natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Účetní dvůr doporučuje, aby: a) Komise vytvořila podmínky pro účelné, efektivní a hospodárné využívání prostředků EU. 
The Court recommends that: (a) The Commission should put in place the conditions for an effective, efficient and economical use of EU funds.
Měla by vypracovat podrobné posouzení potřeb a popsat v něm dosavadní pokrok programů, činnosti, které je ještě třeba vykonat, a celkový plán financování, v němž budou určeny zdroje financování. 
It should establish a detailed needs assessment showing the progress of the programmes so far, the activities still to be performed and an overall financing plan identifying the funding sources.
Než budou vynaloženy další výdaje, měla by Komise analyzovat dostupné zdroje a očekávané přínosy. 
Before further spending takes place, the Commission should analyse the resources available and the expected benefits.
Díky této analýze by měly být cíle uvedeny do souladu s poskytnutým rozpočtem a měly by být stanoveny smysluplné ukazatele výkonnosti, které lze následně dle potřeby sledovat a vykazovat. Pokud se EU rozhodne poskytovat v příštím víceletém finančním rámci další finanční pomoc, jak to navrhuje Komise, tato podpora by měla být založena na předběžném (ex ante) hodnocení přidané hodnoty takové intervence pro EU. 
This should lead in turn to objectives being aligned with the budget made available and to the establishment of meaningful performance indicators which can subsequently be monitored and reported on as necessary. (b) Should the EU decide, as proposed by the Commission, to provide further financial assistance in the next multiannual financial framework, this support should be made conditional upon an ex ante evaluation of the EU added value of such intervention, identifying the specific activities to be financed through the EU budget and taking account of other funding facilities such as Structural Funds.
16/2011 – Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy 8 ÚVOD ZÁKLADNÍ INFORMACE 1. 
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges 8 INTRODUCTION BACKGROUND 1.
Vyřazení z provozu je závěrečnou fází v životním cyklu jaderné elektrárny, jejíž obvyklá životnost je 30 až 40 let a až 60 let u nejnovějších zařízení (viz příloha I). 
Decommissioning is the final step in the life-cycle of a nuclear power plant, whose lifetime is typically 30–40 years, and up to 60 years for the newest installations (see Annex I).
Vyřazování jaderných zařízení z provozu zahrnuje přípravné činnosti před konečným odstavením (jako je vypracování plánu vyřazování z provozu, příprava dokumentace potřebné pro získání povolení a projekty infrastruktury pro nakládání s odpady) a veškeré činnosti po odstavení reaktorů, jako je odstranění vyhořelých palivových článků, dekontaminace, demontáž anebo demolice jaderných zařízení, uložení radioaktivního odpadu a ekologická obnova kontaminovaného místa. 
Decommissioning covers preparatory activities prior to the final shutdown (such as elaboration of a decommissioning plan, preparing the licensing documentation and waste infrastructure projects) and all activities after the reactors are shut down, like the removal of spent fuel elements, the decontamination, dismantling and/or demolition of the nuclear installations, the disposal of remaining radioactive waste materials and the environmental restoration of the contamined site.
Vyřazování jaderných zařízení z provozu končí, když je ukončena jeho regulační kontrola a jsou zrušena radiologická omezení. 
The decommissioning process ends when the installation is released from any regulatory control and radiological restriction.
Při vyřazování jaderných zařízení z provozu vzniká velké množství materiálu. 
The decommissioning process produces large volumes of material.
Jeho odstranění jako odpadu s sebou nese velmi významné environmentální a finanční náklady1. 
Their disposal as waste has very significant environmental and financial costs1.
Proto se podle zásady „znečišťovatel platí“ a v souladu s dohodnutou mezinárodní praxí doporučuje, aby provozovatel zařízení zajistil dostupnost přiměřených finančních zdrojů na bezpečné vyřazení z provozu před tím, než bude příslušné jaderné zařízení trvale odstaveno. 
