natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V rámečku 4 je vysvětleno, v čem může přeshraniční výměna lékařských předpisů a elektronické zdravotnické dokumentace pacientům pomoci. 
Box 4 explains how patients could benefit from cross-border exchanges of ePrescriptions and Electronic Patient Summaries.
Evropské referenční sítě pro vzácná onemocnění jsou ambiciózní novinkou, ale jejich udržitelnost se neprokázala 48 Aby Komise mohla členské státy účinně podporovat v rozvoji evropských referenčních sítí, musí vycházet z právního rámce a opírat se o soudržnou strategii a jasný plán. Komise neaktualizovala rámec pro opatření EU v oblasti vzácných onemocnění 49 Vývoj evropských referenčních sítí je součástí širší politiky EU v oblasti vzácných onemocnění, mezi jejíž prvky patří mimo jiné podpora rozvoje národních plánů v oblasti vzácných onemocnění, standardizovanější nomenklatura vzácných onemocnění a podpora výzkumu vzácných onemocnění. 
European Reference Networks for rare diseases are an ambitious innovation but their sustainability has not been demonstrated 48 For the Commission to effectively support the Member States in the development of the European Reference Networks, such support needs to be provided in the context of the legal framework, and with a coherent strategy and a clear roadmap. The Commission has not updated its framework for EU actions on rare diseases 49 The development of the European Reference Networks is part of the EU’s wider policy on rare diseases, which includes such elements as support for the development of national rare disease plans, improved standardisation of rare disease nomenclature and support for research on rare diseases.
Účelem sdělení Komise o vzácných onemocněních z roku 2008 bylo „podněcovat spolupráci mezi členskými státy a případně jim při jejich činnosti poskytovat podporu“. 
The Commission’s 2008 Communication on rare disease aimed to “encourage cooperation between the Member States and if necessary to lend support to their action”.
Cílem bylo vymezit „celkovou strategii Společenství na podporu členských států“34 při léčení vzácných 25 Rámeček 4 – Přeshraniční výměny Elektronické lékařské předpisy (Finsko a Estonsko) Když pacient s elektronickým předpisem vydaným ve Finsku přijde do lékárny v Estonsku, měla by lékárna zaregistrovat jeho identifikační číslo. 
The objective was to set out “an overall Community strategy for support to Member States”34 in tackling rare diseases. The 25 Box 4 – Cross-border exchanges ePrescriptions (the case of Finland and Estonia), When a patient with an ePrescription issued in Finland goes to an Estonian pharmacy to get their medicine, the pharmacy should register the patient’s ID.
Následně by měla (pokud k tomu pacient udělil souhlas) zaslat údaje z předpisu do estonského portálu elektronického zdravotnictví (NCPeH), který by je měl dále přeposlat na finský portál. 
The pharmacy should then send the prescription data, provided patient consent is available, to the Estonian eHealth portal (NCPeH) which should forward it to the Finnish eHealth portal.
Po té, co je pacientovi vydán jeho lék, by měl být finský portál informován o zpracování elektronického předpisu lékárnou v Estonsku (viz obrázek 1). a zdravotnická dokumentace pacientů V případě naléhavého stavu pacienta nebo neplánované návštěvy zdravotnického zařízení v zahraničí by lékařský personál mohl mít prostřednictvím portálu elektronického zdravotnictví přístup k základním zdravotním údajům o pacientovi vedeným v jeho domovské zemi. 
After the medicine is dispensed to the patient by the Estonian pharmacy, the Finnish eHealth portal should be informed that the ePrescription has been processed (see Figure 1). and Electronic Patient Summaries. When an individual has a medical emergency or makes an unplanned visit to a healthcare provider abroad, medical personnel could electronically access basic medical information about the patient in the patient’s home country via the EU eHealth portal.
Záznamy pacientů mohou obsahovat informace o alergiích na léky a usnadnit stanovení diagnózy v zahraničí. 
The Patient Summary may include information on the patient’s allergies to medication and can facilitate patient’s diagnosis abroad.
