natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Příklad komplexního podnikatelského plánu v projektové žádosti V Polsku bylo u všech projektů financovaných v rámci daného opatření a zaměřených na podporu mezipodniko‐ vých (B2B) řešení, vyžadováno spolu s projektovým návrhem předložení komplexního podnikatelského plánu. 
Example of a comprehensive business plan in a project application In Poland, all projects funded under the measure aimed at promoting Business‐to‐Business (B2B) solutions were asked to provide a comprehensive business plan with their project applications.
Tento podnikatelský plán musel poskytnout podrobné informace, mezi něž patřil popis společnosti, popis pro‐ jektu (složky projektu, odůvodnění navrhované investice, podrobnosti o finančních, technických a lidských zdro‐ jích potřebných k realizaci projektu), očekávané přínosy (včetně cílů, měřitelných ukazatelů výstupů a výsledků a cílových hodnot) a finanční informace o společnosti (rozvaha, výkaz zisků a ztrát a výkaz peněžních toků). 
The business plan was required to provide detailed information that included a description of the company, a description of the project (project components, justification for the investment proposed, details of the financial, technical and human resources needed to carry out the project), the expected benefits (including objectives, measurable output and result indicators, and target values), and financial information on the com‐ pany (balance sheet, profit and loss account and cash flow statements).
Takovéto detailní informace poskytly základ pro dobré porozumění důvodům zamýšlených projektů a pro následný výběr nejefektivnějších projektů. 
Such detailed information provided a basis for a good understanding of the projects’ rationale and conse‐ quently for selection of the most efficient projects.
Připomínky 16 V některých případech nesplnily kontrolované projekty cíle opatření stanovené v operačních programech 32 V Řecku nebylo pět z kontrolovaných spolufinancovaných projektů v soula‐ du s cíli daného opatření stanovenými v operačních programech. 
Observations 16 In some cases projects audited did not meet the measure’s objectives as set out in the OPs 32 In Greece, five of the audited co‐fin‐ anced projects did not comply with the measure’s objectives as set out in the OPs.
Ačkoli kladl operační program důraz na potřebu podpořit mikropodniky a malé podni‐ ky, umožnily výzvy k podávání návrhů, v jejichž rámci byly kontrolované pro‐ jekty vybrány, žádat o spolufinancování také velkým podnikům (viz rámeček 4). 
Whereas the OP highlighted the need to support micro and small enterprises, the calls for proposals under which the projects audited had been selected had also allowed large companies to apply for co‐financing (see Box 4).
33 U jednoho opatření u jednoho ope‐ račního programu (Polsko), které mělo za cíl pomoci začínajícím podnikům poskytovat služby on‐line, Účetní dvůr zjistil, že ve fázi výběru byl jediným požadovaným dokladem, že se jedná o začínající podnik, výpis z obchod‐ ního rejstříku s datem založení pod‐ niku. 
33 With regard to a measure under one OP (Poland) that aimed to help newly established companies provide online services, the Court found that, at the selection stage, the only proof re‐ quired to demonstrate that an enter‐ prise was newly established was an extract from the register of companies’ stating the date on which the enter‐ prise had been set up.
Toto výběrové kritérium bylo tedy možné snadno obcházet. 
This selection criterion was therefore easily circum‐ vented.
Z pěti kontrolovaných projektů, kterým byla poskytnuta podpora v rámci shora uvedeného opatření, se u dvou ve skutečnosti jednalo o novou právní formu podniku, který již dříve existo‐ val, a buď svou činnost ukončil, nebo výrazně omezil, přičemž tato činnost nyní přešla na nově založený podnik. 
In fact, of the five audited projects supported under the above‐ mentioned measure, two actually comprised the new legal form of enter‐ prises that had existed previously and either closed down or severely limited their business activity, which had then been transferred to the newly cre‐ ated enterprise.