This is why, on the basis of the ‘polluter pays principle’ and according to agreed international practice, it is recommended that, by the time a nuclear installation has been permanently shut down, its operators should ensure the availability of adequate financial resources for safe decommissioning.
Tyto zdroje by měly pokrýt všechny stránky vyřazování jaderných zařízení z provozu, od technického vyřazení až po nakládání s odpady. 
These resources should aim to cover all aspects of decommissioning, from the technical decommissioning of the installation to waste management.
Pokud se během vyřazování ukáže, že projekt je nákladnější, než uváděly schválené odhady nákladů, dodatečné výdaje by měl uhradit provozovatel2. 
If, during implementation, the decommissioning project proves to be more expensive than the approved cost estimate, the operator should cover the additional expenses2.
V případě předčasného odstavení se země musejí vyrovnat se sociálními, hospodářskými a finančními následky. 
In the event of an early closure, countries face further social, economical and financial consequences.
Ty jsou způsobeny především poklesem předpokládané výroby a prodeje elektřiny a potřebou financovat alternativní zdroje. 
This is essentially due to a fall in the expected production and sale of electricity and the need to fund alternative sources.
1 Podle Komise činí částka potřebná k provedení asanace lokality jaderné elektrárny v souvislosti s vyřazením z provozu jednoho reaktoru asi 10 až 15 % původních investičních nákladů (viz KOM(2004) 719 ze dne 26. října 2004 – Zpráva Evropské komise o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných elektráren z provozu). 
1 According to the Commission, the amount needed to rehabilitate the site for a nuclear plant is around 10%to15%oftheinitial investment cost for each reactor to be decommissioned (See COM(2004) 719 final of 26 October 2004 — Report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear power plants).
2 Viz body 3, 4, a 13 doporučení Komise 2006/851/Euratom ze dne 24. října 2006 o správě finančních zdrojů na vyřazování jaderných zařízení z provozu a nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivními odpady (Úř. věst. L 330, 28.11.2006, s. 31). 
2 Seeparagraphs3,4and13of Commission Recommendation 2006/851/Euratom of 24 October 2006 on the management of financial resources for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste (OJ L 330, 28.11.2006, p. 31).
V červenci 2003 bylo v interinstitucionálním prohlášení Evropského parlamentu, Rady a Komise zdůrazněno, že na činnosti související s vyřazováním jaderných zařízení z provozu a nakládáním s odpady je třeba vyčlenit přiměřené zdroje (viz Úř. věst. L 176, 15.7.2003, s. 56). 
In July 2003, an interinstitutional statement by the European Parliament, the Council and the Commission highlighted the need for adequate financial resources for decommissioning and waste management activities (See OJ L 176, 15.7.2003, p. 56).
Viz též technický dokument Mezinárodní agentury pro atomovou energii (MAAE) č. 
See also International Atomic Energy’s (IAEA) Technical Document No 1476 on the Financial Aspects of Decommissioning (http:// www-pub.iaea.org/MTCD/ publications/PDF/te_1476_web. pdf ).
Vyřazování jaderných reaktorů z provozu bude v příštích letech stále důležitějším tématem. 
The decommissioning of nuclear reactors will be an increasingly important issue in the years ahead.
V Evropě je rostoucí počet jaderných elektráren, u kterých již vyřazování z provozu probíhá nebo k němu v krátkodobém či střednědobém výhledu dojde. 
There is a growing number of nuclear plants across Europe that are already being decommissioned or will be in the short/mid term.
Ke konci června 2011 se v Evropské unii nacházelo 220 jaderných reaktorů. 
At the end of June 2011, there were 220 nuclear reactors in the European Union.
Jak ukazuje diagram 1, 77 z těchto reaktorů bylo odstaveno a většina z nich byla vyřazována z provozu. 
As shown in Figure 1, 77 of these reactors had been shut down and most of them were under decommissioning.
Kromě toho bude muset být do roku 2025 odstavena třetina ze 143 reaktorů provozovaných ve 14 členských státech EU3. 