34 Sdělení Komise o vzácných onemocněních: Výzvy pro Evropu“, COM(2008) 679 final. 
34 Commission Communication “on Rare Diseases: Europe’s challenge”, COM(2008) 679 final.
Rada podpořila tento přístup ve svém doporučení opatření v oblasti vzácných onemocnění dne 8. června 200935. 
26 Council endorsed this approach in its Recommendation on an action in the field of rare diseases of 8 June 200935.
50 Komise zveřejnila prováděcí zprávu navazující na toto sdělení a na doporučení Rady v roce 2014. 
50 The Commission published an implementation report on both, the Communication and the Council Recommendation in 2014.
V závěrech zprávy se uvádí, že v zásadě bylo cílů sdělení a doporučení Rady dosaženo. 
The report concludes that “by and large, the objectives of the Communication and the Council Recommendation have been reached”.
Mezi tyto cíle patřilo vypracování jasné definice vzácných onemocnění a zlepšení jejich kodifikace ve zdravotnickém systému. 
These objectives included the establishment of a clear definition of rare diseases or improvement of their codification in the healthcare systems.
Zpráva upozorňuje, že ještě potrvá, než budou pacienti se vzácnými onemocněními dostávat napříč EU takovou péči, jakou potřebují, a nedostatek strategií pro léčbu vzácných onemocnění v některých členských státech označuje za oblast vyžadující další úsilí. 
The report does caution that “there is still a long way to go” to ensure rare disease patients across the EU get the care they need and points to the lack of rare disease strategies in some Member States as an area requiring further work.
Komise ve zprávě uvádí 11 plánovaných opatření, včetně soustavné podpory pro evropské platformy pro vzácná onemocnění a pro vypracování plánů týkajících se vzácných onemocnění. 
It lists 11 actions envisaged by the Commission including continued support for the European platform for rare diseases and for the development of rare disease plans.
51 Nehledě na závěr, že cílů bylo dosaženo, devět z 11 plánovaných akcí bylo pokračováním již existujících iniciativ. 
51 Despite the conclusion that the objectives had been reached, nine of the 11 envisaged actions are a continuation of existing initiatives.
Komise svou strategii pro oblast vzácných onemocnění neaktualizovala od roku 2008, přestože řídí důležité iniciativy, jako jsou evropské referenční sítě a unijní platformy pro registry vzácných onemocnění. 
The Commission has not updated its rare disease strategy since 2008, although it is managing important initiatives such as the Networks and the EU wide platform for rare diseases registries.
Komise nezohlednila všechny poznatky z pilotních projektů evropských referenčních sítí 52 Komise mezi lety 2007 a 2013 financovala deset pilotních evropských referenčních sítí. Její poradní výbor pro vzácná onemocnění (EUCERD)36 tyto pilotní sítě vyhodnotil a v roce 2011 zveřejnil „Předběžnou analýzu výsledků a zkušeností pilotních evropských referenčních sítí pro vzácná onemocnění“. 
The Commission did not apply all lessons learned from the European Reference Networks pilots 52 The Commission funded ten pilot Reference Networks between 2007 and 2013.The Commission’s consultative committee on rare diseases (EUCERD)36 evaluated these pilot ERNs and published a “Preliminary analysis of the outcomes and experiences of pilot European Reference Networks for rare diseases” in 2011.
Sítě se však po svém zřízení Komisí zabývaly pouze některými otázkami, na něž upozornilo hodnocení z roku 2011, jako je např. podpora pro registry pacientů, potřeba mít zvláštní nástroj informačních a komunikačních technologií a aby každá síť měla procesy pro kontrolu kvality postupů zdravotní péče. 
However, when the Commission set up the ERNs, they tackled only some of the issues raised in the 2011 evaluation e.g. support for patient registries, the need for a dedicated Information and Communication Technology tool and for each Network member to have quality control processes for its care practices.
