natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kontextový ukazatel SZP C.23 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en), https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf. Zjišťování Eurostatu týkající se struktury zemědělských podniků (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/farm-structure) a statistiky plodin (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/data/database). 
CAP context indicator C.23 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en); https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Eurostat’s Farm Structure Survey (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/farm-structure) and crop statistics (http://ec.europa.eu/eurostat/web/agriculture/data/database).
Kontextové ukazatele SZP C.35, C 40, C.41, C.45 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en), Společné výzkumné středisko (2012), Stav půdy v Evropě (http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR25186.pdf), agentura EEA (2015) Stav přírody v EU (https://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu),GŘ AGRI, Fakta a čísla o zemědělství v EU a SZP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en). 
CAP context indicators C.35, C 40, C.41, C.45 (https://ec.europa.eu/agriculture/cap-indicators/context/2017_en); JRC (2012) State of Soil in Europe (http://eusoils.jrc.ec.europa.eu/ESDB_Archive/eusoils_docs/other/EUR25186.pdf); EEA (2015) State of the Nature in the EU (https://www.eea.europa.eu/publications/state-of-nature-in-the-eu); DG AGRI, Facts and figures on EU agriculture and the CAP (https://ec.europa.eu/agriculture/statistics/facts-and-figures_en).
6 7 8 9 
10 6 7 8 9
populace běžných druhů polního ptactva o 30 % a populace lučních motýlů o téměř 50 %. ii) Kvalita vody: v zemědělské půdě v EU je trvalý přebytek dusíku, který v průměru činí 50 kg na hektar. 
(ii) Water quality: There is a persistent nitrogen surplus on EU farmland, averaging 50 kg nitrogen/ha.
Od roku 1993 se snížilo množství dusičnanů v řekách, ale nikoli v podzemních vodách. 
Since 1993, levels of nitrates have decreased in rivers, but not in groundwater.
Koncentrace dusičnanů v některých oblastech jsou stále vysoké, což vede ke znečištění mnoha jezer a řek, zejména v oblastech s intenzivním zemědělstvím. iii) Ovzduší: jednou z látek významně znečišťujících ovzduší je amoniak. 
Nitrate concentrations are still high in some areas, leading to pollution in many lakes and rivers, mainly in regions with intensive agriculture. (iii)Air: Ammonia is an important air pollutant.
Téměř 95 % emisí amoniaku v Evropě vzniká v zemědělství. 
Farming generates almost 95 % of ammonia emissions in Europe.
Od roku 1990 se emise sice snížily o 23 %, avšak v roce 2012 začaly znovu růst. iv) Půda: přibližně 45 % minerální půdy v EU má nízký nebo velmi nízký obsah organického uhlíku (0–2 %) a 45 % má střední obsah (2–6 %). 
While emissions have decreased by 23 % since 1990, they started to increase again in 2012. (iv) Soil: Around 45 % of mineral soils in the EU have low or very low organic carbon content (0-2 %) and 45 % have a medium content (2-6 %).
Vývojové tendence související s půdou se vzhledem k nedostatečným údajům určují obtížně, ale klesající obsah organického uhlíku přispívá k poklesu úrodnosti půdy a zvýšení rizika desertifikace. 
Soil trends are difficult to establish due to data gaps, but declining levels of organic carbon content contribute to declining soil fertility, and increased risks of desertification.
Hlavním problémem spojeným se změnou klimatu jsou emise skleníkových plynů. 
The main concern regarding climate change is greenhouse gas emissions.
V roce 2015 tvořily emise skleníkových plynů ze zemědělství 11 % emisí v EU. 
Greenhouse gas emissions from agriculture accounted for 11 % of EU emissions in 2015.
Mezi lety 1990 a 2013 klesly o 20 %, ale v roce 2014 začaly opět růst. Čistá pohlcení skleníkových plynů v důsledku využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví kompenzovaly přibližně 7 % všech emisí skleníkových plynů v EU v roce 2015. 