Also, around one third of the 143 reactors operating in 14 EU Member States will need to be shut down by 20253.
Konečně, je možné, že členské státy a provozovatelé jaderných zařízení se budou muset vyrovnat s předčasným odstavením dalších elektráren v důsledku „zátěžových testů“, kterým mají být jaderné reaktory do konce roku 2011 podrobeny4. 
Finally, it is possible that Member States and nuclear operators will have to face the early closure of further plants as a result of the ‘stress tests’ to be undertaken on nuclear reactors by the end of 20114.
3 KOM(2007) 794 v konečném znění ze dne 12. prosince 2007, s. 10 – Druhá zpráva o využívání finančních zdrojů určených na vyřazování jaderných zařízení z provozu a na nakládání s vyhořelým palivem a radioaktivním odpadem. 
3 See COM(2007) 794 final of 12 December 2007, p. 10 — Second report on the use of financial resources earmarked for the decommissioning of nuclear installations, spent fuel and radioactive waste.
4 Po nehodě v jaderné elektrárně Fukušima Daiči v březnu 2011 Evropská rada rozhodla, že je třeba prověřit bezpečnost všech jaderných elektráren v EU na základě komplexního a transparentního vyhodnocení rizika a bezpečnosti („zátěžové testy“). 
4 Following the incident at the nuclear power plant of Fukushima Daiichi in March 2011, the European Council decided that the safety of all EU nuclear plants should be reviewed following a comprehensive and transparent risk and safety assessment (‘stress tests’).
Evropská rada se usnesla, že na základě zprávy Komise posoudí první nálezy do konce roku 2011 (viz závěry předsednictví ze dne 24.–25. března 2011, bod 31). 
The European Council resolved to assess initial findings by the end of 2011, based on a report from the Commission (see Presidency Conclusions 24–25 March 2011, paragraph 31).
9 DIAGRAM 1 JADERNÉ REAKTORY V EU K ČERVNU 2011 Demontováno: 2 reaktory Bezpečný kryt: 3 reaktory EU celkem: 220 reaktorů Probíhá vyřazování z provozu: 72 reaktorů Zdroj: Informační systém o energetických reaktorech Mezinárodní agentury pro atomovou energii. 
9 FIGURE 1 NUCLEAR POWER REACTORS IN THE EU AS AT JUNE 2011 Dismantled: 2 reactors Safe enclosure: 3 reactors EU Total: 220 reactors Under decommissioning: 72 reactors Source: International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System.
16/2011 – Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy V provozu: 143 reaktorů 
Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges In operation: 143 reactors
10 FINANČNÍ POMOC EU NA PODPORU VYŘAZOVÁNÍ JADERNÝCH ZAŘÍZENÍ Z PROVOZU V BULHARSKU, LITVĚ A NA SLOVENSKU 5. 
EU FINANCIAL ASSISTANCE TO SUPPORT NUCLEAR DECOMMISSIONING IN BULGARIA, LITHUANIA AND SLOVAKIA 5.
Nehoda v Černobylu v roce 1986 a její přeshraniční dopad poukázaly na celosvětový význam jaderné bezpečnosti. 
The Chernobyl accident in 1986 and its cross-border impact highlighted the global importance of nuclear safety.
Tato událost vyvolala všeobecné obavy týkající se provozu nemodernizovatelných jaderných reaktorů ve střední a východní Evropě. 
This event generated broad concern with regard to the operation of non-upgradeable nuclear reactors in central and eastern Europe.
V zájmu zvýšení jaderné bezpečnosti se tudíž mezinárodní společenství a zejména Evropská unie rozhodly poskytovat od počátku 90. let 20. století několika zemím v různých podobách finanční pomoc5. 
Hence, with a view to increasing nuclear safety, the international community, and the European Union in particular, decided, from the early 1990s, to provide various forms of financial assistance to several countries5.
