natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Příčinou byla zejména finanční krize a špatná příprava projektů ze strany veřejného partnera, která měla za následek předčasné a nedostatečně účinné smlouvy se soukromými koncesionáři. – Velký rozsah, vysoké náklady a dlouhá doba trvání typických PPP v oblasti infrastruktury vyžadují mimořádnou péči. 
This was mainly due to the financial crisis and to poorly prepared projects by the public partner, resulting in premature and insufficiently effective contracts with private concessionaires. - The large scope, the high cost and the long duration of typical infrastructure PPPs require particular diligence.
Zjistili jsme však, že výchozí analýzy vycházely z příliš optimistických scénářů, pokud jde o budoucí poptávku po plánované infrastruktuře a její využití, což vedlo k tomu, že míra využití projektů byla až o 69 % (IKT) a až o 35 % (dálnice) nižší, než se předpokládalo. 
However, we found that prior analyses were based on over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure, resulting in project rates of use of up to 69 % (ICT) and 35 % (motorways) below forecasts.
To vše bez zohlednění rizika velmi nízkého využívání řeckých dálnic po jejich dokončení. – Pozitivní je, že devět dokončených auditovaných projektů prokázalo dobrou úroveň služeb a údržby a mají potenciál si tuto úroveň udržet po celou dobu trvání projektu. – U většiny kontrolovaných projektů byla zvolena možnost PPP, aniž by nejdříve proběhla srovnávací analýza s alternativními možnostmi, např. srovnání s veřejným sektorem, takže se neprokázalo, že se jednalo o možnost, která maximalizuje efektivnost nákladů a chrání veřejný zájem zajištěním rovných podmínek mezi PPP a tradičním zadáváním zakázek. 
This does not take into account the pending risk of the heavily underused motorways in Greece after their completion. - On a positive note, nine completed audited projects have shown good levels of service and maintenance and have the potential to keep these levels for the remaining project duration. - For most of the audited projects, the PPP option was chosen without any prior comparative analysis of alternative options, such as Public Sector Comparator, thus failing to demonstrate that it was the one maximising value-for-money and protecting the public interest by ensuring a level playing field between PPPs and a traditional procurement.
– 11 Rozdělení rizik mezi veřejné a soukromé partnery bylo často nevhodné, nesoudržné a neúčinné a vysoká sazba úhrady (až 14 %) za rizikový kapitál soukromého partnera ne vždy odrážela podstupované riziko. 
11 - The risk allocation between public and private partners was often inappropriate, incoherent and ineffective, while high remuneration rates (up to 14 %) on the private partnerŐs risk capital did not always reflect the risks borne.
Většina ze šesti kontrolovaných projektů v oblasti IKT navíc nebyla snadno slučitelná s dlouhou dobou trvání smlouvy, jelikož je ovlivňuje rychlý technologický vývoj. IV. být zajištěna jen vhodnými institucionálními a právními rámci a dlouhodobými zkušenostmi s realizací projektů PPP. 
In addition, most of the six audited ICT projects were not easily compatible with long contract durations since they were subject to rapid technology changes. IV. Implementing successful PPP projects requires considerable administrative capability that can be ensured only through suitable institutional and legal frameworks and long-lasting experience in the implementation of PPP projects.
Zjistili jsme, že ty jsou v současné době k dispozici pouze v omezeném počtu členských států EU. 
We found that these are currently available only in a limited number of EU Member States.
Situace tedy neodpovídá cíli EU realizovat větší část finančních prostředků EU v projektech, jež využívají kombinovaných zdrojů, včetně PPP. 
Therefore, the situation does not match the EUŐs aim to implement greater part of EU-funds through blended projects, including PPPs.
V. Kombinování financování EU s PPP s sebou nese další požadavky a nejistotu. 
V. Combining EU funding with PPPs entails additional requirements and uncertainties.
Kromě toho hraje při výběru možnosti PPP významnou úlohu skutečnost, že je možné vykazovat projekty PPP v podrozvahových položkách, což ale také ohrožuje efektivnost nákladů a transparentnost. 
