaction reported by respondents from CREST, who are often also members of Programme Committees, may be due to their formal role in monitoring programme implementation.
(3) Evropská Komise, pracovní dokument útvarů Komise, Roční přehled hodnocení 2004 – přehled zjištění a činnosti Komise v oblasti hodnocení, SEK(2005) 587 ze dne 28. dubna 2005. 
(3) European Commission, Staff working paper, Annual Evaluation Review 2004 — Overview of the Commission’s evaluation findings and activities, SEC(2005) 587, 28 April 2005.
Doporučení 108. 
Recommendations 108.
Komise by měla zavést druh a rozsah hodnocení, jež lze přiměřeně očekávat u termínů stanovených v právních předpisech (2008, 2010 a 2015), vysvětlit, jak lze hodnocení použít k úpravě programů (tzv. learning programmes) a upřesnit, jak mohou hodnocení přispět k rozhodnutím o politice. 
The Commission should establish the type and scope of evaluation that can reasonably be expected for the dates specified in the legislation (2008, 2010 and 2015), explain how evaluations can be used to adapt programmes (learning programmes) and specify what contribution evaluations can make to policy decisions.
Komise by měla zejména objasnit plánovaný přístup k hodnocení dlouhodobějších výsledků minulých a stávajících rámcových programů vzhledem k tomu, že tyto výsledky se mohou objevit za 7 až 10 let (viz obr. 8). 
In particular, the Commission should clarify its intended approach with regard to the evaluation of the longer-term results of past and present FPs, given that such results may take seven to 10 years to come to fruition (see Figure 8).
Komise by měla přezkoumat své postupy při oznamování a šíření zjištění hodnocení, aby bylo zajištěno, že zúčastněné strany obdrží potřebné informace. 
The Commission should review its practice on communicating and disseminating its evaluation findings to ensure that stakeholders receive the necessary information.
Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla oficiálně reagovat na všechna hodnocení a včas zveřejnit tyto studie spolu se svou odpovědí. 
In particular, the ‘research DGs’ should provide a formal response to all evaluations and make these studies public in a timely manner, together with their replies.
Generální ředitelství zabývající se výzkumem by měla ve svých rozpočtových výkazech ABB a ročních zprávách o činnosti rovněž podat zprávu o následných opatřeních a využít doporučení při aktualizaci pracovních programů a navrhování budoucích programů. 
The ‘research DGs’ should also report in their ABB budgetary statements and their AARs on the follow-up given and make use of recommendations when updating work programmes and designing future programmes.
CELKOVÝ ZÁVĚR 110. 
OVERALL CONCLUSION 110.
Účetní dvůr uznává, že vyhodnocení programů v oblasti VTR, a zejména posouzení jejich dlouhodobých výsledků, je přirozeně obtížné a je těžké stanovit osvědčené postupy. 
The Court recognises that evaluating RTD programmes, and in particular assessing their long-term results, is inherently difficult and best practice is hard to define.
C 26/22 CS Úřední věstník Evropské unie 30.1.2008 111. 
C 26/22 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 111.
Podle názoru Účetního dvora je hodnocení nezbytné pro řízení programu, pro budoucí plánování a tvorbu politiky. 
In the Court’s view, evaluation is essential for programme management, for future planning and for policy making.
Hodnocení rovněž představuje základ pro odpovědnost. 
Evaluation also provides a basis for accountability.
Poskytuje cenné informace o tom, kterých zamýšlených (nebo ne-zamýšlených) výsledků bylo dosaženo, nakolik byly splněny cíle programu, o relevanci a využití programů a o efektivnosti a účelnosti provádění programů. 
It provides valuable information about what intended (or unintended) results have been achieved, the extent to which programme objectives have been reached, the relevance and utility of programmes and the efficiency and effectiveness of programme implementation.
Jelikož o obecné orientaci, rozpočtových záležitostech a podobě rámcových programů rozhoduje Evropský parlament a Rada, je zapotřebí transparentní, věrohodný a důkladný systém hodnocení, který jim poskytne odpovídající informace. 
As it is the European Parliament and the Council that decide upon general orientation, budgetary matters and programme design for the FPs, a transparent, credible and robust evaluation system is needed to provide them with the appropriate information.
V roce 2000 a 2002 Komise zavedla celkový rámec hodnocení a následně jej revidovala v roce 2007. 
The Commission established an overall evaluation framework in 2000 and 2002 and subsequently revised it in 2007.