These emissions decreased by 20 % between 1990 and 2013, but started to rise again in 2014. Net removals from land use, land use change and forestry offset around 7 % of all EU greenhouse gas emissions in 2015.
Zároveň je zemědělství mimořádně citlivé vůči změně klimatu, což je jeden z faktorů přispívajících ke stagnaci výnosů pšenice v některých částech Evropy navzdory pokroku v oblasti šlechtění plodin. 
At the same time, agriculture is uniquely vulnerable to climate change, which is one factor contributing to the stagnation of wheat yields in parts of Europe, despite continued progress in crop breeding.
Na zemědělství připadá více než 50 % spotřeby sladké vody v Evropě. 
Agriculture accounts for more than 50 % of freshwater use in Europe.
Změna klimatu vedla k nárůstu zavlažování10. 
Climate change has led to an increase in irrigation10.
Ekonomické rozdíly mezi venkovskými a ostatními oblastmi jsou méně výrazné 17. 
Economic differences between rural and other areas have become less significant 17.
Podle Eurostatu žilo v roce 2016 ve venkovských oblastech přibližně 19,1 %11 obyvatel EU oproti 19,7 % v roce 2007. 
According to Eurostat, in 2016 around 19.1 %11 of people in the EU lived in rural areas, compared to 19.7 % in 2007.
V roce 2013 činilo HDP na obyvatele ve venkovských oblastech 73 % HDP celého hospodářství, což je zvýšení ve srovnání se 70 % v roce 2008. 
In 2013, GDP per capita in rural areas was 73 % that of the EEA (2017). Climate change, impacts and vulnerability in Europe 2016.
Průměrná míra zaměstnanosti ve venkovských oblastech EU je stejná jako v ostatních oblastech, avšak mezi jednotlivými členskými státy se míra zaměstnanosti liší. 
The EU average employment rate for rural areas is the same as for other areas, although rates differ between Member States.
Míra chudoby na venkově klesla z 31,4 % v roce 2007 na 25,4 % v roce 2016. 
The poverty rate declined in rural areas from 31.4 % in 2007 to 25.4 % in 2016.
Dohromady na ně připadá (podle údajů Eurostatu) 96 % hrubé přidané hodnoty vytvořené ve venkovských oblastech. 
Together (according to Eurostat), these represent 96 % of the gross value added generated in rural areas.
Zemědělství, lesnictví a rybolov představují 4 % hrubé přidané hodnoty vytvořené ve venkovských oblastech oproti 1,5 % v celém hospodářství. 
Agriculture, forestry and fishery represents 4 % of the gross value added generated in rural areas, compared to 1.5 % in the whole economy.
Tento podíl byl v posledních pěti letech stabilní. 
This share has been stable over the last five years.
NÁŠ PŘEZKUM 19. 
OUR REVIEW 19.
Při přezkumu jsme vycházeli z našeho modelu logiky programu (viz obrázek 4), který stanoví, jak lze prostřednictvím veřejné intervence dosáhnout hospodárnosti, efektivnosti a účinnosti. 
We structured our review around the ECA programme logic model (see Figure 4), which sets out how public intervention can achieve economy, efficiency and effectiveness.
Body uváděné v každém oddílu slouží jako příklady problémů, jež jsme zjistili v minulosti a k nimž je třeba přihlížet při tvorbě SZP na období po roce 2020. 
The points raised in each section serve as examples of problems which we have identified in the past and which should be considered when designing the post-2020 CAP. 12 practice which we followed in our paper.
Tvrzení uvedené ve sdělení, že 55 % populace EU žije ve venkovských oblastech, plyne ze sloučení „převážně venkovských“ regionů s „přechodnými“ regiony. „Přechodné“ regiony lze stejně tak sloučit s „převážně městskými“ regiony, což vede k opačnému tvrzení, že 80 % populace EU žije v městských regionech. 