Mezi nevyřešené záležitosti patří: — — — 35 36 udržitelnost sítí i po uplynutí období jejich počátečního financování; rozvoj trvalého systému monitorování a kontroly kvality pro členy sítě; otázky správy a nákladů na rozšíření sítě; Doporučení Rady ze dne 8. června 2009 o akci v oblasti vzácných onemocnění. 
Outstanding issues include: — — 35 36 sustainability of the Networks beyond their initial funding period; the development of a continuous monitoring and quality control system for the Network members; Council Recommendation of 8 June 2009 on an action in the field of rare diseases.
Výbor Evropské unie sestávající z odborníků na vzácná onemocnění (EUCERD) zřízený rozhodnutím Evropské komise ze dne 30. listopadu 2009 (2009/872/ES). 
European Union Committee of Experts on Rare Diseases (EUCERD) set up by the European Commission Decision of 30 November 2009 (2009/872/EC).
— udržitelná podpora pro registry pacientů. 
— the administrative challenges and financial costs of expanding a Network and — sustainable support for patient registries.
53 Rada členských států ERS pokračuje v práci na těchto zbývajících prioritách od zahájení své činnosti v roce 2014. 
53 The Board of Member States for the Networks has, since its launch in 2014, continued to work on these outstanding points.
Učinila pokrok v oblasti trvalého monitorování a kontroly kvality (pro které schválila v září 2018 sadu hlavních ukazatelů, jež shromáždily ERS). 
It has made progress on continuous monitoring and quality control (for which in September 2018 it approved a set of core indicators collected by the ERNs).
Nicméně se objevily nové otázky, které je potřeba vyřešit, jako je začlenění sítí do vnitrostátních systémů zdravotní péče a spolupráce v rámci odvětví. 
However, new issues such as the integration of the Networks into national healthcare systems and collaboration with industry have emerged and have yet to be resolved.
Obrázek 5 ilustruje, s jakými úkoly se musí sítě vypořádat (a jež se v současné době snaží řešit Komise, rada členských států nebo skupina koordinátorů sítě). 
Figure 5 illustrates the different challenges facing the Networks, which the Commission, the Board of Member States or the Networks Coordinators Group are currently trying to address.
Obrázek 5 – Úkoly v oblasti rozvoje evropských referenčních sítí 27 Udržitelné financování Začleněnídosystémů zdravotnípéče včlenskýchstátech Průběžné monitorování ERS Způsob řízení Odvětvová spolupráce Politikavoblasti údajů/registry údajů Zdroj: EÚD na základě zápisů rady členských států pro evropské referenční sítě. 
Figure 5 – Challenges to the European Reference Networks development 27 Sus tainable funding Integrationinto MS healthcare systems Conti nuous monitoring ERN Management mode Col l aboration with industry Data policy/ registries Source: ECA, based on Board of Member States for European Reference Networks minutes.
Komise podpořila zřízení 24 evropských referenčních sítí, ale nevytvořila účinný systém pro posuzování účastníků 54 Komise měla na základě směrnice vypracovat zvláštní kritéria a podmínky, které musí splnit poskytovatelé zdravotní péče, aby se mohli do ERS zapojit37. 
The Commission supported the establishment of 24 European Reference Networks but did not create an effective system to assess participants 54 The Directive mandated the Commission to establish specific criteria and conditions which Healthcare Providers must fulfil in order to join an ERN37.
Pro vypracování sady pokynů pro žadatele a pro nezávislý hodnotící orgán využila Komise služeb konzultanta, který vyhodnotil evropské referenční sítě a jednotlivé žádosti poskytovatelů zdravotní péče. 
The Commission used a consultant to develop a set of guidelines for applicants as well as for the Independent Assessment Body (IAB), which evaluated the ERNs and individual Healthcare Provider applications.
Komise se snažila mezi zainteresovanými stranami zvýšit povědomí o spuštění ERS. Překročila také počáteční cíl podpořit zřízení deseti ERS38, neboť jich vzniklo 24 (viz příloha III se seznamem ERS). 