Přestože během auditovaného období Účetní dvůr nezjistil žádná výrazná zlepšení ve způsobu plánování, navržení a provádění hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, generální ředitelství zabývající se výzkumem obecně dodržela formální požadavky platné pro celou Komisi. 
Although during the period audited by the Court no major improvements were observed in the way evaluations of the FPs and their constituent programmes were planned, designed and implemented, in general terms, the ‘research DGs’ have complied with the formal Commission-wide requirements.
V období, na něž se vztahuje tato zpráva, jak je požadováno v právních předpisech týkajících se rámcových programů, měla generální ředitelství zabývající se výzkumem zaveden systém hodnocení a Komise může poukázat na značný soubor hodnotících studií. 
For the period covered by this report, as required in the FP legislation, the ‘research DGs’ had an evaluation system in place and the Commission can point to a sizeable body of evaluation studies.
Faktem však zůstává, že o dosažení cílů programu a o výsledcích rámcových programů je toho známo jen málo, či vůbec nic. 
However, the fact remains that little or nothing is known about the achievement of programme objectives and the results of the FPs.
Proto byla hodnocení Komise pro tvůrce politik, zúčastněné strany i pro samotnou Komisi užitečná jen v omezeném rozsahu. 
As a result, the Commission’s evaluations were of limited usefulness to policy-makers, stakeholders and even to the Commission itself.
Vzhledem k významu hodnocení pro řízení programu a tvorbu politiky je nutno přezkoumat přístup Komise k hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, s ohledem na nové politické výzvy, vyšší finanční prostředky, rozšíření zaměření výzkumné politiky Společenství a nedávnou reformu Komise. 
Given the importance of evaluation for programme management and policy-making, the Commission’s approach to evaluating the FPs and their constituent programmes needs to be re-examined in view of new political challenges, increased funding, a broadening of the orientation of Community research policy and the recent Commission reform.
Výbor EURAB to rovněž doporučil ve své zprávě z roku 2007. 
This was also recommended by EURAB in its 2007 report.
Podle názoru Účetního dvora by použití explicitně stanovené logiky intervence při navrhování programů RP v budoucnu vedlo k cílenějším a lépe strukturovaným programům. Přispělo by rovněž k politice Komise týkající se „lepší právní úpravy“, která usiluje o lépe navržené, jednodušší, účelnější a lépe chápané právní prostředí (1). 
In the Court’s view, the use of an explicit intervention logic in future FP programme design would lead to more focussed and better structured programmes. It would also contribute to the Commission’s ‘better regulation’ policy, which aims for a better designed, simpler, more effective and better-understood regulatory environment (1).
Hodnocení rámcových programů a programů, které jsou jejich součástí, by mohlo být účelnější, pokud by cíle programu a ukazatele byly od samého počátku jasnější, pokud by generální ředitelství zabývající se výzkumem provádějící rámcové programy dohodla podrobnou, nikoliv příliš preskriptivní strategii hodnocení a pokud by se používaly modernější metodiky hodnocení, včetně kvantitativních metod. 
Evaluation of the FPs and their constituent programmes would be more effective if programme objectives and indicators were clearer from the outset, a robust, but not overly prescriptive, evaluation strategy were agreed upon by the ‘research DGs’ implementing the FPs and more advanced evaluation methodologies, including quantitative approaches, were used.
Účetní dvůr rovněž zaznamenal řadu oblastí, v nichž existuje prostor, aby Komise znovu uvážila stávající organizační opatření k hodnocení rámcových programů. 
The Court also noted a number of respects in which there is scope for the Commission to reconsider its existing organisational arrangements for the evaluation of the FPs.
Může být výhodné: — zapojit hodnotící skupiny do procesu hodnocení dříve, a tím zajistit poskytování pomoci Komisi během celého programového období i po jeho skončení a větší specializaci prostřednictvím skupin pro zvláštní programy a popřípadě podprogramy, — doplnit stávající hodnotící jednotky v rámci jednotlivých generálních ředitelství úřadem pro společné hodnocení, který by koordinoval hodnocení rámcových programů. 
There may be advantages in: — involving evaluation panels earlier in the evaluation process, thereby providing assistance to the Commission throughout the programming period and beyond, and increasing specialisation by having panels for specific programmes and, where appropriate, sub-programmes, — supplementing the existing DG-specific evaluation units with a joint evaluation office in charge of coordinating the FP evaluations.
