natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Připomínky 70 118 V Německu, na Maltě a v České republice (kde poměr setrvává pod prahovou hodnotou) byl nárůst v období 2008–2015 mírný (4,4 procentních bodů na Maltě, 6,4 procentních bodů v Německu a 12,8 procentních bodů v České republice) a nyní se poměr snižuje. 
Observations 70 118 In Germany, Malta and the Czech Republic (where it remains under the thresh‐ old), the increase over the 2008‐2015 period was moderate (4.4 percentage points in Malta, 6.4 percentage points in Germany and 12.8 percentage points in the Czech Republic) and the ratio is now on a downward path.
Kypr se musel vyrovnat s bezprecedentní bankovní krizí a v letech 2008 až 2015 zaznamenal nárůst poměru dluhu k HDP o 61,4 procentních bodů, přičemž nejvýraznější vzestup nastal v letech 2008 až 2013 (z 45,3 % na 102,2 %). 
Cyprus has had to cope with an unprecedented banking crisis and experienced an increase of 61.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio from 2008 to 2015, with the sharp‐ est rise coming between 2008 and 2013 (from 45.3 % to 102.2 %).
Od roku 2013, kdy byl zařazen do programu finanční pomoci, dynamika dluhu zpomalila a poměr se stabilizoval v roce 2014 (107,5 %) a 2015 (106,7 %). 
However, since 2013, when it was placed under a programme of financial assistance, the debt dynamics have eased, and the ratio stabilised in 2014 (107.5 %) and 2015 (106.7 %).
A v neposlední řadě Francie i Itálie zaznamenaly v období 2008–2015 trvalý růst svého poměru dluhu k HDP ve výši přibližně 30 procentních bodů. 
Finally, both, France and Italy experienced a continuous increase of around 30 percentage points in their debt‐to‐GDP ratio over the 2008‐2015 period.
119 Hybnými silami dynamiky dluhu jsou primární saldo54, efekt sněhové koule55 a vnitřní dynamika dluhu56. 
119 The drivers behind debt dynamics are the primary balance54, the snowball ef‐ fect55 and the stock‐flow adjustment56.
Vývoj poměru dluhu k HDP lze tudíž rozčlenit podle příslušného dopadu těchto tří hybných sil. 
The evolution of the debt‐to‐GDP ratio can therefore be broken down by the respective impact of those three drivers.
Obrázek 12 uvádí toto členění a rámeček 12 nabízí hlubší analýzu členění a dynamiky dluhu u členských států ve vzorku. 
Figure 12 shows that breakdown, and Box 12 provides a deeper analysis of the breakdown and of the debt dynamics for the Member States in the sample.
120 Z výše uvedené analýzy plyne, že rámec postupu při nadměrném schodku je při udržování přiměřené výše dluhu potenciálně účinný. 
120 The analysis in Box 12 suggests that the EDP framework is potentially effective at keeping debt at bay.
Vysoká výchozí úroveň dluhu (jako v Itálii) však může účinnost postupu pro udržení kontroly nad poměrem dluhu k HDP poškodit, stejně jako neochota členského státu (například Francie) provádět doporučení k postupu při nadměrném schodku a zajišťovat fiskální kázeň. 
However, a high initial level of debt (as in Italy) may hamper the effectiveness of the procedure in keeping the debt‐to‐GDP ratio under con‐ trol, as may the reluctance of a Member State (e.g. France) to implement the EDP recommendations and ensure fiscal discipline.
121 Italský dluh nadále narůstal, i přes snahy o fiskální kázeň (jak dokládá kladná průměrná hodnota ročního primárního salda za období ve výši +1,1 %), a to kvůli významnému efektu sněhové koule, který vyplýval z kombinace velkého výchozího dluhu, nízkého nebo záporného nominálního růstu HDP a epizod vysokých úrokových sazeb. 
121 Italian debt continued to increase, in spite of efforts towards fiscal discipline (as illustrated by a positive annual primary balance of +1.1 % on average over the period), owing to a significant snowball effect resulting from a combination of a large initial stock of debt, low or negative nominal GDP growth and episodes of high interest rates.