The Commission worked to raise awareness of the launch of the ERNs among relevant stakeholders and its initial objective to support the establishment of ten ERNs38 was exceeded as 24 were created (see Annex III showing a list of European Reference Networks).
55 Obrázek 6 znázorňuje proces posuzování žádosti poskytovatele zdravotní péče o zapojení do evropských referenčních sítí. 
55 Figure 6 illustrates the assessment process of Healthcare Provider’s applications to join the ERNs.
Před předložením žádosti musí každého poskytovatele zdravotní péče schválit příslušný orgán členského státu. 
Before submitting an application, every Healthcare Provider had first to be endorsed by their Member State’s competent authority.
Posuzovací proces na úrovni EU byl omezen na kontroly způsobilosti žádostí a posouzení vzorku 20 % jednotlivých žádostí. 
The assessment procedure at the EU level was limited to an eligibility check of applications and the assessment of a sample of 20 % of individual applications.
28 37 Rámec pro tuto práci byl Komisí stanoven v prováděcím rozhodnutí a rozhodnutí v přenesené pravomoci dne 10. března 2014. 
28 37 The Commission developed the framework for this work in the Implementing and delegated decisions of 10 March 2014.
38 Výroční zpráva o činnosti GŘ SANTE za rok 2016 (příloha A, s. 169) uvádí jako průběžný cíl deset ERS v rámci ukazatele výsledku 1.5.A: počet zřízených ERS. 
38 DG SANTE 2016 AAR (Annex A, p. 169) indicates an interim milestone of ten ERNs under the result indicator 1.5.A: number of established ERNs.
Obrázek 6 – Rozhodovací strom pro kontroly způsobilosti a proces posuzování žádostí poskytovatelů zdravotní péče o zapojení do evropských referenčních sítí 1 odmítnuta ~80 % 773 bez další prověrky Zapojení773 poskytovatelů zdravotnípéče do ERS 952 pos kytovatelů zdravotní péče zapojeno do ERS 952 schváleno Kladné stanovisko: Zapojení117 pos kytovatelů zdra votní péče do ERS ~20 % 179: dokumentární prověrka včetně 41 kontrol na místě Kontrolyzpůsobilosti všech žádostí Evropskákomise Zdroj: Analýza EÚD na základě dokumentů poskytnutých Výkonnou agenturou pro spotřebitele, zdraví, zemědělství a potraviny. 
Figure 6 – Decision tree for the eligibility check and assessment process for Healthcare Provider (HCP) applications to join European Reference Networks 29 953 HCPs apply 1 rejected ~80 % 773 no review 773 HCPs join the ERN 952 HCPs joined Eligibilitycheck of a l l applications 952 pass Positive Opinion: 117 HCPs join the ERN ~20 % 179 documentreview including41on-sitechecks European Commission Source: ECA analysis based on documents provided by Consumer, Health, Agriculture and Food Executive Agency.
56 Nezávislý hodnotící orgán vypracoval 62 zamítavých předběžných stanovisek. 
56 The Independent Assessment Body produced 62 negative preliminary reports.
informace39, na jejichž základě hodnotící orgán předložil kladné stanovisko. 
For all these cases, the applicants provided information39 on outstanding issues which enabled the Assessment Body to give a positive opinion.
Naše prověrka vzorku40 hodnotících zpráv však ukázala, že v řadě případů posuzovací orgán udělil kladné stanovisko na základě neúplných informací. 
However, our examination of a sample40 of assessment reports found that in many cases, the Assessment Body awarded its final positive opinion on the basis of incomplete information.
Na základě posuzovacího procesu bylo nakonec do ERS přijato 952 poskytovatelů zdravotní péče z přihlášených 953. 
The final outcome of the assessment process was that 952 Healthcare Providers out of the 953 that applied were accepted into the ERNs.
Dospěli jsme k závěru, že posuzovací proces měl v praxi pro zřízení ERS jen malou přidanou hodnotu. 
We conclude in practice that this assessment process added limited value to the establishment of the ERNs.