Podnikatelé se rozhodli založit nový podnik z toho důvodu, aby splňoval kritéria způsobilosti, a mohl tak získat financování z EFRR. 
The entrepreneurs had decided to set up a new company that met the eligibility criteria in order to receive ERDF co‐financing.
Toto obcházení uvedeného kritéria způsobilosti omezi‐ lo účinnost opatření. 
This by‐passing of the abovementioned eligibility criterion diminished the ef‐ fectiveness of this measure.
Výběr projektů, které nebyly v souladu s cíli opatření stanovenými v operačních programech V Řecku byla v operačním programu výslovně zmíněna potřeba podporovat mikropodniky v odvětví cestovní‐ ho ruchu a byla zde také definována opatření na řešení této potřeby. Tato opatření se ve velké míře zaměřova‐ la na spádovou oblast tohoto operačního programu, kde byla úroveň zavádění informačních a komunikačních technologií obzvláště nízká. 
Selection of projects that were not in line with the measure’s objectives as set out in the OPs In Greece, the OP made explicit reference to the need to support microenterprises in the tourism sector, and defined measures with the objective to address this need, which were highly concentrated in the OP’s catchment area and whose level of ICT adoption was particularly low.
Podpora takovýmto mikropodnikům měla rovněž za cíl omezit dopad sezónnosti řeckého podnikání v oblasti cestovního ruchu zvýšením ekonomických činností, které lze udržet v průběhu celého roku. 
Support to such microenterprises also aimed to reduce the impact of seasonality on the Greek tourism business by increasing economic activity that could be sustained throughout the year.
Výzva k podávání návrhů však byla formulována takovým způsobem, že se v ní nekladl důraz na mikropodniky ani na malé podniky. 
However, the call for proposals was drawn up in such a way that it did not place particular emphasis on either micro or even small enterprises.
Výsledkem bylo, že financování získaly i velké hotely (čtyři ze sedmi posuzovaných pod‐ niků v odvětví cestovního ruchu patřily největším řeckým hotelovým řetězcům). 
The outcome was that large hotels also received funding (four of the seven enterprises assessed in the tourism sector belonged to top Greek hotel chains).
Tyto hotely měly rovněž dobře zavedený obchodní model, který byl založen na dvou prvcích: prodeji pro‐ střednictvím cestovních kanceláří (prodej přes internetovou stránku měl tedy pro ně menší význam) a spo‐ léhání se na sezónnost provozu (v provozu jsou šest měsíců v roce). 
These hotels also had a well‐established business model based on two main elements: selling through tour operators (hence, selling directly via the website was of minor importance), and reliance on seasonality (they are open 6 months a year).
Realizace spolufinancovaných projektů neměla na jejich výše uvedený obchodní model tedy žádný dopad, ačkoli právě toto bylo cílem stanoveným v operačním programu i pokynech k němu. 
The implementation of the co‐financed projects had no impact on their above‐ mentioned business model, even though this constituted an objective laid down in the OP and its guidelines.
Připomínky 17 Nedostatečné výběrové postupy vedly k tomu, že spolufinancované projekty pravděpodobně neposkytnou optimální hodnotu za peníze 34 U kontrolovaných operačních progra‐ mů byly zjištěny rozdílnosti ve výběro‐ vých postupech, což se týkalo zejména typů projektů, limitů financování a způsobu výběru (viz graf 3)18. 
Observations 17 Weak selection procedures resulted in co‐funded projects that were unlikely to provide value for money 34 Differences were noted in the selec‐ tion procedures of the OPs audited, particularly with regard to the types of project, funding ceilings and selection processes (see Figure 3)18.
Různé režimy výběru projektů v oblasti elektronického obchodu v jednotlivých členských státech 18 Výběrový postup ve Spojeném království (Skotsko) měl dvě fáze. 
Different schemes for selecting e‐commerce projects by Member State 18 The United Kingdom’s (Scotland) selection procedure comprised two stages.
