natgillin/translations-raw huggingface dataset:
II Podávání zpráv o udržitelnosti spočívá v měření výkonnosti organizace při plnění daného cíle udržitelného rozvoje, zpřístupňování příslušných informací a vyvozování odpovědnosti vůči interním i externím zúčastněným stranám. Podávání zpráv o udržitelnosti je nástrojem pro řízení a vykazování plnění závazků. 
II Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development. Sustainability reporting is both a management and an accountability tool.
Obnáší podávání zpráv o tom, jak organizace uplatňuje hlediska udržitelnosti ve svých činnostech, a o jejích environmentálních, sociálních a ekonomických dopadech. 
It involves reporting on how an organisation considers sustainability issues in its operations, and on its environmental, social and economic impacts.
III K předkládání zpráv o udržitelnosti nezavazuje Komisi ani jiné orgány EU žádná zvláštní zákonná povinnost. 
III There is no specific legal obligation for the Commission or other EU institutions to produce sustainability reports.
Vzhledem k tomu, že se EU zavázala k plnění cílů udržitelného rozvoje a k dosažení udržitelného rozvoje obecně, by bylo možné očekávat, že podávání zpráv o udržitelnosti se stane nedílnou součástí podávání zpráv o výkonnosti a dosažených výsledcích. 
Since the EU has committed itself to the SDGs and to achieving sustainable development in general, sustainability reporting would be expected to be an integral part of reporting on performance and results.
IV Z tohoto přezkumu vyplývá, že Komise nepodává zprávy o tom, jakým způsobem přispívá rozpočet a politika EU k plnění cílů udržitelného rozvoje. 
IV This review shows that the Commission does not report on the contribution of the EU budget or EU policy to achieving the SDGs.
Výjimkou je oblast vnější činnosti, kde Komise začala přizpůsobovat svůj systém vykazování výkonnosti tak, aby cíle udržitelného rozvoje a udržitelnosti zohledňoval. 
One exception is the area of external action where the Commission has started to adapt its performance reporting system in relation to SDGs and sustainability.
Komise nedávno uveřejnila diskusní dokument, v němž některé své politiky týkající se cílů udržitelného rozvoje popisuje. 
The Commission has recently published a reflection paper where it describes selected Commission policies related to the SDGs.
Statistický úřad EU (Eurostat) zveřejňuje celkový popis „pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu EU“. 
The EU’s statistical office (Eurostat) publishes an overall description of the “progress towards the SDGs in an EU context”.
Nesnaží se však měřit přínos jednotlivých politik a rozpočtu EU pro Agendu 2030. 
However, this does not attempt to measure the contribution of the EU’s policies and budget to the 2030 Agenda.
V Z tohoto přezkumu rovněž vyplývá, že předpoklady pro smysluplné podávání zpráv o udržitelnosti z velké části dosud neexistují. 
V This review also reveals that the pre-requisites for meaningful sustainability reporting are largely not yet in place.
Komise zveřejnila diskusní dokument, v němž nastínila scénáře pro udržitelnou Evropu, ale v současné době neexistuje žádná unijní strategie, která by se vztahovala na cíle udržitelného rozvoje do roku 2030. 
The Commission has published a reflection paper outlining scenarios for a sustainable Europe, but it does not currently have an EU strategy that covers the SDGs up to 2030.
VI Tento přezkum se zabývá rovněž otázkou, co v oblasti podávání zpráv o udržitelnosti dělají orgány EU (jiné než Komise) a agentury EU. 
VI This review also looked at what EU institutions (other than the Commission) and EU agencies do in the area of sustainability reporting.
Zjistili jsme, že zprávu o udržitelnosti uveřejňuje jeden orgán EU, Evropská investiční banka, a jedna agentura EU, Úřad Evropské unie pro duševní vlastnictví. 
We found that one EU institution, the European Investment Bank, and one EU agency, the European Union Intellectual Property Office, publish a sustainability report.