Moreover, the possibility of recording PPP projects as off-balance-sheet items is an important consideration for the choice of the PPP option, but the practice also risks undermining value-for-money and transparency.
Proto doporučujeme: a) nepodporovat intenzivnější a rozšířenější využívání PPP, dokud nebudou vyřešeny zjištěné problémy a úspěšně provedena následující doporučení; b) zmírnit finanční dopad zpoždění a opětovného vyjednávání o nákladech na PPP nesených veřejným partnerem; c) aby byla volba možnosti PPP vždy založena na řádné srovnávací analýze nejlepších způsobů zadání zakázky; d) zavést jasné politiky a strategie týkající se PPP; e) zdokonalit právní rámec EU pro vyšší účinnost projektů PPP. Úspěšná realizace projektů PPP vyžaduje značnou administrativní kapacitu, která může 
We therefore recommend the following: (a) not to promote a more intensive and widespread use of PPPs until the issues identified are addressed and the following recommendations successfully implemented; (b) to mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner; (c) to base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option; (d) to establish clear PPP policies and strategies; (e) to improve the EU framework for better PPP project effectiveness.
ÚVOD Co je PPP? 
INTRODUCTION What is a PPP?
Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) definuje partnerství veřejného a soukromého sektoru (PPP) jako „dlouhodobé smlouvy mezi vládou a soukromými partnery, při nichž tento partner poskytne a financuje veřejné služby za využití kapitálového aktiva, přičemž se sdílejí související rizika“3. 
The Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) defines Public-Private Partnerships (PPPs) as Ňlong term contractual arrangements between the government and a private partner whereby the latter delivers and funds public services using a capital asset, sharing the associated risksÓ3.
Z této široké definice vyplývá, že PPP mohou být navržena tak, aby dosáhla celé řady cílů v různých odvětvích, jako je doprava, sociální bydlení nebo zdravotnictví, a mohou být strukturována na základě různých přístupů. 
This broad definition shows that PPPs can be designed to achieve a wide array of objectives in various sectors, such as transport, social housing and healthcare, and can be structured under different approaches.
PPP se svou povahou a výsledky neliší od projektů zadaných tradičním způsobem, ale existují mezi nimi určité rozdíly, pokud jde o řízení projektů a smluv. 
PPPs are not different in nature and outcomes from traditionally procured projects, but they exhibit some differences as far as project and contract management are concerned.
Hlavním rozdílem mezi PPP a tradičními projekty je sdílení rizika mezi veřejným a soukromým partnerem. 
The main difference between PPPs and traditional projects is the risk-sharing between the public and private partner.
Rizika spojená s projektem PPP by v zásadě měla nést strana, která je schopná je lépe řídit, přičemž cílem je dosáhnout optimální rovnováhy mezi přesouváním rizik a náhradou pro stranu, která riziko nese. 
In principle, risks in a PPP project should be allocated to the party which is best suited to manage them, the aim being to attain the optimum balance between risk shifting and compensation for the risk-bearing party.
Soukromý partner často odpovídá za rizika spojená s návrhem, výstavbou, financováním, provozem a údržbou infrastruktury, zatímco veřejný partner obvykle přebírá regulační a politická rizika. 
The private partner is often responsible for risks, associated with the design, construction, financing, operation and maintenance of the infrastructure, while the public partner usually takes on regulatory and political risks.
Nejčastější formou PPP je smlouva typu DBFMO (Design-Build-Finance-Maintain-Operate – „projekt, výstavba, financování, údržba, provoz“)4. 
The most common form of PPP is the ŇDesign-Build-Finance-Maintain-OperateÓ (DBFMO) contract4.
V tomto případě jsou partnerovi ze soukromého sektoru svěřeny všechny fáze projektu, od návrhu po výstavbu, provozování a údržbu infrastruktury, včetně získávání finančních prostředků. 