Francouzský poměr dluhu k HDP se i přes poměrně nízkou výchozí úroveň zvýšil v důsledku nedostatečné rozpočtové kázně, jak dokládá nedostatečné zlepšování rozpočtových ukazatelů (viz obrázek 10) a značně záporné primární saldo (v průměru za období – 2,7 %). 
France’s debt‐to‐GDP ratio increased despite a moderate initial level due to a lack of budgetary discipline, as illustrated by insufficient improvement in the budgetary indicators (see Figure 10) and by a significant negative primary balance (‐2.7 % on average over the period).
54 Primární saldo je rozpočtové saldo snížené o platby úroků z veřejného dluhu. 
54 The primary balance is the budget balance net of interest payments on general government debt.
Primární saldo uvádí (kladnou nebo zápornou) hodnotu nového dluhu, který vládní instituce vytvořily, a lze je tudíž považovat za ukazatel fiskální kázně. 
The primary balance indicates the (positive or negative) amount of new debt created by the government and can thus be considered an indicator of fiscal discipline.
55 Efekt sněhové koule je účinek na akumulaci veřejného dluhu vyplývající z rozdílu mezi úrokovou sazbou hrazenou z veřejného dluhu a nominální mírou růstu HDP. 
55 The snowball effect is the effect on public debt accumulation arising from the differential between the interest paid on public debt and the nominal GDP growth rate.
Je-li úroková sazba vyšší než nominální míra růstu HDP, vyvolá efekt sněhové koule nárůst poměru dluhu k HDP. 
If the interest rate is higher than the nominal rate of GDP growth, the snowball effect will induce an increase in the debt‐to‐GDP ratio.
V zásadě musí vládní instituce ke stabilizaci poměru dluhu k HDP dosáhnout primárního salda, které vyváží efekt sněhové koule. 
In principle, to stabilise the debt‐to‐GDP ratio the government has to achieve a primary balance that offsets the snowball effect.
56 Vnitřní dynamika dluhu seskupuje všechny změny veřejného dluhu, které nelze vysvětlit schodkem. 
56 The stock‐flow adjustment groups all changes in public debt that cannot be explained by the deficit.
Zahrnuje změny (akumulaci a prodej) finančních aktiv, změny hodnoty dluhu denominovaného v cizí měně a různé statistické úpravy. 
It includes changes (accumulation and sales) in financial assets, changes in the value of debt denominated in foreign currency and sundry statistical adjustments.
Připomínky 71 Rozklad růstu veřejného dluhu (v procentních bodech) 2008–2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 Itálie Primární saldo 61,4 6,9 31,7 - 7,8 30,8 0,8 28,3 8,3 19,2 12,5 2,6 - 8,8 6,4 16,6 26,4 18,4 4,6 12,5 - 4,3 8.3 12,8 4,4 0,3 5,8 -1,7 Německo Efekt sněhové koule Kypr Česká republika Malta Francie Vnitřní dynamika dluhu Změny poměru dluhu k HDP Zdroj: EÚD, na základě databáze AMECO (poslední aktualizace 5. května 2015). 
Observations 71 Decomposition of the growth of public debt percentage points 2008‐2015 70 60 50 40 30 20 10 0 -10 61.4 6.9 31.7 - 7.8 30.8 0.8 28.3 8.3 19.2 12.5 2.6 - 8.8 6.4 16.6 26.4 18.4 4.6 12.5 - 4.3 8.3 12.8 4.4 0.3 5.8 -1.7 Italy Primary balance Germany Snowball effect Cyprus Czech Republic Malta France Stock-flow adjustment Debt-to-GDP variation Source: ECA, based on AMECO (last update 5 May 2015).
Obrázek 12 
Figure 12
Připomínky 72 Analýza vývoje veřejného dluhu v období 2008 až 2015 Na počátku finanční krize v roce 2008 dosahoval veřejný dluh Itálie 102,3 % HDP. 
Observations 72 Analysis of the evolution of public debt from 2008 to 2015 At the outset of the 2008 financial crisis, Italy’s public debt was 102.3 % of GDP.
V letech 2009 až 2015 se Itálie musela vyrovnat se složitou hospodářskou situací, což se odrazilo ve vysoké záporné produkční mezeře (v průměru –3,3 %) a v roční průměrné nominální míře růstu, která činila 0,0 %. 
