natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nový vegetační pokryv, pokud skutečně existuje, se skládá buď z plodin, nebo z chudé vegetace. 
The new vegetation cover, when it does exist, consists of either crops or poor vegetation.
Půda je nechráněna a eroze půdy vyvolaná zvyšujícím se objemem povrchových odtoků se stává ještě závažnější, což spouští nezadržitelný proces.“ 4. 
The soil is unprotected and the erosion caused by an increasing surface flow on the ground becomes even more serious, thus starting a spiraling process.” 4.
Druhá odrážka: Obnovy půdy se často dosahuje zajištěním řádného pokryvu v podobě zeleně/stromů (nikoli opačně). 
Second indent: Soil restoration is often done by establishing a proper green /trees cover (not the reverse).
Kromě toho se podle zprávy Mezivládního panelu pro změnu klimatu předpokládá (jakkoli s nižší mírou spolehlivosti), že vzrostou i rizika vyplývající ze stavů sucha a srážkových deficitů. 
In addition, according to the Intergovernmental Panel on Climate Change report the risks from droughts and precipitation deficits are also projected to increase, albeit with a lower confidence.
První a druhá odrážka: Jedním z cílů SZP je zajistit udržitelný rozvoj zemědělství. 
First and second indent: One of the objectives of the CAP is to ensure the sustainable development of agriculture.
Některé nástroje v rámci SZP jsou schopny řešit možný negativní dopad určitých zemědělských postupů a metod na stav přírodních zdrojů včetně půdy (zvrátit jej nebo tomuto dopadu předcházet). 
Some instruments under the CAP have the potential to address (reverse or prevent) the possible negative impact of certain farming practices and methods on the state of natural resources including soil.
Jedná se o povinná opatření (podmíněnost a ekologizace), což zahrnuje postupy, jejichž cílem je předejít poškození půdy a zajistit její ochranu. 
There are mandatory measures (cross-compliance and greening), which includes practices aiming at preventing damages to the soil and ensuring its protection.
Lze je kombinovat s dobrovolnými opatřeními v rámci opatření k rozvoji venkova, jež podporují zemědělské postupy používané s cílem zlepšit stav přírodních zdrojů včetně půdy. 
This can be combined with voluntary measures of rural development measures, supporting farming practices applied to improve the state of natural resources, including soil.
Vzhledem k tomu, že členským státům je ponechána velká flexibilita, pokud jde o volbu opatření, míra ambicí takových opatření se může různit. 
As there is a large flexibility left to Member States on the choice of measures, the level of ambition of such measures can vary.
Tuto otázku podrobně analyzuje dokument „Inventory and assessment of soil protection policy instruments in the EU Member States“ (Inventura a posouzení nástrojů politiky na ochranu půdy v členských státech EU)6. 
This has been analysed in detail in the ‘Inventory and assessment of soil protection policy instruments in the EU Member States6.
Kromě toho ustanovení v oblasti rozvoje venkova (v rámci Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) – součásti strukturálních a investičních fondů EU) zahrnují ochranná opatření pro podporované investice (včetně těch, jež se týkají zavlažování), jejichž cílem je vyhnout se případnému tlaku takových investic na přírodní zdroje. 
Furthermore, rural development provisions (under the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) – part of the EU Structural and Investment Funds) include safeguards for supported investments (including those on irrigation) which aim at avoiding possible pressures by such investments on natural resources.
V programovém období 2014–2020 přidělily členské státy více než 20 % EZFRV (více než 20 miliard EUR) na tento tematický cíl, který je jen jedním z několika málo cílů, v jejichž rámci by bylo možné se zaměřit na problematiku desertifikace a degradace půdy. 
In the programming period 2014-2020, Member States have allocated more than 20% of the EAFRD (above €20 billion) to this thematic objective which is just one of the few objectives under which desertification and land degradation could be addressed.
Ačkoli nejsou k dispozici přesné údaje o úrovni podpory SZP využívané pro otázku desertifikace, určité vodítko v tomto ohledu nabízí struktura politiky. 
While exact data on the level of the CAP support used for desertification is not available, the structure of the policy provides a certain indication in this regard.
Jedná se o propojení přímých plateb za dodržování dobrého zemědělského a environmentálního stavu (GAEC) včetně požadavků na ochranu půdy a významného přídělu finančních prostředků na rozvoj venkova ze strany členských států na prioritu č. 4, která se týká vody, půdy a řízení biologické rozmanitosti (na tuto prioritu jako celek je přiděleno 44 % finančních prostředků). Údaje za Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti jsou vykazovány pro všechna rizika společně. 