Here, the private partner is entrusted with all project phases from design to construction, operation and maintenance of the infrastructure, including fundraising.
Tato dlouhodobá perspektiva se označuje jako „přístup založený na celé době životnosti“. 
This long-term perspective is known as the Ňwhole life approachÓ.
Obrázek 1 graficky znázorňuje různé fáze PPP typu DBFMO, které jsou zobrazeny jako povinnosti nejprve veřejného a poté soukromého partnera. 
Figure 1 provides a graphical representation of the different phases of a DBFMO PPP, which are shown as responsibilities of, respectively, the public and the private partner.
Veřejný partner začne straně OECD, „Zásady veřejné správy partnerství veřejného a soukromého sektoru“, 2012 Třemi hlavními kategoriemi PPP jsou: a) koncese, kdy koneční uživatelé služby platí obvykle přímo soukromému partnerovi bez jakýchkoli úhrad veřejného sektoru (nebo se sníženými úhradami); b) společné podniky nebo institucionální PPP, kdy se veřejný a soukromý sektor stanou společníky třetí společnosti; c) smluvní PPP, kdy je vztah mezi stranami upraven smlouvou. 
The three main PPP categories are: (a) concessions, where, typically, final users of the service pay the private partner directly, with no (or reduced) remuneration from the public sector; (b) joint-ventures, or institutional PPPs, where both the public and private sector become shareholders in a third company; (c) contractual PPPs, where the relationship between the parties is governed by a contract.
12 3 4 
12 3 4
Výše splátek se obvykle liší v závislosti na dostupnosti infrastruktury (PPP založené na dostupnosti) nebo na míře, v jaké je infrastruktura využívána (PPP založené na poptávce), čímž se zajistí dodržování požadovaných standardů kvality po celou dobu trvání projektu. 
The level of instalments usually varies according to the availability of the infrastructure (availability-based PPP) or to the extent to which the infrastructure is used (demand-based PPP) to ensure that the required quality standards are met over the life-time of the project.
Obrázek 1 – Schéma typického PPP typu DBFMO, založeného na dostupnosti5 Vláda zahájí zadávání zakázek jak na výstavbu, tak na provoz infrastruktury Převedení infrastruktury na veřejný sektor Platby za dostupnost soukromému partnerovi do konce trvání smlouvy Žádná dostupnost = žádné platby PLATBY ZA DOSTUPNOST PROVOZ A ÚDRŽBA (30 let) PROVOZ A ÚDRŽBA (30 let) Soukromý partner se stará o provoz a údržbu ZAHÁJENÍ KONEC NÁVRH Vybraný soukromý partner navrhne řešení a zajistí financování VÝSTAVBA Soukromý partner provede výstavbu infras truktury Zdroj: Evropský účetní dvůr. Důvody pro realizaci PPP 5. 
Figure 1 - Scheme of a typical DBFMO availability-based5 PPP Government starts procurement for both construction and operation of the infrastructure Transfer of the infrastructure to the public sector START Availability payments over the remaining contract life to private partner No availability = no payments AVAILABILITY PAYMENTS OPERATION AND MAINTENANCE (30 years) OPERATIONAND MAINTENANCE (30 years) Operation and maintenance by the private partner END DESIGN The chosen private partner designs a solution and secures funding CONSTRUCTION Construction by the private partner of the i nf ra s truc ture Source: European Court of Auditors.
Z příslušné literatury a výzkumů6 vyplývá, že PPP se realizují převážně v zájmu dosažení potenciálních výhod, které mají oproti tradičním metodám zadávání zakázek. 