The claim, made in the Communication, that 55 % of EU population live in rural areas, results from merging “predominantly rural” regions with “intermediate” regions. “Intermediate” regions could just as well be grouped together with “predominantly urban” regions, leading to a conflicting claim that 80 % of EU population live in urban regions.
Obrázek 4 – Model logiky programu 14 Potřeby C í l e Vnější faktory Efekty Dopady Výsledky V ý s t u p y Vs t u p y H os podá rnos t P o s t u p y Efektivnos t Úč i nnos t Zdroj: EÚD, Manuál auditu výkonnosti. Potřeby SZP 15 Co se ve sdělení Komise uvádí o potřebách: • Mezi příjmy ze zemědělské činnosti a příjmy v jiných hospodářských odvětvích existuje rozdíl. • Příjmy v zemědělství jsou velmi kolísavé. • V oblastech s přírodními omezeními existuje riziko opouštění půdy. • Rozdělování přímých plateb není dostatečně vyvážené. • Je potřeba zachovat dobře fungující vnitřní trh. • Málo se investuje do restrukturalizace zemědělských podniků, modernizace, inovace, diverzifikace a zavádění nových technologií. • Je potřeba odpovídajícím způsobem reagovat na změnu klimatu a omezení přírodních zdrojů. • Je třeba vzít v úvahu strukturální problémy a odliv mladých lidí z venkovských oblastí. • Je třeba řešit společenské otázky včetně témat jako zdraví, bezpečnost potravin, plýtvání potravinami a dobré životní podmínky zvířat. 
Figure 4 – Programme Logic Model 13 Source: ECA, Performance Audit Manual. CAP needs What the Commission’s Communication says on needs: • There is a gap between agricultural income and income in other parts of the economy. • Agricultural income is highly volatile. • There is a risk of land being abandoned in areas with natural constraints. • The distribution of direct payments is insufficiently balanced. • A well-functioning internal market needs to be preserved. • There is not enough investment into farm restructuring, modernisation, innovation, diversification and the uptake of new technologies. • Adequate response is needed to climate change and constraints on natural resources. • Account should be taken of structural problems and the ‘youth drain’ affecting rural areas. • Societal concerns, including health, food safety, food waste, animal welfare need to be addressed.
Málo informací pro určení potřeb 20. 
Insufficient information to identify needs 20.
Je tomu tak zejména v případě podpory příjmů formou přímých plateb, které v současnosti odčerpávají více než 70 % rozpočtu SZP. 
This is the case, in particular, for income support through direct payments, which currently consume more than 70 % of the CAP budget.
Článek 39 Smlouvy stanoví, že cílem SPZ je zvýšit produktivitu zemědělství a „zajistit tak odpovídající životní úroveň zemědělského obyvatelstva, a to zejména zvýšením individuálních příjmů osob zaměstnaných v zemědělství“ (viz příloha II). 
Article 39 of the Treaty stipulates that the objective of the CAP is “to increase agricultural productivity (...) thus to ensure a fair standard of living for the agricultural community, in particular by increasing the individual earnings of persons engaged in agriculture” (see Annex II).
Slovo „tak“ je pojítkem mezi uvedenými dvěma cíli SZP. 
The word “thus” links the two CAP objectives.
Příjmy zemědělců a životní úroveň Matthews, A. 
14 12 13 14 Matthews, A.
(Příloha 1: Proč další reformu?) (s. 29– 30) in Buckwell, A. et al. 
(2017), “Appendix 1: Why further reform?” (pp. 29–30) in Buckwell, A. et al.
2017. 
2017.
CAP – Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP – why, what and how? 
CAP - Thinking Out of the Box: Further modernisation of the CAP – why, what and how?
Nadace RISE, Brusel. 
RISE Foundation, Brussels.
Rámeček 1 – Příjmy z jiných zdrojů, než je zemědělská činnost Podle údajů Eurostatu činí podíl vedoucích zemědělských podniků s výdělečnou činností mimo zemědělství přibližně 30 % a v případě jejich manželů či manželek a jiných členů domácnosti to je pravděpodobně ještě více. 