From 2009 to 2015, Italy had to cope with a difficult economic situation, which was reflected in a strong negative output gap (‐3.3 % on aver‐ age) and a yearly average nominal growth rate of 0.0 %.
Ačkoli Itálie od roku 2009 zlepšila své strukturální saldo (viz obrázek 10), poměr dluhu k HDP vzrostl o 30,8 procentních bodů. 
Although Italy improved its structural balance from 2009 (see Figure 10), the debt‐to‐GDP ratio rose by 30.8 percentage points.
Dynamika dluhu vycházela zejména ze silného efektu sněhové koule, neboť primární saldo do značné míry vyrovnávalo vnitřní dynamiku dluhu (viz obrázek 12). 
The debt dynamics were mainly driven by a strong snowball effect, since the primary surplus broadly offset the stock‐flow adjustment (see Figure 12).
Efekt sněhové koule lze vysvětlit vysokým dluhem, slabým nominálním růstem a dopadem krize státního dluhu na úrokové sazby. 
The snowball effect can be explained by the high stock of debt, the weakness of nominal growth and the impact of the sovereign debt crisis on interest rates.
Poměr dluhu k HDP Francie v roce 2008 činil 68,1 %. 
France’s debt‐to‐GDP ratio was 68.1 % in 2008.
V období 2009–2015 Francie čelila méně závažnému hospodářskému poklesu než Itálie, s ročním nominálním růstem ve výši +1,3 % a průměrnou produkční mezerou ve výši –1,6 %. 
During the 2009‐2015 period France faced a less severe eco‐ nomic turndown than Italy, with annual nominal growth of +1.3 % and an average output gap of ‐1.6 %.
I přes nízkou počáteční výši dluhu a lepší cyklické podmínky Francie v daném období zaznamenala srovnatelný nárůst poměru dluhu k HDP (28,3 procentních bodů). 
Despite a lower initial level of debt and better cyclical conditions, France experienced a comparable increase in the debt‐to‐GDP ratio (28.3 percentage points) during the period.
Nárůst byl způsoben zejména (zhruba ze 2/3) nedostatečnou rozpočtovou kázní: v uvedeném období měla Francie roční primární schodek ve výši 2,7 %. 
The increase was mainly due (around 2/3) to a lack of budgetary discipline: during the period France ran an annual primary deficit of 2.7 %.
Zbývající 1/3 nárůstu lze vysvětlit efektem sněhové koule. 
The final 1/3 of the increase can be explained by the snowball effect.
V Německu v roce 2008 činil poměr dluhu k HDP 65,1 %. 
In Germany the debt‐to‐GDP ratio stood at 65.1 % in 2008.
V období 2009–2015 Německo těžilo z vyšší nominální roční míry růstu (2,4 %) než Francie a Itálie a nižší záporné produkční mezery (v průměru –1,1 %) a zaznamenalo nárůst svého poměru dluhu k HDP o 6,4 procentních bodů. 
Over the 2009‐2015 period Germany benefited from a higher nominal annual growth rate (2.4 %) than France and Italy and a less negative output gap (‐1.1 % on average) and experienced a rise of 6.4 percentage points in its debt‐to‐GDP ratio.
Lze to vysvětlit lepšími cyklickými podmínkami v kombinaci s prodlouženým obdobím fiskální konsolidace. 
This can be explained by better cyclical conditions combined with a protracted period of fiscal consolidation.
Primární saldo však jen částečně vyrovnávalo vnitřní dynamiku dluhu, která byla hlavní hnací silou nárůstu dluhu – omezenou úlohu hrál i efekt sněhové koule. 
However, the primary surplus only partially offset the stock‐flow adjustments that were the main driver of the increase in debt ‐ the snowball effect also playing a limited role.
Kypr měl v roce 2008 poměr dluhu k HDP ve výši 45,3 %. 
In 2008 Cyprus had a debt‐to‐GDP ratio of 45.3 %.
Ve zkoumaném období Kypr čelil hluboké krizi se záporným průměrným nominálním růstem (-1,0 %) a produkční mezerou ve výši –2,1 %. 
Over the period Cyprus faced a deep crisis, with negative average nominal growth (‐1.0 %) and an output gap of ‐2.1 %.