Některé další orgány a agentury EU shromažďují určité informace týkající se udržitelnosti a někdy je i zveřejňují, ale tyto 4 informace jsou často jen kusé a neúplné a nezahrnují všechny aspekty udržitelnosti. 
Other EU institutions and agencies collect some information related to sustainability, and sometimes publish it, but this is often piecemeal and incomplete and does not cover all aspects of 4 sustainability.
Tyto informace se týkají především toho, jaké dopady má provozní činnost jednotlivých organizací na udržitelnost, a méně toho, jak udržitelnost zohledňují ve své celkové strategii a ve svých činnostech. 
The information mainly relates to how the running of the organisations affects sustainability rather than how they have considered sustainability in their overall strategy and operations.
VII Tento přehled poukazuje na přínosy, jaké má pro organizace zapojení do podávání zpráv o udržitelnosti, a popisuje změny, k nimž v oblasti auditu udržitelnosti postupně dochází. 
VII This review highlights benefits for organisations engaging in sustainability reporting and describes developments in auditing sustainability reporting.
Uvádí také příklady postupů uplatňovaných v členských státech, a to jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru. 
It also presents examples of practices in the Member States, both in the public and the private sectors.
VIII Zjistili jsme, že v oblasti podávání zpráv o udržitelnosti ze strany orgánů a agentur EU jsou čtyři úkoly, které je třeba řešit: o vypracování strategie EU na období po roce 2020, která bude zahrnovat cíle udržitelného rozvoje a problematiku udržitelnosti, o začlenění hlediska udržitelnosti a cílů udržitelného rozvoje do rozpočtu EU a výkonnostního rámce, o vytvoření koncepce podávání zpráv o udržitelnosti v jednotlivých orgánech a agenturách EU, o posílení věrohodnosti podávání zpráv o udržitelnosti prostřednictvím auditů. 5 
VIII We identify four challenges for sustainability reporting in EU institutions and agencies: o Developing an EU strategy post-2020 that covers the SDGs and sustainability o Integrating sustainability and SDGs into the EU budget and the performance framework o Developing sustainability reporting in EU institutions and agencies o Increasing the credibility of sustainability reporting through audit 5
Úvod Udržitelný rozvoj a udržitelnost 01 Udržitelný rozvoj se obvykle vymezuje jako „rozvoj, který uspokojuje potřeby dneška, aniž by ohrozil schopnost budoucích generací uspokojit své vlastní potřeby“1. 
Introduction Sustainable development and sustainability 01 Sustainable development is usually defined as “development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs”1.
02 Bývá chápán jako ucelený přístup opírající se o tři pilíře: environmentální, sociální a ekonomickou soudržnost2. 
02 It is understood as a comprehensive approach linking the three pillars of environmental, social and economic sustainability2.
Snaha o spojení těchto tří pilířů nutně nepředpokládá hledání kompromisů mezi ochranou životního prostředí a hospodářským rozvojem3. 
Integrating these does not necessarily mean a trade-off between the environment and economic development3.
Udržitelný rozvoj může vést naopak k tvorbě pracovních míst a k růstu4. 
Rather, sustainable development can create jobs and growth4.
03 Otázce udržitelnosti je věnována stále větší pozornost, neboť změna klimatu má již nyní různé nepříznivé dopady na hospodářství i jednotlivé společnosti v jejich různých segmentech5. 
03 Sustainability is receiving increased attention with the realisation that climate change is already disrupting economies and societies affecting different parts of society in different ways5.
To je názorným dokladem toho, že environmentální, sociální a hospodářské rozměry udržitelnosti spolu úzce souvisejí. 
This illustrates that environmental, social and economic sustainability dimensions are closely linked.
Evropské centrum politické strategie, odborná poradní skupina Komise, zdůraznilo, že opomíjení těchto souvislostí je jedním z hlavních rizik pro udržitelnou budoucnost EU6. 
The European Political Strategy Centre – the Commissions’ “think tank” – has highlighted overlooking these connections as one of the key risks to the sustainable future of the EU6.