15 Box 1 - Income sources other than farming According to Eurostat, the share of farm managers with gainful activities outside farming is around 30 % and is likely to be higher for their spouses and other household members.
GŘ AGRI již dříve zveřejnilo údaje15, z nichž vyplývá, že více než 60 % vedoucích zemědělských podniků s rozlohou menší než 5 ha tráví na svém hospodářství méně než 25 % svého času a přibližně 80 % na něm tráví méně než polovinu svého pracovního života. 
DG AGRI has previously published data15 indicating that more than 60 % of farm managers on farms of less than 5 ha spend less than 25 % of their time on their holdings and that around 80 % spend less than half their working lives on their holding.
Počet vedoucích zemědělských podniků na plný úvazek převyšuje počet těch, kteří tráví na svém hospodářství méně než 50 % své pracovní doby, pouze pokud velikost podniku přesahuje 20 ha. 
Only when farm size exceeds 20 ha do full-time managers outnumber those who spend less than 50 % of their working time on their holding.
Mnoho příjemců plateb v rámci SZP rovněž dostává důchod. 
Many CAP beneficiaries also receive pensions.
Údaje uváděné Komisí zdroje příjmu mimo zemědělství neobsahují. 
The figures presented by the Commission exclude sources of income outside farming.
Ve studii Evropského parlamentu o příjmech domácností zemědělců se uvádí16, že EU v současné době nemá žádný statistický systém schopný poskytovat informace o životní úrovni zemědělského obyvatelstva. 
According to a European Parliament study on farm household incomes16: “There is currently no EU statistical system that is capable of providing information on the living standards of the agricultural community”.
předkládaly a využívaly při tvorbě politiky usilující o zajištění odpovídající životní úrovně zemědělců. 
We have called repeatedly for this data to be produced to inform policy aimed at ensuring a fair standard of living of the agricultural community.
V případě některých členských států jsou údaje o příjmech domácností zemědělců ze všech zdrojů k dispozici a vyplývá z nich, že tyto domácnosti nejsou nutně v horším postavení než jiné. 
Data on farm household incomes from all sources are available for some Member States and suggests that such households are not necessarily worse off than other households.
Příjmy zemědělských podniků jsou vyšší (rovněž na každou jednotku pracovní síly) u větších zemědělských podniků17. 
Farm incomes are higher (also per labour unit) for bigger farms17.
Komise do výpočtu rozdílů v příjmech mezi zemědělstvím a hospodářstvím jako celek započítává všech 10,8 milionu zemědělských podniků EU včetně 7,2 milionu podniků s méně než 5 hektary a 6 milionů podniků, jejichž standardní roční produkce je nižší než 4 000 EUR18. 
In calculating the income gap between farming and the economy as a whole, the Commission includes all 10.8 million EU agricultural holdings, including 7.2 million with less than 5 hectares, and 6 million with annual standard output below €4 00018.
Velký počet těchto velmi malých zemědělských podniků, které mají vzhledem ke své velikosti často problémy se ziskovostí, situaci zkresluje. 
The long tail of these very small farms, which often face inherent profitability challenges, distorts the picture.
Příjmová situace středně velkých zemědělských podniků, které mají mezi 5 a 250 hektary a které podle Komise dostávají 72 % přímé podpory EU, je příznivější. 
The income situation of medium size farms between 5 and 250 hectares, which, according to the Commission, receive 72 % of EU direct support, is better. https://ec.europa.eu/agriculture/sites/agriculture/files/rural-area-economics/briefs/pdf/09_en.pdf Hill, B. & Dylan Bradley, B.
Komise tvrdí, že přímé platby nejen řeší otázku životní úrovně zemědělců, ale také umožňují provozovat zemědělskou činnost ve všech částech Unie, včetně oblastí s přírodními omezeními (které dostávají platby na podporu příjmu také v rámci politiky rozvoje venkova) a mají různé hospodářské, environmentální a sociální přínosy, včetně poskytování veřejných statků. 