Doporučení obsažená v této zprávě jsou založena buď na stávající praxi Komise, nebo na mezinárodních osvědčených postupech. 
The recommendations contained in this report are based on either existing practices within the Commission or international good practice.
Co se týká prostředků, je zřejmé, že zavedení navrhovaného přístupu k hodnocení programů by znamenalo vyšší náklady. 
With regard to resources, it is clear that the introduction of the suggested approach to programme evaluation would entail higher costs.
Podle mínění Účetního dvora je však nanejvýš pravděpodobné, že to přinese kladné výnosy přinejmenším stejného řádu. 
However, in the Court’s view, it is most likely that this will produce a positive pay-off of at least the same order.
Tuto zprávu přijal Evropský účetní dvůr v Lucemburku na svém zasedání dne 22. listopadu 2007. 
This report was adopted by the Court of Auditors in Luxembourg at its meeting of 22 November 2007.
Za Účetní dvůr Hubert WEBER předseda (1) Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007, s. 4. 
For the Court of Auditors Hubert WEBER President (1) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007, p. 4.
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie PŘÍLOHA I MĚŘENÍ DOPADŮ A VÝSLEDKŮ VEŘEJNÉ INTERVENCE V OBLASTI VÝZKUMU A TECHNOLOGICKÉHO ROZVOJE Některé hlavní metodické problémy při měření dopadů a výsledků veřejné intervence v oblasti výzkumu a technologického rozvoje (VTR): — „Problémy s přisouzením“: V hodnoceních a měření výkonnosti se vyskytují problémy s přisouzením. Ty úzce souvisejí s otázkou „adicionality“, která se zabývá tím, zda by ke změnám nedošlo tak či tak. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union ANNEX I MEASURING THE IMPACT AND RESULTS OF PUBLIC INTERVENTION IN RTD Some of the main methodological difficulties in measuring the impact and results of public intervention in RTD are: — ‘attribution problems’: attribution problems are manifest in evaluations and performance measurement.
Na problémech s přisouzením výsledků konkrétní veřejné intervenci se podepisuje řada vnějších faktorů (např. vliv ostatních politik nebo programů, změny právního rámce, změny ve společnosti, apod.). 
The difficulty of attributing results to a specific public intervention is also influenced by a large number of external factors (such as the effects of other policies or programmes, changes in the legal framework, societal changes, etc.).
Ve výzkumu navíc může být úspěchem i nedosažení očekávaných výsledků. 
Furthermore, in research, not achieving the expected results can also be a success.
Další komplikací je zjevný problém jednoznačně přisoudit výstupy výzkumu (nemluvě o důsledcích a dopadech) konkrétním aspektům procesu VTR, či dokonce jednotlivým subjektům podílejícím se na výzkumné činnosti. — „Problémy při měření“: — „Dostupnost údajů“: obecně se většina dostupných údajů, zejména údajů shromážděných prostřednictvím monitorovacích systémů, týká vstupů a výstupů činností v oblasti VTR místo důsledků nebo dopadů. — „Pochopení dynamiky“: Vzhledem ke zjevnému problému vymodelovat příčinné vztahy mezi vstupy a výstupy je vnitřní fungování výzkumného procesu nejasné; při neexistenci výslovné logiky intervence se proces sám většinou považuje za „černou skříňku“. — „Srovnatelnost výsledků“: možnost srovnání výsledků různých vědeckých oblastí je omezená, takže ty by měly být obecně vykládány v rámci zvláštních programů a podprogramů. 
A further complication is the apparent difficulty of clearly attributing research outputs, not to mention outcomes and impacts, to specific aspects of the RTD process, or even to individual entities involved in a research activity, — ‘measurement problems’: — ‘data availability’: generally speaking, most data available, in particular the data collected through monitoring systems, is on the inputs and outputs of RTD activities, rather than on outcomes or impacts, — ‘understanding the dynamics’: given the apparent difficulty to model the causal relations between inputs and outputs, the inner workings of the research process are unclear; and in the absence of an explicit intervention logic, the process itself is mostly considered as a ‘black box’, — ‘comparability of results’: the extent to which a comparison of results between different scientific fields can be made is limited, so that these generally should be interpreted in the context of specific programmes and sub-programmes.
Hodnocení výsledků je navíc obtížnější u základního výzkumu než u aplikovaného výzkumu nebo technologického rozvoje. 