This is done by linking direct payments to the respect of good agricultural and environmental conditions (GAEC) including soil protection requirements and by a significant allocation by Member States of rural development funds to priority 4 addressing water, soil and biodiversity management (44% of the funds is allocated to this priority as a whole).The European Regional Development Fund (ERDF) and Cohesion Fund data is reported for all risks together.
S cílem zlepšit shromažďované informace Komise navrhla podrobnější členění přídělů na přizpůsobování se změně klimatu pro příští víceletý finanční rámec 2021–2027, a to včetně údajů o přídělech z EFRR a Fondu soudržnosti pro povodně, požáry a jiná rizika spojená s klimatem (např. bouře a sucho). 
To improve the information collected, the Commission has proposed a more detailed breakdown of the allocations to climate change adaptation for the next Multiannual Financial Framework 2021-2027, including data on ERDF and Cohesion Fund allocations to floods, fires and other climate-related risks (e.g. storms and drought).
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 27. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH 27.
Na úrovni EU v letech 2000 až 2012 byla průměrná plocha půdy zabraná pro rozvoj odhadnuta na 926 km2 ročně, což je více než nulový „zábor půdy v čistém vyjádření“ podle plánu pro účinné 6 http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/Soil_inventory_report.pdf 3 využívání zdrojů a sedmého akčního programu pro životní prostředí (zdroj: Evropská agentura pro životní prostředí, Environmental Indicator Report (Zpráva o ukazatelích kvality životního prostředí), 2017). 
At EU level between 2000 and 2012, the average area of land taken for development was estimated to be 926 km2 per year which is above the no “net land take” target of the Resource efficiency roadmap and the 7th Environment Action Programme (EAP) (source: European Environment Agency Environmental Indicator Report, 2017). http://ec.europa.eu/environment/soil/pdf/Soil_inventory_report.pdf 6 3
PŘIPOMÍNKY 28. 
OBSERVATIONS 28.
V této souvislosti se lze domnívat, že Komise již patřičně využila dostupné údaje o desertifikaci a degradaci půdy. 
In this context it can be considered that the Commission has already made adequate use of the available data on desertification and land degradation.
Avšak vzhledem k tomu, že chybí právní předpisy EU týkající se půdy, neexistuje žádná povinnost shromažďovat nebo aktualizovat údaje a sledovat desertifikaci a degradaci půdy na úrovni EU. 
However, in absence of EU soil legislation there is no obligation for collecting or updating data and monitoring desertification and land degradation at EU level.
Na úrovni EU poskytuje průzkum LUCAS („Land Use/Coverage Area frame statistical Survey“, rámcový průzkum využití půdy a krajinného pokryvu) podrobné informace o využití půdy a krajinném pokryvu shromážděné v terénu každé tři roky na 270 000 místech v celé Evropě. 
At EU level LUCAS (Land Use and Coverage Area frame Survey) data provide detailed information on land use and land cover collected on the ground every 3 years on 270,000 points across Europe, which are useful to calibrate or validate satellite images.
Komise v současné době analyzuje údaje průzkumu LUCAS týkající se organického uhlíku v půdě na základě srovnání údajů z průzkumu LUCAS 2015 s předcházejícími soubory údajů (LUCAS 2009+2012). 
The Commission is currently analysing the LUCAS Soil Organic Carbon data comparing LUCAS 2015 data with previous data sets (LUCAS 2009+2012).
Tato analýza poskytne více informací o trendech organického uhlíku v půdě, zejména pokud jde o ornou půdu a travní porosty. 
This analysis will provide more information on the soil organic carbon trends in arable land and grassland in particular.
Závěry vyvozené z údajů programu CORINE (koordinace informací o životním prostředí) podporuje i průzkum LUCAS. 
Conclusions drawn from CORINE (coordination of information on the environment) data are corroborated by LUCAS.
Průzkum LUCAS nabízí i důležité informace o změnách krajinného pokryvu a využití půdy v Evropě, které každé tři roky zveřejňuje Generální ředitelství Evropské komise pro statistiku (GŘ ESTAT). 
LUCAS also provides important information on land cover and land use changes over Europe published every three years by the European Commission Directorate-General for Statistics (DG ESTAT).
Referenční tabulka v poznámce pod čarou 53 (CAP context indicators 2014-2020 report, 2017 update (Zpráva o kontextových ukazatelích SZP 2014–2020, aktualizace 2017)) se týká údajů z roku 2012; v roce 2015 podle průzkumu LUCAS zemědělská půda a lesy pokrývaly celkem 88 % půdy v EU7. 