V rámci jednání o vstupu do Evropské unie se Bulharsko, Litva a Slovensko zavázaly předčasně odstavit a následně vyřadit z provozu osm reaktorů (viz diagram 2). 
In the framework of the accession negotiations to the European Union, Bulgaria, Lithuania and Slovakia committed themselves to the early closure and subsequent decommissioning of eight reactors (see Figure 2).
5 Hlavními nástroji financování EU byly programy TACIS (z něhož se poskytuje pomoc partnerským státům ve východní Evropě a střední Asii) a program PHARE (z něhož se podporuje finanční a technická spolupráce s kandidátskými zeměmi střední a východní Evropy). 
5 The main vehicles for EU funding were the TACIS programme (providing technical assistance to the partner States in eastern Europe and central Asia) and the PHARE programme (supporting financial and technical cooperation with the candidate central and eastern European countries).
Tuto pomoc čerpala řada zemí (Bulharsko, Česká republika, Maďarsko, Litva, Rumunsko, Slovensko, Slovinsko, Arménie, Kazachstán, Rusko a Ukrajina). 
A number of countries benefited from this assistance (Bulgaria, Czech Republic, Hungary, Lithuania, Romania, Slovakia, Slovenia, Armenia, Kazakhstan, Russia and Ukraine).
Účetní dvůr informoval o využívání těchto fondů ve zvláštní zprávě č. 25/98 (Úř. věst. C 35, 9.2.1999, s. 1). 
The Court reported on the use of these funds in its Special Report No 25/98 (OJ C 35, 9.2.1999, p. 1).
DIAGRAM 2 Jaderná elektrárna Blok (a typ) reaktoru Zahájení komerčního provozu Datum teoretického uzavření (dle konstrukce) Datum skutečného uzavřeni (v souladu s dohodou) Konec vyřazování z provozu (současný odhad) Kozloduj (Bulharsko) Blok 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Blok 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Blok 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Blok 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Litva) Blok 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Blok 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Jaslovské Bohunice V1 (Slovensko) Blok 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Blok 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 JADERNÉ ELEKTRÁRNY, NA NĚŽ SE VZTAHUJE PŘEDČASNÉ ODSTAVENÍ Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě informačního systému o energetických reaktorech Mezinárodní agentury pro atomovou energii a technické dokumentace shromážděné během auditu. Zvláštní zpráva č. 16/2011 – Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy 
10 FIGURE 2 Nuclear power plant Reactor unit (and type) Start of commercial operation Theoretical closure date (as per design) Actual closure date (in line with agreement) End of decommissioning (current forecast) Kozloduy (Bulgaria) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1974 2004 2002 2035 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1975 2005 2002 2035 Unit 3 (VVER 440 / 230) 1981 2011 2006 2035 Unit 4 (VVER 440 / 230) 1982 2011 2006 2035 Ignalina (Lithuania) Unit 1 (RBMK 1500) 1984 2013 2004 2029 Unit 2 (RBMK 1500) 1987 2017 2009 2029 Bohunice V1 (Slovakia) Unit 1 (VVER 440 / 230) 1980 2008 2006 2025 Unit 2 (VVER 440 / 230) 1981 2010 2008 2025 NUCLEAR PLANTS SUBJECT TO EARLY CLOSURE Source: European Court of Auditors, on the basis of the International Atomic Energy Agency’s Power Reactor Information System and the technical documentation gathered during the audit. Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges
EU si byla vědoma skutečnosti, že vzhledem k tomu, jak významný bude úbytek výrobní kapacity, představuje tento závazek pro příslušné země mimořádnou zátěž. 
The EU recognised that, given the significant proportion of production capacity loss, this commitment represented an exceptional burden for the countries concerned.
Aby jim tedy pomohla tento závazek splnit, rozhodla se poskytnout jim finanční příspěvek s dvojím cílem: a) podpořit přijímající země při vyřazování jejich odstavených jaderných reaktorů z provozu (opatření na vyřazování z provozu); b) přispět k řešení následků předčasného odstavení (opatření na zmírnění následků). 