V první fázi řídicí orgány uplatňovaly při výběru navrhovatelů projektů (zprostředkovatelů) dvoustupňový proces: jeho první stupeň umožňoval řídicímu orgánu (či zprostředkujícímu subjektu) zjistit, zda daný projekt splňuje kritéria způsobilosti operačního programu či nikoliv. 
The first involved the managing authority applying a two‐part procedure to select project sponsors (intermediaries). The first part of the procedure allowed the managing authority (or intermediate body) to establish whether or not a project met the OP eligibility criteria.
Úspěšné projektové žádosti pak postoupily do druhého stupně, OP Piemont (Itálie) Emilia-Romagna (Itálie) Digitální konvergence (Řecko) Nížiny a vysočina Skotska (Spojené království) Inovativní ekonomika (Polsko) Typ podpory Přímé investice do malých a středních podniků Přímé investice do malých a středních podniků Financování zprostředkovatelů (navrhovatelů projektů) Přímé investice do malých a středních podniků Investiční limit Do 200 000 EUR V závislosti na programu: do 40 000 EUR (projekty v oblasti cestovního ruchu) nebo 200 000 EUR (maloobchodní projekty) Granty: do 200 000 EUR anebo Nefinanční podpora: poradenské/konzultační služby Do 200 000 EUR Výběrový postup Žádostem je uděleno pořadí na základě vyhodnocení věcných kritérií (provedeného externími odborníky) Podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ na základě splnění kritérií způsobilosti Výběr projektů pro malé a střední podniky navrhovateli projektů: podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ na základě splnění kritérií způsobilosti Do roku 2010: podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ na základě splnění kritérií způsobilosti Od roku 2010: žádostem je uděleno pořadí na základě vyhodnocení věcných kritérií Zdroj: EÚD. 
Successful project applications then OP Piedmont (Italy) Emilia-Romagna (Italy) Digital Convergence (Greece) Lowlands and Uplands of Scotland (United Kingdom) Innovative Economy (Poland) Support type Direct investment in SMEs Direct investment in SMEs Funding of intermediaries (project sponsors) Direct investment in SMEs Investment ceiling Up to 200 000 euro Depending on the scheme: up to 40 000 euro (tourism projects) or 200 000 euro (retail projects) Grants: up to 200 000 euro and/or No financial support: advice/consultancy services Up to 200 000 euro Selection procedure Ranking of applications based on an evaluation of substantive criteria (carried out by external experts) First come, first served Based on fulfilment of eligibility criteria Selection of SME projects by project sponsors: first come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria Up to 2010: First come, first served basis based on fulfilment of eligibility criteria From 2010: Ranking of applications based on evaluation of substantive criteria Source: ECA.
Připomínky 18 35 Většina z výběrových postupů byla prováděna podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ a uplatňovala se u nich jen kritéria způsobilosti, přičemž ta šla snadno splnit. 
Observations 18 35 Most of the selection procedures were conducted on a ‘first come, first served’ basis where only eligibility criteria were applied and they were easy to fulfil.
Do roku 2010 používaly řídicí orgány kvalitativní vý‐ běrové postupy založené na věcných kritériích, udělování pořadí žádostem a na odborném hodnocení pouze u dvou z pěti operačních programů v Itálii (Piemont, Emilia‐Romagna). 
Up until 2010, under only two of the five OPs in Italy (Piedmont, Emilia‐Romagna) had the managing authority used a qualitative selection procedure based on substantive criter‐ ia, ranking of applications and expert evaluation.
V roce 2010 se Polsko rozhodlo výběro‐ vé postupy změnit a zavedlo kvalitativ‐ ní vyhodnocování a udělování pořadí žádostem v procesu výběru. 
In 2010, Poland decided to amend its selection procedures and introduced qualitative evaluation and ranking of proposals into the selection process.