The reference table in footnote 53 (CAP context indicators 2014-2020 report, 2017 update), concerns data from 2012; in 2015, according to LUCAS, taken together agricultural land and woodland cover 88% of land in the EU7.
Pro posouzení rozsahu desertifikace a degradace půdy jsou užitečné i některé údaje shromažďované na úrovni EU (zejména o změnách krajinného pokryvu a půdě) pro jiné účely (např. agro-environmentální ukazatele, zpráva o stavu půd v EU, zpráva agentury EEA o stavu životního prostředí), neexistuje však právní povinnost provádět takové posouzení na úrovni EU. 
Some data collected at EU level (on land cover changes and soil, in particular) for other purposes (e.g. agri-environmental indicators, EU State of soil report, EEA State of Environment Report) are also useful for assessing the extent of desertification and land degradation, but there is no legal obligation to do it at EU level.
Komise zpracovává údaje z průzkumu LUCAS o půdě, které jsou shromažďovány v terénu, aby poskytly ukazatele rizika eroze půdy, ztrát organického uhlíku v půdě atd. Soubor ukazatelů EU týkajících se cíle udržitelného rozvoje v současné době obsahuje ukazatel odhadované vodní eroze půdy; další ukazatele týkající se půdy budou zváženy během ročních přezkumů souboru, které provádí Komise. 
The Commission processes LUCAS soil data collected on the ground to provide indicators of risk of soil erosion, loss of soil organic carbon etc. The EU Sustainable Development Goal indicator set currently includes an indicator on estimated soil erosion by water; other soil indicators will be considered during the Commission’s annual reviews of the set.
Pokud jde o odkaz na přílohu II, šetrnost k životnímu prostředí je nedílnou součástí ekologického zemědělství. 
With reference to Annex II, the respect for the environment is an intrinsic part of organic agriculture.
Ekologické zemědělství je metoda produkce potravin, která kombinuje osvědčené environmentální postupy, vysokou úroveň biologické rozmanitosti a ochranu přírodních zdrojů včetně půdy8. 
Organic farming is a method of food production that combines best environmental practices, a high level of biodiversity and the preservation of natural resources, including soil8.The total organic area in the EU-28 (i.e. the fully converted area and the area under conversion) was almost 12 million ha in 2016 and accounted for 6.7% of the total utilised agricultural area (UAA).
Za období 2010–2016 vzrostl podíl ekologicky obhospodařované plochy v EU-28 o 30 %, přičemž průměrná roční míra růstu činila 4,4 % a uvedený nárůst je významný zvláště v Bulharsku, Chorvatsku, Francii a na Kypru9. 
For the period 2010-2016, the organic area increased by 30% in the EU-28, with an average annual growth rate of 4.4% and this increase is particularly significant in Bulgaria, Croatia, France and Cyprus9.”
V třetím vydání Světového atlasu desertifikace byl použit přístup spočívající v popisu faktorů vedoucích k degradaci půdy a desertifikaci a jejich dopadů, namísto statické mapy desertifikace, jež je dynamickým a složitým procesem. 
In the third version of the World Atlas of Desertification the approach was to describe the drivers of land degradation and desertification and their impacts, instead of providing a static map of desertification, which is a dynamic and complex process.
První odrážka: Podnětem k shromažďování harmonizovaných údajů na úrovni EU (údaje z průzkumu LUCAS, programů CORINE a Copernicus) byl nedostatek srovnatelných údajů za všechny členské státy. 
First indent: The collection of harmonised data at EU level (LUCAS, CORINE and Copernicus data) was triggered by the lack of comparable data across Member States.
Některé členské státy mají velmi dobrý a podrobný systém monitorování půdy, některé však pravidelně shromažďované údaje o půdě nemají. 
Some Member States have very good and detailed soil monitoring system but some others do not have regularly collected soil data.
Kvůli stažení směrnice nebyly řešeny technické aspekty jejího dalšího provádění. 
Due to the withdrawal of the Directive, the technical aspects of its further implementation were not addressed.
Komise však podpořila výzkumné projekty, které přispěly k zlepšení metodiky posuzování desertifikace a degradace půdy. 
However the Commission supported research projects which contributed to improve methodology to assess desertification and land degradation.
Komise nyní předpokládá, že opatření ke koordinaci a podpoře navrhne pro příští rámcový program pro výzkum Horizont Evropa. 
The Commission now envisages to propose a coordination and support action for the next Framework Programme for research Horizon Europe.