In addition to addressing the standard of living for the agricultural community, the Commission argues that direct payments ensure there is agricultural activity in all parts of the Union including in areas with natural constraints (which also receive income payments under Rural Development Policy) with various economic, environmental and social associated benefits, including the delivery of public goods.
Platnost těchto tvrzení závisí na spolehlivosti údajů, z nichž vycházejí. 
The validity of these arguments depends on the solidity of the data supporting them.
Nejasnosti ohledně přidané hodnoty EU 24. 
Lack of clarity on EU value added 24.
Zahrnout přidanou hodnotu EU mezi základní cíle je jedním z návrhů Komise pro všechny budoucí politiky EU19. 
Making EU value added a core objective is one of Commission’s proposals for all future EU policies19.
Přidaná hodnota EU se obvykle chápe jako doplňující výsledky opatření EU, jichž by nemohlo být dosaženo nekoordinovaným opatřením na národní, regionální nebo místní úrovni. 
EU value added is usually understood as additional results delivered by EU action that could not have been achieved by uncoordinated action at national, regional or local level.
Žádná obecně uznávaná definice tohoto pojmu však Tato korelace je silnější, je-li velikost vyjádřena jako hodnota produkce. 
However, there is no commonly accepted definition for this concept.
neexistuje. Dohodnout se na ní a uplatňovat ji by usnadnilo veřejnou diskusi a rozhodování o budoucích výdajích EU. 
Agreeing on and applying such a definition would benefit public debate and decision-making on future EU spending.
Zohlednění dlouhodobého vývoje 25. 
Responding to long-term trends 25.
V současnosti se návrh dalšího víceletého finančního rámce (a všech hlavních oblastí politiky včetně SZP) předkládá dva roky před jeho zahájením a platby v rámci víceletých programů (například ve druhém pilíři SZP) se provádějí ještě první tři roky následujícího víceletého finančního rámce. 
Under the current arrangements the proposal for the next multiannual financial framework (and for all major policy areas, including the CAP) is made two years before its start and payments for multiannual programmes (such as those under Pillar 2 of the CAP) continue for the first three years of the following multiannual financial framework.
To znamená, že rozhodnutí v rámci dané politiky se budou vztahovat i na platby, které proběhnou až o 12 let později. 
This means that policy decisions will cover payments made up to 12 years later.
Je proto třeba zohlednit dlouhodobý vývoj, který lze během trvání politiky očekávat. 
Account therefore needs to be taken of long-term developments with which the policy will interact.
Vliv SZP na spravedlivý přístup a vnitřní trh 26. 
The CAP’s impact on fairness and the single market 26.
Vzhledem k vazbě přímých plateb na rozlohu zemědělského podniku jde největší podíl přímých plateb do největších zemědělských podniků (20 % příjemců dostává přibližně 80 % podpory). 
Due to their link to farm area, the largest share of direct payments go to the largest farms (with around 80 % of the support received by 20 % of beneficiaries).
Různé mechanismy přerozdělování (např. zastropování plateb a redistributivní platby) zatím měly jen omezený účinek. 
Various redistributive mechanisms used so far (e.g. capping and redistributive payments) have had a limited effect.
Sblížení sazeb na hektar, a to jak mezi členskými státy, tak v rámci jednoho členského státu (v případě režimu základní platby), může zvýšit platby pro některé větší zemědělské podniky. 
The move to converge rates per hectare, both between and (in the case of the basic payment scheme) within Member States can increase payments to some larger farms.
Některé členské státy uplatňující režim základní platby využily také možnost zachovat vysokou míru podpory na základě minulých úrovní dotací. 
Some Member States applying the basic payment scheme have also used the option to preserve high support levels resulting from past levels of subsidy.
Míry plateb mezi členskými státy se tedy mohou značně lišit. Platby na hektar se mohou pohybovat v rozmezí od méně než 100 EUR až po více než 1 000 EUR. 