Therefore, in order to help them meet this commitment, the EU decided to provide a financial contribution with the twofold objective of: (a) supporting recipient countries’ efforts to decommission their closed nuclear reactors (‘decommissioning meas-ures’); and (b) contributing towards addressing the consequences of the early closure (‘mitigation measures’).
Režim financování navržený Komisí nebyl podroben komplexnímu hodnocení ex ante6. 
The funding scheme put forward by the Commission did not benefit from a comprehensive ex ante evaluation6.
Financování mělo být k dispozici jako obecný příděl na základě skutečných platebních potřeb a absorpční schopnosti přijímajících zemí. 
Funding was to be available as a general allocation, based on beneficiary countries’ actual payment needs and absorption capacity.
Programy byly koncipovány jako podpora obecně vymezených priorit: vyřazování jaderných zařízení z provozu, obnovy životního prostředí, modernizace konvenční výrobní kapacity a jejího využití jako náhrady, dalších následných opatření přispívajících k modernizaci výroby, přenosu a distribuce energie a také bezpečnosti dodávek energie a zlepšování energetické účinnosti. 
The programmes were set to support broadly defined priorities: decommissioning, environmental upgrading, modernisation and replacement of conventional generating capacity, other consequential measures contributing to modernisation of energy production, transmission and distribution and to securing energy supply and improving energy efficiency.
Celkové náklady na tyto priority a jejich poměrná důležitost, podíl EU na nákladech a časové vymezení intervence EU stanoveny nebyly. 
The total cost and the relative importance of these priorities, the EU‘s share of it and time limits for EU intervention were not defined.
Pro každý finanční rámec byla stanovena horní hranice dostupného financování7. 
Ceilings on funding available were set for each financial framework7.
6 Podle předpisů EU musí uvolnění zdrojů EU předcházet hodnocení, aby výsledný přínos byl v poměru k vynaloženým zdrojům (viz nařízení Rady (ES, Euratom, ESUO) č. 2333/95 ze dne 18. září 1995, kterým se mění finanční nařízení ze dne 21. prosince 1977, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 240, 7.10.1995, s. 1); viz též čl. 
6 It is an EU legal requirement that the mobilisation of EU resources must be preceded by an evaluation to ensure that the resultant benefits are in proportion to the resources applied (see Council Regulation (EC, Euratom, ECSC) No 2333/95 of 18 September 1995 amending the Financial Regulation of 21 December 1977 applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 240, 7.10.1995, p.
4 nařízení Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství (Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1). 
1); see also Article 27(4) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 of 25 June 2002 on the Financial Regulation applicable to the general budget of the European Communities (OJ L 248, 16.9.2002, p.
7 V dokumentu „Rozpočet – Evropa 2020“, část I, KOM(2011) 500 v konečném znění ze dne 29. června 2011, Komise navrhuje, aby EU pokračovala ve finanční podpoře vyřazování jaderných zařízení z provozu na období 2014–2020 (okruh Inteligentní růst zaměřený na začlenění). 
1). 7 In its document ‘A Budget For Europe 2020’, Part I, COM(2011) 500 final of 29 June 2011, the Commission proposes the continuation of the EU financial support for decommissioning for the period 2014–20 (Heading — Smart and inclusive growth).
16/2011 – Finanční pomoc EU na vyřazování jaderných elektráren z provozu v Bulharsku, Litvě a na Slovensku: dosažené výsledky a budoucí výzvy DIAGRAM 3 ROZDĚLENÍ PODPORY EU PODLE PROGRAMŮ ČERPÁNÍ A ŘÍZENÍ FINANČNÍ PODPORY EU 9. 
11 Special Report No 16/2011 – EU Financial assistance for the decommissioning of nuclear plants in Bulgaria, Lithuania and Slovakia: Achievements and Future Challenges FIGURE 3 BREAKDOWN OF EU SUPPORT BY PROGRAMME UTILISATION AND MANAGEMENT OF EU FINANCIAL ASSISTANCE 9.