According to the relevant literature and research6, PPPs are mainly implemented in order to achieve potential benefits compared to traditional procurement methods.
a) dřívější realizace připraveného plánu investování kapitálu, jelikož PPP mohou poskytnout důležité dodatečné finanční prostředky jako doplněk k tradičnímu rozpočtovému krytí; b) možnost zvýšení účinnosti při provádění projektu díky rychlejšímu dokončování jednotlivých projektů; c) možnost sdílet rizika se soukromým partnerem a optimalizace nákladů po celou dobu trvání projektu; d) možnost lepší úrovně údržby a služeb než u tradičních projektů díky přístupu založenému na celé době životnosti; e) možnost co nejúčinněji kombinovat odborné znalosti veřejného a soukromého sektoru k provádění podrobného posouzení projektu a dosažení optimálního rozsahu projektu. 
These include the following: (a) earlier delivery of a planned capital investment programme, as PPPs can provide an important additional funding to complement traditional budgetary envelopes; (b) the possibility of efficiency gains in project implementation by completing individual projects faster; (c) the possibility of sharing risks with the private partner and optimising costs throughout their life-time; (d) the possibility of better maintenance and service levels than traditional projects through a whole life approach; (e) the possibility of combining public and private expertise in the most effective manner to perform in-depth project assessment and achieve optimisation of the project scope.
Účetní rámec EU (ESA 2010)7 navíc za určitých podmínek umožňuje, aby byl podíl veřejnosti na PPP vykazován jako podrozvahová položka. 
Moreover, the EU accounting framework (ESA 2010)7 allows public involvement in PPPs, under certain conditions, to be registered as off-balance sheet items.
To slouží jako podnět k tomu, aby se využívaly k lepšímu plnění konvergenčních kritérií, známých také jako maastrichtská kritéria8. for Money: Comparing PPP and Traditional Infrastructure Public Procurement (Jak dosáhnout nákladové efektivnosti: srovnání PPP a tradičního zadávání veřejných zakázek na infrastrukturu); EPEC, PPP Motivations and challenges for the Public Sector (Motivace a problémy, jimž veřejný sektor čelí v souvislosti s PPP), říjen 2015. Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
See for instance the World Bank PPP Infrastructure Resource Centre; EPEC, ŇThe Non-Financial Benefits of PPPs-A review of Concepts and methodologyÓ, June 2011; OECD Journal on Budgeting Volume 2011/1, ŇHow To Attain Value for Money: Comparing PPP and Traditional Infrastructure Public ProcurementÓ; EPEC, ŇPPP Motivations and challenges for the Public SectorÓ, October 2015.
549/2013 ze dne 21. května 2013 o Evropském systému národních a regionálních účtů v Evropské unii („ESA 2010“) ( Úř. věst. L 174, 26.6.2013, s. 1), které se od září 2014 vztahuje na všechny členské státy. 
Regulation (EU) No 549/2013 of the European Parliament and of the Council of 21 May 2013 on the European system of national and regional accounts in the European Union (ESA 2010) (OJ L 174, 26.6.2013, p. 1), applicable to all Member States as of September 2014.
Konvergenční kritéria, známá rovněž jako „maastrichtská kritéria“, jsou založena na článku 140 Smlouvy o fungování Evropské unie. 
The Euro Convergence Criteria Đ also known as ÔMaastricht CriteriaŐ Đ are based on Article 140 of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Členské státy tato kritéria musí splňovat, aby mohly vstoupit do třetí fáze hospodářské a měnové unie a přijmout euro jako svou měnu. 
Member States are required to meet these criteria to enter the third stage of the Economic and Monetary Union and adopt the euro 14 6 7 8
Evropský trh PPP 7. 
The European PPP market 7.
Podle Evropského odborného centra pro PPP (EPEC) bylo mezi lety 1990 a 2016 finančně uzavřeno na unijním trhu PPP 1 749 projektů PPP v celkové hodnotě 336 miliard EUR. 
According to the European PPP Expertise Centre (EPEC), 1 749 PPP projects worth a total of 336 billion euro reached financial close in the EU PPP market between 1990 and 2016.