Nárůst jeho poměru dluhu k HDP o 61,4 procentních bodů (z 45,3 % v roce 2008 na 106,7 % v roce 2015) lze vysvětlit negativním dopadem všech faktorů: primárního salda (–18,4 procentních bodů), efektu sněhové koule (–26,4 procentních bodů) a vnitřní dynamiky dluhu (–16,6 procentních bodů). 
The increase of 61.4 percentage points (from 45.3 % in 2008 to 106.7 % in 2015) in its debt‐to‐GDP ratio can be explained by the negative impact of all the drivers: primary balance (‐18.4 percentage points), snowball effect (‐26.4 percentage points) and stock‐flow adjustment (‐16.6 percentage points).
Poměr dluhu k HDP v České republice se v období 2008–2015 zvýšil z 28,7 procentních bodů na 41,5 %, a zůstal tudíž pod prahovou hodnotou. 
The Czech Republic’s debt‐to‐GDP ratio increased from 28.7 % to 41.5 % between 2008 and 2015, and thus re‐ mained below the threshold.
V hospodářském prostředí charakterizovaném průměrným nominálním růstem ve výši 1,5 % a produkční mezerou ve výši –1,5 % lze nárůst dluhu (+12,8 procentních bodů) vysvětlit zejména primárním schodkem (–12,5 procentních bodů), přičemž vnitřní dynamika dluhu vyrovnávala efekt sněhové koule. 
In an economic environment characterised by average nominal growth of 1.5 % and an output gap of ‐1.5 %, the increase in debt (+12.8 percentage points) can mostly be explained by the primary deficit (‐12.5 percentage points), with the stock‐flow adjustment offsetting the snowball effect.
Malta měla v roce 2008 poměr dluhu k HDP ve výši 62,7 %. 
In 2008, Malta had a debt‐to‐GDP ratio of 62.7 %.
V období 2009–2015 země zaznamenala průměrný nominální růst o 4,6 % a průměrný nominální schodek –2,8 %. 
Over the 2009‐2015 period the country experienced average nominal growth of 4.6 % and an average nominal deficit of ‐2.8 %.
Poměr dluhu k HDP tudíž zůstal v podstatě stabilní a zaznamenal nárůst o 4,4 procentních bodů, který lze vysvětlit zejména vnitřní dynamikou dluhu. 
As a result its debt‐to‐GDP ratio essentially remained stable, with an increase of 4.4 percentage points that can mostly be explained by the stock‐flow adjustment.
Připomínky 73 122 Postup při nadměrném schodku stanoví možnost sankcí vůči členským státům eurozóny za špatnou rozpočtovou kázeň. 
Observations 73 122 The EDP provides for the possibility of sanctions against euro‐area Member States for poor budgetary discipline.
Sankce lze uložit formou zintenzivnění postupu, kdykoli posouzení Komise ukáže, že členský stát nepřijal účinná opatření k včasné nápravě svého nadměrného schodku. 
This can be done by stepping up the proce‐ dure whenever the Commission assessment shows that a Member State has failed to take effective action to correct its excessive deficit in time.
Sankce by rovněž mohly znamenat uložení pokuty až do výše 0,5 % HDP. 
Sanctions could also mean the imposition of a fine of up to 0.5 % of GDP.
123 Od svého zavedení však byl postup při nadměrném schodku zintenzivněn pouze jednou, a to v případě Belgie, a dosud nebyly uloženy žádné sankce. 
123 However, since its inception, the EDP has been stepped up only once, for Bel‐ gium, and no sanctions have been applied so far.
Dle našeho názoru to znamená riziko, že členské státy budou přesvědčeny, že uložení sankcí není pravděpodobné. 
In our view this entails the risk that Member States will believe that it is unlikely that sanctions will be imposed.
Takový pocit by narušil účinnost a důvěryhodnost postupu při nadměrném schodku. 
Such a perception would undermine the effectiveness and credibility of the EDP.
Ačkoli ukládání sankcí není skutečným cílem, je systém zbavený sankcí vlastně systémem, který spoléhá jen na morální přesvědčování, a v takovém případě – jestliže Komise nebude schopna přimět členské státy ke spolupráci – je postup při nadměrném schodku odsouzen k neúčinnosti. 