57 Původně nebyl systém založený na vzorcích doplněn o žádná další monitorovací nebo posuzovací opatření. 
57 The sample-based system of assessment was not originally complemented by any other monitoring or assessment measures.
Komise od prosince 2016 spolupracuje se zástupci členských států a koordinátory ERS na vývoji systému průběžného monitorování ze strany Komise a pravidelného sebehodnocení všech členů ERS. 
The Commission has been working with the Member States representatives and ERN coordinators since December 2016 on developing a system of continuous monitoring by the Commission and periodic self-evaluation for all ERNs members.
V době auditu však ještě nebylo rozhodnuto, jak postupovat, pokud monitorovací systém zaznamená poskytovatele zdravotní péče s nedostatečnými výsledky. 
However, at the time of the audit they had not decided what measures should be taken if this monitoring system identifies underperforming Healthcare Providers.
Komise také plánuje hodnotit evropské referenční sítě na konci jejich pětiletého období financování41. 
The Commission also plans to evaluate the ERNs at the end of their five-year financing period41.
Rozpočet EU neobsahuje konkrétní rozpočtovou položku pro evropské referenční sítě 58 Směrnice požaduje, aby Komise podporovala členské státy ve vývoji evropských referenčních sítí. 
The EU budget does not contain a specific budget line for the European Reference Networks 58 The Directive required the Commission to support Member States in the development of the ERNs.
Pro náklady evropských referenčních sítí není v rozpočtu EU vyčleněna žádná konkrétní rozpočtová položka. 
The EU budget does not contain a specific budget line for the ERN costs.
Na podporu činnosti ERS poskytla Komise finanční prostředky z různých výdajových programů (program v oblasti zdraví, Nástroj na propojení Evropy) a prostřednictvím různých výdajových mechanismů (výzvy k předkládání návrhů a zadávací řízení). 
To support the ERNs’ operations, the Commission has provided funding from different spending programmes (Health Programme, Connecting Europe Facility) and through different spending mechanisms (calls for proposals and tenders).
Komplexní výdajový plán na období 2017–2021, který by sdělila evropským referenčním sítím a rozpočtovému orgánu, nevypracovala. 
The Commission did not set out a comprehensive spending plan for the period 2017-2021 and communicate it to the ERNs and budgetary authority.
59 V listopadu 2017 Komise poskytla sítím systém správy klinických údajů pacientů (CPMS), který umožňuje sdílet a konzultovat údaje o pacientech (viz bod 15). 
59 In November 2017, the Commission provided the Networks with the Clinical Patient Management System for sharing and consulting patients’ data (see paragraph 15).
Konzultace o pacientech prováděné prostřednictvím tohoto systému jsou jedním z významných prvků činnosti evropských referenčních sítí. 
Patients’ consultations using this system is one of the significant aspects of the ERNs’ operations.
Obrázek 7 ukazuje 39 Čl. 4 odst. 5 prováděcího nařízení Komise 2014/287/EU. 
However, the use of cross-border consultations 39 Article 4(5) of Commission Implementing Decision 2014/287/EU.
40 V našem vzorku 50 zpráv o posouzení poskytovatelů zdravotní péče z 23 ERS jsme našli 30 poskytovatelů, kteří nepředložili informace o jasném akčním plánu. 
40 In our sample of 50 Healthcare Providers assessment reports from 23 ERNs, we found that 30 Healthcare Providers did not provide information on clear action plan.
41 Článek 14 prováděcího nařízení Komise 2014/287/EU. 30 
41 Article 14 of Commission Implementing Decision 2014/287/EU of 10 March 2014. 30
počet konzultačních panelů, které byly v systému vytvořeny v jednotlivých ERS mezi listopadem 2017 a prosincem 2018. 
Figure 7 shows the number of consultation panels created in the System per ERN between November 2017 and December 2018.
Obrázek 7 – Konzultační panely jsou známkou fungování ERS 31 50 45 40 35 30 25 44 38 Počet panelů 76576 11 3 6 4 20 10 31 27 19 12 20 12 15 9 20 15 14 10 5 0 5 2 Zdroj: Zpráva Komise o CPMS 12.2018. 60 Každý koordinátor evropské referenční sítě v současnosti dostává po období pěti let příspěvek EU na správní náklady ve výši 1 milionu EUR42. 