Před finanční a hospodářskou krizí se objem trhu PPP prudce zvýšil, ale od roku 2008 počet nových projektů PPP výrazně klesl (viz obrázek 2). 
Before the financial and economic crisis, the PPP market was experiencing a sharp increase in volume, but since 2008 the number of new PPP projects has decreased considerably (see Figure 2).
V roce 2016 činila souhrnná hodnota 64 transakcí PPP, které byly na trhu v EU finančně uzavřeny, 10,3 miliardy EUR. 
In 2016, the aggregate value of the 64 PPP transactions that reached financial close in the EU market was 10.3 billion euro.
Většina projektů byla realizována v odvětví dopravy, na něž v roce 2016 připadala třetina všech investic v rámci PPP, následováno odvětvími zdravotní péče a vzdělávání. 
Most projects were in the transport sector, which accounted in 2016 for one-third of all PPP investment, followed by the healthcare and education sectors.
Obrázek 2 – Trh PPP v EU od roku 1990 do roku 2016 15 30 160 Hodnota projektů (v mld. EUR) Počet projektů 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Rok Zdroj: Evropský účetní dvůr na základě informací poskytnutých centrem EPEC. 
Figure 2 - EU PPP market from 1990 to 2016 15 30 160 Value of projects (in billion euro) Number of projects 25 20 140 120 100 15 80 10 5 60 40 20 00 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 Year Source: European Court of Auditors based on information provided by EPEC. as their currency.
Jak je znázorněno na obrázku 3, trh PPP v EU je převážně soustředěn ve Spojeném království, ve Francii, Španělsku, Portugalsku a Německu, kde byly v období 1990–2016 realizovány projekty v hodnotě 90 % celého trhu. 
As shown in Figure 3, the EU PPP market is mostly concentrated in the United Kingdom, France, Spain, Portugal and Germany which implemented projects worth 90 % of the entire market over the 1990-2016 period.
Spojené království s více než 1 000 projektů PPP v hodnotě Hodnota projektů v mld. EUR Počet projektů 16 téměř 160 miliard EUR v tomto období, následováno Francií se 175 projekty PPP v hodnotě téměř 40 miliard EUR, ve 13 z 28 členských států se uskutečnilo méně než pět projektů PPP. 
While some Member States implemented numerous PPP projects, such as the United Kingdom with over 1 000 PPP projects worth almost 160 billion euro during the period followed by France with 175 PPPs worth almost 40 billion euro, 13 of the 28 Member States implemented fewer than five PPP projects.
Obrázek 3 – Trh PPP v EU dle členských států od roku 1990 do roku 2016 180 1200 1 100 1 000 900 700 600 500 160 140 120 800 100 80 60 400 Hodnota projektů v miliardách EUR Počet projektů 40 20 300 200 100 00 Zdroj: EÚD na základě informací poskytnutých centrem EPEC. 
Figure 3 - EU PPP market per Member State from 1990 to 2016 180 160 140 120 100 80 60 40 20 Number of projects 1 200 1 100 1 000 900 800 700 600 500 400 300 200 100 Value of projects in billion euro Number of projects Value of projects (in billion euro) 00 Value (EUR billion) Number of projects Source: ECA based on information provided by EPEC.
PPP a finanční prostředky EU 9. 
PPPs and EU funds 9.
Projekty, které kombinují finanční prostředky EU se soukromými finančními zdroji, se nazývají PPP využívající kombinovaných zdrojů. 
PPP projects that combine EU funds with private financing resources are called blended PPPs.
Kombinováním finančních prostředků EU v PPP může veřejný sektor učinit projekt dostupnějším díky snížení požadované výše financování. 
By blending EU funds in a PPP, the public sector can make a project more affordable by lowering the required financing levels.
Již nějakou dobu se projevuje tendence zajistit větší pákový efekt veřejných finančních prostředků ve vztahu k soukromému financování prostřednictvím PPP. 
There has been a tendency towards a more intensive leverage of public funds with private finance through PPPs.