In addition, the evaluation of results is more difficult for basic (or fun-damental) research, than for applied research or technological development.
Hlavním důvodem je skutečnost, že se základní výzkum obvykle skládá z jedinečných, nerepro-dukovatelných postupů. 
The main reason for this is the fact that basic research generally consists of unique, non-replicable procedures.
Dokonce i v oblasti aplikovaného výzkumu se výsledky značně liší, nelze je proto snadno porovnat. — „Agregace“: Problémy se objevují při vyvozování závěrů na základě výsledků hodnocení výstupů, důsledků a dopadů dosažených na nižší úrovni pro nejbližší vyšší úroveň (např. při agregaci výsledků projektu nejprve pro skupiny projektů, poté pro oblasti v rámci programu a nakonec pro program jako takový). — „Přiměřenost ukazatelů“: Další otázkou je to, zda hodnotitelé měří správnou věc. 
Even in the field of applied research, results vary considerably and cannot therefore be compared easily, — ‘aggregation’: concluding from evaluation results in terms of outputs, outcomes and impacts attained at the lower level for the next higher level poses problems (for example when aggregating project results, first for clusters of projects, then for domains within a programme and finally at the level of the programme as such), — ‘adequacy of indicators’: another question is whether evaluators are measuring the right thing.
Ukazatele musí být snadno měřitelné, obtížně zmanipulovatelné a musí podporovat správné chování. „Měřitelný“ ukazatel pro výstup však nutně neumožňuje vyvodit závěry o výsledcích nebo dopadech. — „Problémy s načasováním“: Další překážkou je značná časová prodleva mezi výzkumnou činností a dosažením výstupů a důsledků, aby bylo možno posoudit dopady. 
Met-rics must be easy to measure, difficult to manipulate and drive the right behaviour. However, a ‘mea-surable’ indicator for output does not necessarily permit conclusions on outcomes or impacts to be drawn, — ‘timing problems’: a further obstacle is the considerable time lag from the research activity to the generation of outputs and outcomes, so that impact can be assessed.
Údaje je nutno shromažďovat po dlouhou dobu, aby bylo možné vyvodit smysluplné a fundované závěry. 
Data needs to be collected over the long term so that meaningful and robust conclusions can be drawn.
Tato časová měřítka pro hodnocení často nejsou v souladu s očekáváními a potřebami tvůrců politik a je nutno učinit kompromis mezi včasným zpřístupněním údajů pro tvorbu politiky a poskytnutím přiměřeného času, aby se mohly objevit účinky. — „Klamné závěry o projektu“: hodnocení důsledků a dopadů jednotlivých projektů v rámci programu musí zohlednit dilema, že k technologickým a vědeckým výsledkům se většinou dospívá na základě využití předchozí práce. 
Such time scales for evaluation are often not consistent with the expectations and needs of policy makers, and a trade-off must be made between early delivery for policy making and allowing the adequate time for the effects to emerge, — ‘project fallacy’: evaluation of outcomes and impacts of individual projects within a programme needs to take account of the dilemma that the technological and scientific results have usually been obtained using previous work.
Podobně před zveřejněním a využitím vědeckých výsledků může účastník použít výsledky projektů pro jiné činnosti. 
Similarly, before the publication and exploitation of the scientific results takes place, the project results may be used for other work by the participant.
Proto samotný projekt nemusí nutně představovat náležitý rámec pro posuzování, zejména z hlediska dlouhodobějších důsledků a dopadů. C 26/23 
Therefore, a project in itself is not necessarily the appropriate assessment framework, in particular for longer-term outcomes and impacts, C 26/23
C 26/24 CS Úřední věstník Evropské unie 30.1.2008 — „Věrohodnost, integrita a nezávislost“: Kvalita hodnocení velkou měrou závisí na úrovni angažovanosti hodnotitelů s ohledem na dané téma, což zahrnuje kompromis mezi znalostmi a odborností na straně jedné a nezávislostí a objektivitou na straně druhé. 
C 26/24 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 — ‘credibility, integrity and independence’: the quality of an evaluation depends largely on the level of engagement the evaluators have with the subject matter, which involves a trade-off between understanding and expertise on the one hand, and independence and objectivity on the other hand.
Závisí rovněž na předpokladech a zájmech tvůrců politiky a na důvodech a účelech hodnocení. 
It also depends on the assumptions and interests of policy makers and the rationales and purposes of the evaluation.