04 Přijetí Agendy 20307 a jejích 17 cílů udržitelného rozvoje Valným shromážděním Organizace spojených národů se stalo cenným čerstvým podnětem k udržitelnému rozvoji na celém světě. 
04 The adoption of the 2030 Agenda7 and its 17 SDGs by the United Nations General Assembly has given appreciable new impetus to sustainable development worldwide.
Cíle udržitelného rozvoje (obrázek 1) byly stanoveny s ohledem na trojí rozměr udržitelnosti a jejich součástí jsou prvky hospodářského rozvoje, sociálního začleňování a udržitelné environmentální řízení8. 
The SDGs (Figure 1) are based on the three dimensions of sustainability and include elements of economic development, social inclusion and sustainable environmental management8.
Na rozdíl od rozvojových cílů tisíciletí, které jim předcházely, jsou cíle udržitelného rozvoje všeobecné a jsou určeny všem zemím. 6 
Unlike their predecessor – the Millennium Development Goals – the SDGs are universal and addressed to all countries. 6
Obrázek 1 – Sedmnáct cílů udržitelného rozvoje 7 Zdroj: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © OSN. 
Figure 1 – The 17 Sustainable Development Goals Source: https://www.un.org/sustainabledevelopment/news/communications-material/. © United Nations.
05 EU a její členské státy9 se zavázaly k plnění Agendy 2030 a k tomu, že budou přispívat k cílům udržitelného rozvoje. 
05 The EU and its Member States9 have committed themselves to implementing the 2030 Agenda and contributing to the SDGs.
Myšlenka udržitelného rozvoje je navíc součástí smluv EU (rámeček 1). 
Furthermore, sustainable development is embedded in the EU treaties (Box 1). 7
8 Rámeček 1 Závazek a přístup EU k udržitelnému rozvoji Když se závazek k plnění Agendy 2030 schvaloval, Komise prohlásila, že „Evropská unie se zavázala k rozvoji, který uspokojuje potřeby dneška, aniž by ohrozil schopnost budoucích generací uspokojit své vlastní potřeby. 
8 Box 1 The EU’s commitment to and understanding of sustainable development Upon committing to the 2030 Agenda, the Commission stated that “The EU is committed to development that meets the needs of the present without compromising the ability of future generations to meet their own needs.
Podstatou udržitelného rozvoje je důstojný život pro všechny v mezích možností této planety, který dokáže sladit hospodářskou prosperitu a efektivitu, mírovou společnost, sociální začleňování a odpovědnost k životnímu prostředí.“ Další kroky k udržitelné evropské budoucnosti – Evropské úsilí v oblasti udržitelnosti Udržitelný rozvoj se stal pro EU jedním z cílů zakotvených v jejích smlouvách ještě před přijetím Agendy 2030: EU „usiluje o udržitelný rozvoj Evropy, založený na vyváženém hospodářském růstu a na cenové stabilitě, vysoce konkurenceschopném sociálně tržním hospodářství směřujícím k plné zaměstnanosti a společenskému pokroku a na vysokém stupni ochrany a zlepšování kvality životního prostředí“ ... a „přispívá k ... udržitelnému rozvoji této planety...“ Článek 3 Smlouvy o Evropské unii (SEU) Udržitelný rozvoj je důležitou součástí cílů vnější činnosti EU, přičemž EU by zde měla: d) podporovat udržitelný rozvoj v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí v rozvojových zemích s hlavním cílem vymýcení chudoby; Čl. 
A life of dignity for all within the planet's limits that reconciles economic prosperity and efficiency, peaceful societies, social inclusion and environmental responsibility is at the essence of sustainable development”.
21 odst. 2 SEU. Podávání zpráv o udržitelnosti 06 Podávání zpráv o udržitelnosti spočívá v měření výkonnosti organizace při plnění daného cíle udržitelného rozvoje, zpřístupňování příslušných informací a vyvozování odpovědnosti vůči interním i externím zúčastněným stranám. Obnáší podávání zpráv o tom, jak organizace uplatňuje hlediska udržitelnosti ve svých činnostech, a o jejích environmentálních, sociálních a ekonomických dopadech. 