Jak ukazuje diagram 3, financování EU na období 1999–2013 dosáhlo celkem 2 850 milionů EUR. 
As shown in Figure 3, total EU funding amounts to 2 850 million euro for the 1999–2013 period.
K 31. prosinci 2010 Komise přidělila na závazky přes 70 % finančního příspěvku EU (čili 2 066 milionů EUR). 
At 31 December 2010, the Commission had committed over 70 % of the EU financial contribution (or 2 066 million euro).
Platby dodavatelům činily 1 030 milionů EUR, což představuje téměř polovinu částek přidělených na závazky8. 
Payments to contractors stood at 1 030 million euro, representing almost half of committed amounts8.
Z této částky připadlo asi 60 % na opatření na vyřazování z provozu a 40 % na opatření na zmírnění následků. 
Out of this amount, some 60 % and 40 % respectively went to decommissioning and mitigation measures.
Přehled finančních toků programů obsahuje příloha II. 
An overview of the programmes’ financial flows is presented in Annex II.
V souladu s příslušnými předpisy9 pověřila Komise řízením většiny (83 %) finanční pomoci EU v rámci programů pro jednotlivé země Evropskou banku pro obnovu a rozvoj (EBRD), která projekty v oblasti jaderné bezpečnosti a finanční nástroje pro vyřazování jaderných zařízení z provozu řídila od počátku 90. let 20. století. 
In line with the relevant provisions9, the Commission delegated the management of most (83 %) of the EU financial assistance for the country programmes to the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD) which had managed nuclear safety projects and decommissioning facilities since the early 1990s.
Za tímto účelem zřídila Komise spolu s některými evropskými zeměmi v roce 2001 tři mezinárodní fondy na podporu vyřazení z provozu10. 
To this end, together with some European countries, three International Decommissioning Support Funds were set up in 200110.
Mezi přijímajícími zeměmi, EBRD a dárci prostředků (viz pozn. pod čarou č. 10) byla podepsána rámcová dohoda. 
A Framework Agreement was signed between the recipient countries, the EBRD and the fund donors (see footnote 10).
8 Komise rozpočtové prostředky vyčleňuje na zvláštní účely podle jednotlivých dohod podepsaných se zprostředkovatelskými subjekty (případně s příjemci) tak, že schvaluje jednotlivé závazky. 
8 The Commission earmarks appropriations to the specific agreements signed with the intermediary bodies (or, in some cases, with the beneficiaries) through the authorisation of individual commitments.
Na tomto základě se následně schvalují platby zprostředkovatelským subjektům, které pak tyto zdroje přidělují na konkrétní projekty a zakázky. 
Payments are subsequently authorised on this basis to intermediary bodies, which then allocate these resources to specific projects and contracts.
Zprostředkovatelské subjekty nakonec zdroje vyplácejí dodavatelům. 9 Finanční nařízení (ES, Euratom) č. 
Ultimately, the resources are disbursed by the intermediary bodies to the contractors.
1605/2002 (viz články 53–57) stanoví, že Komise může úkoly plnění rozpočtu delegovat. 
9 The Financial Regulation No 1605/2002 (see Articles 53 to 57) provides that subject to certain conditions, the Commission may delegate its implementation tasks.
Smlouvy o přistoupení a příslušné nařízení Rady také konkrétně stanoví, že Komise tak může učinit. 
Moreover, the Accession Treaties and the relevant Council Regulations provide specifically that the Commission could do this.
10 Hlavnímdárcemtěchto tří mezinárodních fondů na podporu vyřazení z provozu je EU (96 % celkové částky). 
10 TheEUisthemaincontributor to the three International Decommissioning Support Funds (96 % of the total).
Další evropští dárci přispěli 60 miliony EUR. 
Other European donors have contributed 60 million euro.