Indeed, although the imposition of sanctions is not the real aim, a system de‐ void of sanctions is one that relies on nothing more than moral suasion, in which case, unless the Commission can win the Member States’ cooperation, the EDP is bound to be ineffective.
Postup má omezený dopad i na zajišťování realizace doporučených strukturálních reforem 124 Strukturální reformy nejsou ani závazné, ani vymahatelné; je tudíž pravděpodobné, že je členské státy podřídí politickému programu své vlády. 
The procedure has also had limited impact on ensuring implementation of the recommended structural reforms 124 Structural reforms are neither binding nor enforceable; therefore Member States are likely to make them subject to their governments’ political agenda.
Komise nemůže jejich provádění ovlivnit ani posílit. V důsledku toho většina členských států ve vzorku dosáhla při plnění svých reformních cílů jen částečného nebo omezeného pokroku (viz příloha VIII). 
As a result, most of the Member States in the sample only made partial or limited progress towards their reform objectives (see Annex VIII).
Výsledek monitorování postupu při nadměrném schodku z hlediska provádění strukturálních reforem často spočíval jen v opakování doporučení Rady pro konkrétní země v jednotlivých letech. 
The outcome of EDP monitoring of the implementation of structural reforms often simply consisted in repeating the Council’s country‐specific recommendations from year to year.
125 Ze zemí v našem vzorku pouze Kypr dosáhl podstatného pokroku při provádění strukturálních reforem, jakmile souhlasil s programem finanční pomoci (duben 2013). 
125 Of the countries in our sample, only Cyprus made substantial progress in imple‐ menting structural reforms once it agreed to a financial assistance programme (April 2013).
Poslední dostupné posouzení ukazuje, že Kypr plně provedl většinu dohodnutých opatření, ačkoli s určitým zpožděním. Program podřídil Kypr pečlivějšímu a komplexnějšímu monitorování a přísnějším pravidlům prosazování. 
The latest available assessment shows that Cyprus has implemented the majority of the agreed measures in full, albeit with some delay. The pro‐ gramme placed Cyprus under closer and more comprehensive monitoring and stricter enforcement rules.
Připomínky 74 Kladná znamení – a výzva – do budoucnosti 126 Při představování svých návrhů na provádění „zprávy pěti předsedů“ (viz bod 4) Komise uznala, že rámec evropské správy hospodářských záležitostí „se v posledních letech prohloubil a rozšířil co do oblasti působnosti, ale v posledních letech nabyl rovněž na složitosti“57, a že při prvním přezkumu posíleného rámce „byly identifikovány některé oblasti, které jsou relevantní pro efektivitu daných nástro-jů“58. 
Observations 74 Positive signs ‐ and a challenge ‐ for the future 126 When presenting its proposals to implement the ‘Five Presidents’ Report’ (see paragraph 4), the Commission acknowledged that the framework of European economic governance ‘has deepened and widened in scope over the past years, but has also gained in complexity’57, and that a first review of the strengthened framework had ‘identified some areas for improvement, notably concerning transparency, complexity and predictability of policy making, which are relevant to the effectiveness of the tools’58.
Komise pak vyjádřila odhodlání „ plně a transparentně uplatňovat dostupné nástroje“ a vyjasnit a zjednodušit rámec, přičemž konečným cílem je zlepšit účinnost stávajících opatření. 
The Commission then expressed a commit‐ ment to pursuing ‘the full and transparent application of the available instruments and tools’, and to improving clarity and reducing complexity, with the ultimate aim of improving the effectiveness of the existing rules.
127 Návrhy považujeme za kladný vývoj a vyzýváme Komisi, aby své závazky důsledně dodržela. 
127 We consider the proposals a positive development and encourage the Commis‐ sion to abide resolutely by its commitments.
57 Tisková zpráva na adrese http://europa.eu/rapid/ press-release_IP-15-5874_ en.htm. 
57 Press release at http://europa. eu/rapid/ press‐release_IP‐15‐5874_ en.htm.
Závěry 75 a doporučení 128 Komise podnikla významné kroky k racionalizaci a zjednodušení způsobu, jakým využívá postup při nadměrném schodku jako nástroj lepší správy hospodářských záležitostí v celé EU, a to za stále složitějších podmínek. 