Article 3 Treaty on European Union (TEU) Sustainable development is an important element of the objectives of EU external action where the EU should: (d) foster the sustainable economic, social and environmental development of developing countries, with the primary aim of eradicating poverty; Article 21 (2) TEU Sustainability reporting 06 Sustainability reporting is the practice of measuring, disclosing and being accountable to internal and external stakeholders for organisational performance towards the goal of sustainable development.
Global Reporting Initiative (GRI), klíčový hráč na poli podpoře tohoto vývoje a vydavatel nejčastěji používané normy10, vymezuje podávání zpráv o udržitelnosti jako „určitou společností nebo organizací zveřejněnou zprávu o hospodářských, environmentálních a sociálních dopadech způsobených každodenní činností této společnosti nebo organizace. 
The Global Reporting Initiative (GRI), a key player in supporting this development and publisher of the most commonly used standard10 defines sustainability reporting as “a report published by a company or organization about the economic, environmental and social impacts caused by its everyday activities.
Ve zprávě o udržitelnosti jsou rovněž představeny hodnoty a model správy organizace a ukazuje vazbu mezi její strategií a jejím závazkem vztahujícím se k udržitelnému 
A sustainability report also presents the organization's values and governance model, and demonstrates the link between its strategy and its commitment to a sustainable global economy”11.
Zprávy o udržitelnosti soukromých společností stále větší měrou zohledňují cíle udržitelného rozvoje12. 
Increasingly, companies’ sustainability reports take into account the SDGs12.
07 S podáváním zpráv o udržitelném rozvoji se začalo v soukromém sektoru a pomalu se šíří i v rámci veřejného sektoru, kde mohou tyto zprávy podávat státní podniky nebo subjekty státní správy. 
07 Sustainability reporting developed in the private sector and is slowly spreading to the public sector, where reporting may be done by state-owned companies or government entities.
Uvádíme-li v tomto přezkumu příklady ze soukromého sektoru, pak proto, že chceme ukázat, jaké jsou možnosti rozvoje podávání zpráv o udržitelnosti. 
By identifying examples of the private sector, this review would like to show the development possibilities of sustainability reporting.
V soukromém sektoru se podávání zpráv o udržitelnosti označuje různými termíny: „vykazování nefinančních informací“; „podávání zpráv o sociální odpovědnosti podniků“; „podávání zpráv o environmentální, sociální a správní praxi“. 
In the private sector, various terms are used to refer to sustainability reporting: “reporting on non-financial information”; “corporate social responsibility (CSR) reporting”; “environment, social and governance (ESG) reporting”.
Zprávy o udržitelnosti jsou rovněž součástí „rozšířených externích zpráv“ (EER) či „integrovaných zpráv“. 
It also forms part of “extended external reporting (EER)” or “integrated reporting”.
V tomto přezkumu používáme důsledně termín „podávání zpráv o udržitelnosti“. 
The term used throughout this review is “sustainability reporting”.
08 Navzdory výše uvedené všezahrnující definici se zprávy o udržitelnosti v soukromém sektoru značně liší, takže některé zprávy informují pouze o vybraných dílčích environmentálních dopadech dané společnosti, např. o jejím využívání vody, a jiné obsahují informace o komplexnějším uplatňování hlediska udržitelnosti v rámci celkového fungování daného podniku, např. o tom, jak změna klimatu snižuje dostupnost vody a ohrožuje jeho obchodní model13. 
08 Despite the above-mentioned all-encompassing definition, sustainability reports in the private sector vary a lot, from reporting only on a selected environmental impact of a company, e.g. its use of water, to reporting on the more comprehensive integration of sustainability into its business processes as a whole, e.g. how climate-change reduces water availability and threatens its business model13.
Na obrázku 2 je toto dvojí hledisko názorně předvedeno: možný dopad činnosti určité organizace na změnu klimatu a možný dopad změny klimatu na činnost podniku. 