Figure 7 – Consultation panels are a sign of ERN operation Source: Commission’s CPMS report 12.2018 60 Each ERN coordinator currently receives €1 million over a period of five years in EU funding42 for administrative costs. There were often delays in the payment of the annual administrative funding to the ERNs.
V ročních platbách těchto prostředků pro ERS často docházelo ke zpožděním. Průzkum Komise mezi koordinátory sítí v lednu 2018, na nějž odpovědělo 20 ERS, ukázal, že udržitelnost financování je jedním ze dvou největších problémů sítí43. 
A Commission survey of ERN coordinators in January 2018, to which 20 ERNs responded, showed that sustainability of financing is one of the top two challenges facing the ERNs43.
Celkem 17 z 24 ERS zahrnulo zajištění dalších zdrojů financování mezi své cíle nebo strategie na snížení rizik. 
17 of the 24 ERNs have included identification of other funding sources within their objectives or risk-mitigation strategies.
61 Kromě finančního příspěvku na správní náklady Komise poskytla ERS granty na dosažení jejich cílů. 
61 In addition to this administrative funding the Commission provided grants to the ERNs to support the achievement of their objectives.
Zahájila zadávací řízení na vývoj činností na podporu zřízení a rozvoje sítí. 
It launched procurement procedures to develop activities to support the establishment and development of the Networks.
Do konce roku 2018 se jednalo o: — využití řešení elektronického zdravotnictví, tj. systém správy klinických údajů pacientů (5 milionů EUR přidělených z fondu Nástroje pro propojení Evropy); — vypracování pokynů pro klinickou praxi (celkem 4 miliony EUR z programu v oblasti zdraví); — registry ERS (celkem 2 miliony EUR pro pět ERS v roce 2018 z programu v oblasti zdraví); — poskytování školení a nástrojů pro koordinátory ERS (výzva k předložení nabídky pro externí společnost v odhadované hodnotě 400 000 EUR); 42 Třetí program v oblasti zdraví. 
By the end of 2018, these included: — — 42 43 the use of the eHealth solutions, i.e. Clinical Patient Management System (€5 million allocated from the Connecting Europe Facility fund); the development of the Clinical Practice Guidelines (in total €4 million from the Health Programme); 3rd Health Programme.
43 Rada členských států ERS, 6. března 2018. 
Board of Member States for ERNs, 6 March 2018.
— poskytování administrativní podpory pracovní skupině koordinátorů ERS (výzva k předložení nabídky pro externí společnost v odhadované hodnotě 380 000 EUR); — vypracování šablon pro dokumenty ERS (výzva k předložení nabídky pro externí společnost v odhadované hodnotě 100 000 EUR). 
— the ERNs’ registries (in total €2 million for five ERNs in 2018 from the Health Programme); — the provision of training and tools for ERN coordinators (call for tender to external company with estimated value: €400 000); — the provision of secretarial support to the ERN coordinators Working Group (call for tender to external company with estimated value: €380 000); — the development of templates of the ERNs’ documents (call for tender to external company with estimated value: €100 000).
62 Účast v množství výzev Komise k předkládání návrhů označili koordinátoři ERS za značnou administrativní zátěž. 
62 The ERN coordinators consider that participating in the numerous calls for proposals run by the Commission imposed significant administrative burden.
Dlouhodobá udržitelnost registrů ERS, které jsou v současnosti financovány z prostředků programu v oblasti zdraví, je navíc nejasná, přestože Komise ve svém sdělení z roku 2008 o vzácných onemocněních zdůraznila riziko spojené s tím, pokud se registry financují na základě projektů. 
Moreover, the long-term sustainability of the ERNs’ registries, currently financed with Health Programme funds, is unclear despite the Commission emphasising the risk of project based funding for registries in its 2008 Communication on rare diseases.