Conclusions and 75 recommendations 128 The Commission has taken significant steps towards rationalising and simplifying its use of the excessive deficit procedure as a tool for better economic govern‐ ance throughout the EU, in a context of increasing complexity.
Naposledy deklarovala závazek ke změně v oblastech, kde jsme v kontrolovaném období nalezli problémy: potřebu komplexního výhledu a větší jasnosti a transparentnosti, aby byla maximalizována účinnost rozsáhlých pravidel a pokynů. 
Most recently, it has stated a commitment to change in areas where we identified problems during the audited period: the need for a comprehensive outlook and for greater clarity and transparency to maximise the effectiveness of extensive rules and guidelines.
Pravidla jsou zavedena a provádění postupu při nadměrném schodku je na správné cestě, závazek Komise k dalším zlepšením však bude pro postup velmi prospěšný. 
The rules are in place, and implementation of the EDP is on the right track but will benefit greatly from the Commission’s commitment to further improvements.
129 Podrobnější závěry k oblastem provádění zahrnutým do auditu jsou spolu s konkrétními doporučeními uvedeny níže. 
129 More detailed conclusions on the areas of implementation covered by the audit are set out below, together with specific recommendations.
Eurostat Šetření údajů 130 Komise (Eurostat) od roku 2011 zlepšila své postupy posuzování kvality na úrovni zdrojů i procesů. 
Eurostat Examination of data 130 The Commission (Eurostat) has improved its quality assessment processes since 2011 at the level of both resources and procedures.
Normalizace a zvýšení počtu žádostí o informace umožnily účinněji analyzovat údaje v rámci postupu při nadměrném schodku. 
Standardising and increasing the number of requests for information has allowed EDP data to be more exten‐ sively analysed.
131 Účetní dvůr zjistil, že proces zkoumání statistických údajů není dokumentován dostatečně dobře pro potřeby snadného pochopení analýzy, která je základem posouzení kvality. 
131 The Court found that the process of examining statistical data is not sufficiently well‐documented for the analysis underlying quality assessments to be easily understood.
Kromě toho se opírá o údaje, které nejsou vždy úplné. 
In addition, it is based on data that are not always complete.
Mohlo by být také jasněji řečeno, jak se mají stávající pravidla a pokyny uplatňovat (viz body 47–51). 
It could also be made more explicit how the existing rules and guidelines are to be ap‐ plied (see paragraphs 47 to 51).
Závěry a doporučení 76 Doporučení 1 Komise (Eurostat) by měla lépe dokumentovat svou práci týkající se interních ověřování a zvýšit její transparentnost. 
Conclusions and recommendations 76 Recommendation 1 The Commission (Eurostat) should better document and enhance the transparen‐ cy of its work in relation to in‐house verifications.
Poskytlo by to řídicím a ostatním úředníkům jasnější přehled obsahu analýz. 
This would give management and other desk officers a clearer overview of the content of analyses.
Komise (Eurostat) by měla stanovit interní písemné postupy provádění analýz při posuzování kvality a měla by lépe posuzovat a dokumentovat interní ověřování údajů v oblastech, jako jsou vymezení sektoru vládních institucí a konkrétní transakce vládních institucí. 
The Commission (Eurostat) should establish internal written procedures guiding the work of analysis in the quality assessment and better assess and document its in‐house verification of data in areas such as the delimitation of the general government sector and specific government transactions.
Posouzení systémů kontroly 132 Komise (Eurostat) neposuzuje přiměřeně kontrolní systémy členských států s cílem zajistit, aby i přes své odlišné statistické systémy členské státy uplatňovaly jednotný přístup k sestavování údajů. 
Assessment of control systems 132 The Commission (Eurostat) does not adequately assess Member States’ control systems in order to ensure that, despite Member States’ having different statisti‐ cal systems, they apply a consistent approach to the compilation of data.
Kvůli nedostatku dokumentace týkající se zavedených systémů kontroly a dohledu pro oblast sestavování údajů nelze uplatnit přístup šetření kvality obdržených údajů opírající se o systémy (viz bod 55). 
Owing to the general absence of documentation on the supervisory and control systems in place for data compilation, it is not possible to implement a systems‐based ap‐ proach for examining the quality of the data received (see paragraph 55).