Cílem by bylo posoudit a konsolidovat stávající důkazní základnu (nástroje, opatření, monitorovací systémy, mapování), propojit všechny zúčastněné subjekty v této oblasti, diskutovat a navrhnout nákladově efektivní opatření pro obnovu a strategie prevence a začlenit tyto akce a doporučená opatření do činností v rámci úmluv UNCCD, tedy do dokončení národních akčních plánů pro boj proti desertifikaci, podpořit opatření EU pro neutralitu z hlediska degradace půdy a prosazovat strategii týkající se desertifikace a degradace půdy na úrovni EU. 
The aim would be to assess and consolidate the existing evidence base (tools, measures, monitoring systems, mapping), bringing all stakeholders in the field together, to discuss and propose cost-effective restoration actions, prevention strategies, and streamline these actions and recommendation measures into the works of the UNCCD Conventions, hence the finalisation of National Actions Plans to combat Desertification, foster EU actions towards Land Degradation neutrality and promote an EU level Strategy on desertification and land degradation.
Aby Komise mohla provádět plně jednotné posouzení desertifikace a degradace půdy v celé EU, potřebuje dohodu členských států na společné metodice sestavování dostupných ukazatelů. 
In order to come up with a fully consistent assessment of desertification and land degradation across the EU the Commission needs the agreement of the Member States on a common methodology for compiling the available indicators.
Komise shromažďuje příslušné údaje pro monitorování desertifikace, např. ukazatele krajinného pokryvu / využívání půdy, půdní vlhkosti, vegetace/biomasy získané ze satelitních dat (Copernicus), tak údaje o půdě shromážděné prostřednictvím průzkumu LUCAS a národních programů. 
The Commission collects relevant data both for monitoring desertification being land cover/land use, soil moisture, vegetation /biomass indicators derived from satellite data (Copernicus) and soil data collected through LUCAS and national programmes.
Tyto údaje jsou již zahrnuty do ukazatelů na úrovni EU (agro-environmentální ukazatele, ukazatele cílů udržitelného rozvoje atd.). 
Those data are already incorporated in indicators at EU level (agri-environmental indicators, SDGs indicators etc.).
Komise v roce 2018 zveřejnila Světový atlas desertifikace na základě údajů shromážděných na unijní i celosvětové úrovni. 
The Commission published the World Atlas of Desertification in 2018 based on collected data at EU and global level.
Přestože chybí integrované právní předpisy EU týkající se půdy, mohou členské státy k dosažení svých vlastních cílů v této oblasti využít dostupné nástroje financování z EU (uvedené v této zprávě EÚD). 
Even in absence of an integrated EU soil legislation, Member States may use the available EU funding instruments (referred to by ECA in this report) to reach their own objectives in this matter.
Při stahování svého návrhu rámcové směrnice o půdě Evropská komise uvedla, že „chce nadále chránit půdu a prověří způsoby, jak tohoto cíle nejlépe dosáhnout. 
When withdrawing its Soil Framework Directive proposal the European Commission stated that it “remains committed to the objective of the protection of soil and will examine options on how to best achieve this.
Jakoukoli další iniciativu v tomto ohledu však bude muset zvážit až příští sbor komisařů“10. 
Any further initiative in this respect will however have to be considered by the next college"10.
Cílem tematické strategie EU pro ochranu půdy je řešit otázku ochrany půdy včetně desertifikace a dalších forem degradace. 
The objective of the EU Soil Thematic Strategy is to address soil protection including desertification and other forms of degradation.
5 (týkajících se vody, odpadu, kvality ovzduší, biologické rozmanitosti, směrnice o průmyslových emisích, směrnice o odpovědnosti za životní prostředí atd.). 
However, in absence of an EU soil legislation soil protection and land degradation are scattered in various instruments, such as CAP, the EU strategy on adaptation to climate but also in other environmental policies (water, waste, air quality, biodiversity, industrial emission directive, environmental liability directive etc.).
Komise se domnívá, že přímé platby jako takové nejsou omezujícím faktorem při řešení desertifikace (viz bod 46 první odrážka odpovědi Komise). 
The Commission considers that direct payments as such are not limiting factor to tackle desertification (see Commission reply, §46, first indent).
První odrážka: Podle závěrů agentury EEA je 90 % přímých plateb odděleno od produkce, to znamená, že neobsahují žádnou pobídku k produkci (a tedy ani pobídky k intenzifikaci produkce) a lze je vyplatit pouze za pouhé udržování zemědělské půdy ve stavu vhodném k pastvě a pěstování. 
First indent: With reference to the EEA conclusions, 90% of direct payments are decoupled, that is to say they entail no incentive for production (and thus no incentive for intensification of production) and can be paid against the sole maintenance of the agricultural land in a state suitable for grazing and cultivation.
Členské státy musí stanovit minimální činnosti, které mají být za účelem údržby půdy prováděny. 