36 Ve více než třetině případů vedla kom‐ binace nedostatečně náročných kritérií a nedostatečně srovnávacího výběru žádostí a absence komplexních pod‐ nikatelských informací v projektových žádostech k tomu, že byly spolufinan‐ covány projekty, které přinášely nízkou hodnotu za peníze nebo nepřinášely žádnou: a) V Řecku byly čtyři projekty, které spočívaly ve vytvoření interne‐ tových stránek s funkcí rezerva‐ ce on‐line, zbytečné. 
36 The combination of a lack of demand‐ ing criteria and comparative selection of applications and the absence of comprehensive business information in project applications resulted, in over one‐third of the cases, in the co‐fund‐ ing of projects that offered low or no value for money: (a) In Greece, four projects — con‐ sisting in the development of a website with an online booking facility — were redundant.
Kromě toho měly vytvořené internetové stránky stejnou grafickou úpravu jako ostatní internetové stránky používané ostatními hotely patřící‐ mi do stejného řetězce, které byly rovněž financovány (se stejnými nebo velmi podobnými náklady) z EFRR na základě stejné výzvy k podávání žádostí; b) deset z 30 kontrolovaných spo‐ lufinancovaných projektů (všech deset bylo buď v Itálii (Emilia‐Ro‐ magna a Piemont), nebo Řecku19) by bylo podle sdělení vlastníků projektu realizováno i bez veřejné‐ ho spolufinancování. 
Moreover, the websites developed had the same layout as other websites put in place by other hotels in the same chain, which had also been co‐funded (at the same or a very similar cost) by the ERDF under the same call for proposals. (b) Ten of the 30 co‐financed projects audited (all 10 of which were in either Italy (Emilia‐Romagna and Piedmont) or Greece19) would have been carried out even in the absence of public co‐financing, according to what was stated by the project owners.
Kromě toho bylo pět z těchto deseti projektů zahájeno již dlouhou dobu před tím, než bylo oznámeno udělení dotace. 
Moreover, five of these 10 projects had started well before the grant had been notified.
Tři projekty pak započaly ještě před tím, než podniky před‐ ložily žádost o spolufinancování. 
Three of them started before the enterprises had even submitted a co‐financing applica‐ tion.
Všechny tyto projekty se vyznačují efektem mrtvé váhy; c) v jednom členském státě (Spojené království) poskytovali navrhovate‐ lé projektů podnikům poradenské služby navíc ke grantům nebo namísto grantů. 
All these projects represent deadweight. (c) In one Member State (United King‐ dom), project sponsors provided advice to enterprises, in addition to or instead of grants.
V případě tří pro‐ jektů malých a středních podniků, kterým bylo takto poskytnuto poradenství, byl dopad podpory podle vlastníků projektů zanedba‐ telný, neboť všechny tři podniky již měly z minulosti nezávisle a na vlastní náklady vytvořenou svou vlastní strategii pro elektronický obchod a fungování na internetu. 
In the case of the three SME projects that received advice, according to the project owners, the impact of the ERDF support was negligible, since all three enterprises had devel‐ oped their own e‐commerce strat‐ egy and online presence indepen‐ dently and at their own expense.
Ve dvou z těchto případů poraden‐ ství podnikům nikterak nepomoh‐ lo, a podniky je tudíž považovaly za zbytečné. v němž byly žádosti hodnoceny na základě konkrétních kritérií a následně jim byly přiděleny váhy. 
In two of those cases, the advice did not help the enterprises in any way and was therefore considered useless by them. underwent the second part of the procedure, in which applications were evaluated on the basis of specific criteria and then weighted.
V druhé fázi celkového výběrového postupu vybraní navrhovatelé projektů poskytovali podporu malým a středním podnikům podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. 
The second stage of the overall selection procedure comprised the project sponsors that had been selected providing assistance to SMEs on a first come, first served basis.