Význam PPP například zdůrazňuje strategie Evropa 20209. 
For instance, the Europe 20209 strategy highlights the importance of PPPs.
9 inovačních nástrojů k financování nezbytných investic jedním z klíčových prvků, na něž se Evropa musí zaměřit, aby dosáhla cílů strategie Evropa 2020. 
According to the strategy, leveraging financial means by combining private and public finance and creating innovative instruments to finance the needed investments is one of the key aspects Europe must pursue in order to accomplish its objectives for Europe 2020.
Komise v bílé knize o dopravě z roku 201110 vybízí členské státy mimo jiné k tomu, aby více využívaly PPP, a zároveň uznává, že tento mechanismus není vhodný pro všechny projekty. 
The 2011 Commission White Paper on Transport10, amongst others, encourages Member States to use more PPPs, while recognising that not all projects are suitable for this mechanism.
Dále si je vědoma, že finanční nástroje mohou podporovat financování PPP ve větším měřítku. 
Furthermore, it recognises that financial instruments can support PPPs financing on a bigger scale.
Ve víceletém finančním rámci na období 2014–2020 Komise věnovala zvýšenou pozornost intenzivnějšímu zvyšování pákového efektu veřejných prostředků ve vztahu k soukromému financování a úloze, jakou v této souvislosti mohou hrát PPP. 
In the 2014-2020 multi-annual financial framework the Commission has given increased consideration to the more intensive leverage of public funds with private funds and to the role, PPPs can play in that respect.
V nařízení o společných ustanoveních na období 2014–2020 i v nařízení o Nástroji pro propojení Evropy11 se na PPP nahlíží jako na potenciálně účinný prostředek realizace infrastrukturních projektů, který umožní dosáhnout cílů veřejné politiky kombinováním různých forem veřejných a soukromých zdrojů. 
In both the Common Provisions Regulation (CPR) for the 2014-2020 period and the CEF regulation11, PPPs are viewed as a potentially effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of public policy objectives by bringing together different forms of public and private resources.
Nařízení o Evropském fondu pro strategické investice (EFSI), přijaté v roce 2015, také předpokládá využití široké škály finančních produktů s cílem mobilizovat soukromé investice. 
The European Fund for Strategic Investments (EFSI) regulation adopted in 2015 also envisages the use of a wide range of financial products with a view to mobilise private investments.
EFSI lze využít také na podporu PPP12. 
EFSI can also be used to support PPPs12.
Při shromažďování údajů o PPP podporovaných EU pro tento audit (duben 2016) jsme v období 2000-2014 identifikovali 84 projektů PPP využívajících kombinovaných zdrojů, KOM(2011) 144 v konečném znění ze dne 28. března 2011, „Bílá kniha: Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“, s. 28. 
Communication from the Commission - EUROPE 2020 A strategy for smart, sustainable and inclusive growth - COM (2010) 2020 final. COM(2011) 144 final of 28 March 2011, ŇWhite Paper: Roadmap to a Single European Transport Area-Towards a competitive and resource efficient transport systemÓ, p.
67/2010 (Úř. věst. L 348, 20.12.2013, s. 129). Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1017 ze dne 25. června 2015 o Evropském fondu pro strategické investice, Evropském centru pro investiční poradenství a Evropském portálu investičních projektů a o změně nařízení (EU) č. 
28. Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 establishing the Connecting Europe Facility, amending Regulation (EU) No 913/2010 and repealing Regulations (EC) No 680/2007 and (EC) No 67/2010 (OJ L 348, 20.12.2013, p.
17 10 11 12 18 přičemž celkové náklady na projekty činily 29,2 miliardy EUR a příspěvek EU 5,6 miliardy EUR. 
When collecting data on EU-supported PPPs for this audit (April 2016), we identified 84 blended PPP projects, with a total project cost of 29.2 billion euro and an EU contribution of 5.6 billion euro, for the 2000-2014 period.