Member States are to set minimum activities to be carried out for the maintenance of the land.
Z důvodů ochrany životního prostředí mohou být v některých oblastech takové činnosti prováděny každé dva roky. 
For environmental reasons, in certain areas, such activities can be bi-annual.
Naznačovat, že přímé platby jako takové mohou způsobit intenzifikaci zemědělství a přispívat k některým faktorům souvisejícím s desertifikací půdy, znamená ignorovat veškeré přínosy oddělených přímých plateb (včetně zavedených ochranných opatření s požadavky podmíněnosti a „povinnostmi ekologizace“). 
Suggesting that direct payments as such can cause the intensification of agriculture and contribute to some factors related to desertification of land means ignoring any environmental benefit brought by 10 OJ C 153 of 21 May 2014 and corrigendum in OJ C 163 of 28 May 2014.
Druhá odrážka: Podmíněnost vytváří vazbu mezi platbami SZP, které obdrží zemědělec, a dodržováním určitých pravidel ochrany životního prostředí, zejména ochrany půdy. 
Second indent: Cross-compliance makes a link between the CAP payments received by a farmer and the respect of certain environmental rules, in particular on soil protection.
26/2016 a v rámci posouzení dopadů SZP po roce 2020 zkoumala, jak lépe posuzovat výkonnost podmíněnosti, a to zejména na základě dalšího rozvoje jejího souboru ukazatelů v kontextu návrhu budoucí SZP. 
With regards to measuring its effectiveness the Commission has accepted the ECA’s recommendation in the Special Report No26/2016 and has examined as part of the impact assessment for the CAP post 2020 how to better assess the performance of cross-compliance, in particular by further developing its set of indicators in the context of the proposal for the future CAP.
Třetí odrážka: Cílem ekologických přímých plateb („na ekologizaci“) je odměňovat poskytování veřejných statků ze strany zemědělců, zejména pokud jde o ochranu půdy. 
Third indent: The green direct payments (“greening”) aims at remunerating the provision of public good by farmers, in particular with regards to soil protection.
Jakkoli je pravda, že v zájmu zjednodušení řízení režimu jsou někteří zemědělci od požadavků osvobozeni, plocha dotčená požadavky na ekologizaci zůstává významná i v zemích, kde jsou výjimky častější. 
While it is true that, for the sake of the simplification of the management of the scheme, certain farmers are exempted, the area concerned by greening requirements remains significant even in countries where exemptions are more frequent.
Čtvrtá odrážka: Programování rozvoje venkova může pomoci zajistit soudržnost opatření týkajících se obhospodařování půdy a hospodaření s pozemky. 
Fourth indent: Rural development programming can help ensuring coherence of actions concerning soil and land management.
Stanovením vlastních strategií rozvoje venkova založených na celkových prioritách a cílech EU a určením svých specifických potřeb a cílů mohou členské státy zavést integrovaný přístup při řešení vymezeného problému/potřeby, například kvality půdy a obhospodařování půdy. 
By establishing their own rural development strategies based on overall EU priorities and objectives and by identifying their specific needs and objectives, Member States can establish an integrated approach in dealing with a defined problem/need such as soil quality and management.
Rámeček 3 – Příklady neúčinných opatření proti desertifikaci Druhý nečíslovaný odstavec: Platby navrhované Rumunskem musí být vypočteny na základě ušlých příjmů a dodatečných nákladů v důsledku uskutečněných závazků, zvýšených o případné transakční náklady. 
Box 3 – Example of ineffective measure to address desertification Second alinea: The payments, as proposed by Romania, have to be calculated based on income loss and additional costs due to the commitments made, plus possible transactional costs.
Pokud operace nedosáhne předpokládaného využití, řídící orgány mohou navrhnout změnu obsahu požadavků a souvisejícího bonusu. 
When an operation does not meet the expected uptake, the managing authorities can propose modification to the content of the requirements and related premium.
Jeden z navrhovaných specifických cílů návrhu Komise týkajícího se SZP po roce 2020 výslovně zahrnuje péči o půdu. 
One of the proposed specific objectives of the of the Commission’s proposal for the post 2020 CAP explicitly covers care for soil.
Návrh členským státům umožňuje využívat k řešení tohoto cíle celou škálu druhů intervencí v rámci prvního a druhého pilíře SZP. 
The proposal allows for Member States to use a range of intervention types in the CAP’s first and second pillars to address this objective.
Kromě toho navrhovaný systém „podmíněnosti“ zahrnuje různé normy týkající se ochrany a kvality půdy. 
Moreover, the proposed system of "conditionality" includes various standards related to soil protection and quality.