19 Včetně čtyř projektů zmíněných v bodě 36 písm. a). 
19 Including the four projects mentioned in paragraph 36 (a).
Připomínky 19 Výběrové postupy byly někdy příliš zdlouhavé 37 Průměrná doba potřebná na schválení kontrolovaných projektů (tj. časové rozmezí mezi zveřejněním výzvy k podávání návrhů a udělením gran‐ tu) činila u tří z pěti kontrolovaných operačních programů (v Řecku a Itálii (Emilia‐Romagna a Piemont)) více než šest měsíců. 
Observations 19 The selection procedures were sometimes too lengthy 37 The average time taken to approve the projects audited (timespan from the launch of the call for proposals to the grant award) lasted more than 6 months in the case of three of the five OPs audited (in Greece and Italy (Emilia‐Romagna and Piedmont)).
To mělo potenciální do‐ pad na ty žadatele, kteří nebyli schop‐ ni shromáždit dostatečný kapitál, měli tak zvýšenou potřebu finanční pod‐ pory, v důsledku čehož nebyli schopni realizovat své projekty. 
This potentially affected applicants who could not raise sufficient capital and were actually in greater need of public financial support, and could not carry out their projects as a result.
38 Několikaměsíční zpoždění mohla být jen částečně vysvětlena skutečností, že součástí výběrového postupu bylo odborné hodnocení a srovnání obdrže‐ ných žádostí na základě souboru věc‐ ných kritérií. 
38 Delays of several months were only partly explained by the fact that the selection process included an expert evaluation and comparison of ap‐ plications received, based on a set of substantive criteria.
Taková situace byla v Itálii, kde průměrná doba schválení projektu činila buď osm měsíců (u operačního programu pro oblast Emilia‐Romagna), nebo 14 měsíců (u operačního progra‐ mu pro Piemont). 
This was the case in Italy, where the average project approval took either 8 months (OP for Emilia‐Romagna) or 14 months (OP for Piedmont).
39 U výběrových postupů, které probíha‐ ly na principu „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“ a u nichž neprobíhalo věcné hodnocení a srovnávání žádostí, však bylo těžké odůvodnit sedmiměsíční zpoždění, jako tomu bylo v Řecku (OP „Digitální konvergence“). 
39 However, delays of 7 months were difficult to justify when the selection procedures were also ‘first come, first served’ with no substantive appraisal and comparison of applications, as was the case in Greece. (‘Digital Conver‐ gence’ OP).
Podobné postupy ve Spojeném království (OP „Nížiny a vysočina Skotska“) či v Polsku (OP „Inovativní ekonomika) si totiž vyžádaly dobu dvou až čtyř měsíců. 
Similar procedures in the United Kingdom (‘Lowlands and Up‐ lands of Scotland’ OP) or Poland (‘In‐ novative Economy’ OP) took between 2 and 4 months.
40 Trvání výběrového postupu u řeckého operačního programu lze rovněž srov‐ nat s dobou trvání pilotního projektu iniciativy poukázky na služby v oblasti inovací IKT, neboť jak daný operační program, tak tato iniciativa financova‐ ly podobné typy standardizovaných projektů konkrétně definovaných na regionální úrovni podle zásady „kdo dřív přijde, je dřív na řadě“. 
40 The duration of the selection proce‐ dure under the Greek OP may also be compared to that of the pilot project for the ‘ICT Innovation Voucher’ initia‐ tive, since they both funded similar types of off‐the‐shelf projects, spe‐ cifically defined at regional level, on a first come, first served basis.
V rámci pilotního poukázkového projektu byly vybrány velmi podobné projek‐ ty a vyžádalo si to méně než třetinu času, který byl potřeba v Řecku (viz rámeček 2). 
Under the voucher pilot project very similar projects were selected in less than one third of the time needed in Greece (see Box 2).