Payment levels between Member States can therefore vary significantly.
18 Cíle SZP 19 Co se ve sdělení Komise uvádí o cílech: • SZP má tři následující hlavní cíle: o budovat inteligentní a odolné zemědělské odvětví, o posílit environmentální a klimatická opatření a přispět k dosažení souvisejících cílů EU, o posílit socio-ekonomickou strukturu venkovských oblastí. • Je třeba zajistit soulad se závazky vycházejícími z Pařížské dohody o klimatu, dohodnutými na konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu a cílech udržitelného rozvoje. • Je třeba odpovídající měrou přispět ke splnění cílů EU v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030. • Komise posoudí a schválí strategické plány pro SZP, aby mohla SZP co možná nejvíce přispět k dosažení priorit a cílů EU a cílů členských států v oblasti klimatu a energetiky. • SZP by měla vést k přechodu na udržitelnější zemědělství. 
CAP Objectives 17 What the Commission’s Communication says on objectives: • The three CAP objectives are: o to foster a “smart and resilient” agricultural sector; o to bolster environmental care and climate action and to contribute to the environmental and climate objectives of the EU; o to strengthen the socio-economic fabric of rural areas. • Need for consistency with commitments under the Paris Agreement on climate, agreed by the Conference of the Parties within the United Nations Framework Convention on Climate Change and Sustainable Development Goals. • Fair contribution to EU 2030 Climate and Energy targets. • The Commission would assess and approve CAP strategic plans and so maximise the CAP’s contribution to EU priorities and objectives and Member States’ climate and energy targets. • The CAP should lead a transition towards a more sustainable agriculture.
Výklad cílů Smlouvy pro SZP po roce 2020, který je ve sdělení obsažen, je v zásadě v souladu s cíli SZP ve stávajícím období (viz příloha II). 
The Communication’s post-2020 CAP interpretation of Treaty objectives is broadly in line with the CAP objectives for the current period (see Annex II).
Málo jasné a konkrétní cíle 28. 
Insufficient clarity and specificity of objectives 28.
20 klima. Cíle by měly být pokud možno vyčísleny, a to nejen v případě výstupů, ale také výsledků a dopadů20. 
performance – lacked specific targets for the measure’s contribution to the environment and climate. Objectives should be quantified where possible, not just for outputs, but also results and impacts20.
Potřeba souladu s ostatními cíli EU 29. 
Need for consistency with other EU objectives 29.
Politiky EU se týkají řady různých otázek, oblastí a odvětví. 
EU policies cover many different issues, areas and sectors.
Cíle SZP by měly být v souladu s cíli ostatních politik (včetně soudržnosti, opatření v oblasti klimatu a ochrany životního prostředí). 
The CAP’s objectives should be consistent with those of other policies (including cohesion, climate action and environmental protection).
V relevantních případech by se mělo vymezit, jak SZP přispěje k dosažení ostatních cílů EU. 
Where relevant, the CAPs contribution to achieving other EU objectives should be defined.
To platí i pro cíle EU v podobě mezinárodních závazků21. 
This also concerns EU objectives in the form of binding international commitments21.
Různé oblasti politiky EU mají překrývající se cíle, které souvisí například s územní rovnováhou a soudržností, sociálním začleňováním a snižováním chudoby. 
Different EU policy areas have overlapping objectives regarding, for example, territorial balance/cohesion, social inclusion and reduction of poverty.
Zlepšení doplňkovosti SZP s dalšími politikami EU by bylo pozitivním krokem. 
Improving the CAP’s complementarity with other EU policies would be a positive development.
Našli jsme například jen málo dokladů, že cíle zajistit doplňkovost a synergie mezi ESI fondy byly prakticky zohledněny v dohodách o partnerství (zavedených na období 2014–2020) a v programech rozvoje venkova. 
For example, we found little evidence that the aims of complementarity and synergy between the ESI funds were put into practice in the partnership agreements (introduced for 2014-2020) and in the rural development programmes.