Ve většině navštívených členských států nezohledňoval výběrový postup přeshraniční dimenzi 41 Ve všech navštívených členských státech s výjimkou Řecka (kde to bylo povinné) na počátku programového období nezohledňovaly výběrové po‐ stupy, na jejichž základě byly kontrolo‐ vané projekty vybírány, oblast přeshra‐ ničních služeb on‐line, přestože je tato oblast důležitým faktorem z hlediska dosažení integrovanějšího digitálního trhu (jak uvádí strategie i2010 a zdů‐ razňuje Digitální agenda pro Evropu) (viz též bod 5). 
In most of the Member States visited, the selection procedure did not take account of the cross‐border dimension 41 At the beginning of the programming period, the selection procedures under which the audited projects were se‐ lected in all the Member States visited, with the exception of Greece (where it was compulsory), did not take the matter of cross‐border online services into consideration, despite this being an important factor as regards achiev‐ ing a more integrated digital internal market (as stated in the i2010 strategy and emphasised in the DAE) (see also paragraph 5).
V roce 2010 přehod‐ notilo Polsko svůj výběrový postup a kritéria a u příslušných operačních programů zavedlo jako výběrové kri‐ térium „mezinárodní rozměr projektu“ (tj. nabídku přeshraničních služeb). 
In 2010, after reviewing its selection procedure and criter‐ ia, Poland introduced the selection criterion of ‘the international dimen‐ sion of a project’ (offer of cross‐border services) into the OP concerned.
Připomínky 20 42 Pouze sedm z 22 podniků, jejichž projekty byly přezkoumávány a u nichž měly smysl přeshraniční transakce, skutečně realizovalo projekt, který jim umožnil vytvořit internetovou stránku pro přeshraniční transakce nebo pro tento účel upravit jejich stávající. 
Observations 20 42 Only seven of the 22 enterprises whose projects were examined and for which cross‐border transactions made sense actually carried out a project that enabled them to create a website or adapt their own for cross‐border transactions.
Další čtyři podniky měly takovýto prvek již k dispozici buď interně, nebo v rámci skupiny podniků, do které patřily. 
Another four enterprises already had such a component avail‐ able to them within their company or the company group to which they be‐ longed.
Zna‐ mená to, že polovina podniků, která mohla realizací svých projektů těžit z příležitostí, které nabízí přeshraniční elektronický obchod, tyto příležitosti nevyužila. 
Hence, half of the enterprises that by implementing their respective projects could have benefited from the opportunities brought by cross‐border e‐commerce had missed out on them.
43 Deset z 23 podniků, jejichž projek‐ ty byly kontrolovány a u nichž bylo možné důvodně předpokládat, že mají vícejazyčnou internetovou stránku, skutečně mělo internetovou stránku ve dvou či více jazycích. 
43 Ten of the 23 enterprises whose pro‐ jects were audited, and of which it was reasonable to expect a multilingual website, did have a website in two or more languages.
Z těchto deseti podniků disponovaly dva vícejazyčnou internetovou stránkou ještě před reali‐ zací projektu. 
Of those 10 enterpris‐ es, two had had a multilingual website before the project was implemented.
Zbývajících osm mělo ta‐ kovouto internetovou stránku poprvé právě díky realizaci svých projektů. 
The remaining eight had this capabil‐ ity for the first time as a result of their projects being implemented.
Řídicí orgány nebyly ve většině případů schopny posoudit dopad projektů na rozvoj malých a středních podniků U více než poloviny přezkoumávaných projektů neexistoval požadavek informovat o plnění cílů orientovaných na výsledky 44 Všechny řídicí orgány vyžadovaly po přijímajících podnicích, aby předklá‐ daly zprávy o postupu realizace jejich projektů. V závislosti na trvání projektu pak byly zprávy předkládány buď po re‐ alizaci projektu, nebo během realizace a po jejím ukončení. 
Managing authorities were, in most cases, unable to assess the impact of a project on an SME’s development Over half of the projects examined were not asked to report on any result‐oriented targets 44 All the managing authorities asked beneficiary enterprises to submit re‐ ports on the progress of their project’s implementation and, depending on the duration, reports were submitted either following or both during and after project implementation.