Figure 2 illustrates these two perspectives: the impact an organisation can have on climate change with its operation and the impact climate change can have on business operations.
Obrázek 2 – Dvojí hledisko ve zprávách o udržitelnosti na příkladu změny klimatu14 9 Dopad organizace na změnu klimatu Dopad změny klimatu na organizaci Zdroj: EÚD na základě podkladů Komise pro konzultace o aktualizaci nezávazných pokynů pro vykazování nefinančních informací. 
Figure 2 – Two perspectives of sustainability reports, taking the example of climate change14 9 Impact of organisation on Climate Change Impact of Climate Change on organisation Source: ECA, based on the Commission’s consultation document on the update of the non-binding guidelines on non-financial reporting.
09 Směrnicí 2014/95 zavedla EU pro některé velké společnosti povinnost uvádět v rámci vykazování nefinančních informací určité minimální informace o udržitelnosti (rámeček 2). 
09 With directive 2014/95, the EU made reporting on non-financial information on certain minimum sustainability information obligatory for certain large companies (Box 2).
V některých členských státech lze najít příklady podávání zpráv ve veřejném sektoru a ve státní podnikové sféře15 (rámeček 3). 
As regards reporting in the public sector and by state-owned companies, examples can be found in certain Member States15(Box 3).
10 Rámeček 2 Směrnice 2014/95/EU zavedla povinnost podávat zprávy pro některé velké společnosti16 Povinnosti týkající se vykazování informací o udržitelnosti, které v EU v současnosti platí, se vztahují na velké subjekty veřejného zájmu. 
10 Box 2 EU directive 2014/95 introduced a reporting obligation for certain large companies16 The current EU reporting obligations on sustainability related information apply to large public interest entities.
Celkem se týkají přibližně 7 400 kótovaných společností, bank, pojišťoven a dalších subjektů určených členskými státy17. 
In total, they concern approximately 7 400 listed companies, banks, insurance companies, and other entities identified by Member States17.
Podle uvedené směrnice se jedná obecně o velké společnosti s více než 500 zaměstnanci. 
Under the directive, these are generally large companies with over 500 employees.
Podle studie iniciativy GRI, CSR Europe a Accountancy Europe z roku 2017, která se zabývá prováděním uvedené směrnice, přistoupily některé členské státy k rozšíření oblasti působnosti této směrnice18. 
According to a 2017 study by GRI, CSR Europe, Accountancy Europe on the implementation of the directive, some Member States have widened the scope of the directive18.
Švédsko například snížilo uvedenou hranici z 500 na 250 zaměstnanců a Švédsko i Dánsko vyžadují poskytování nefinančních výkazů od všech velkých společností. 
For example, Sweden has lowered the threshold from 500 to 250 employees, and both Sweden and Denmark require all large companies to provide non-financial information statements.
Tutéž povinnost mají i španělské společnosti s obratem 2 miliardy EUR a 4 000 zaměstnanci. 
This is also the case for Spanish companies with a turnover of €2 billion and 4 000 employees.
Některé členské státy uplatňují směrnici na státní podniky a velké obce19. 
Some Member States apply the directive to state-controlled enterprises and large municipalities19.
Několik členských států tuto povinnost uložilo také penzijním fondům a společnostem spravujícím aktiva20. 
Several Member States have specifically included pension funds and asset management companies20.
Spojené království a Lucembursko, kde sídlí nejvíce investičních fondů v EU, tento krok neučinily. 
The United Kingdom and Luxembourg, which host the largest investment funds industries in the EU, have not taken this step.
Viz bod 18 týkající se druhu vykazovaných informací o udržitelnosti. 
See paragraph 18 regarding the kinds of sustainability information being reported.
11 Rámeček 3 Podávání zpráv o udržitelnosti ve švédských státních podnicích Švédské státní podniky podávají od roku 2008 zprávy o dopadu udržitelnosti na jejich podnikání a o dopadu jejich podnikání na udržitelnost. 
Box 3 Sustainability reporting in Swedish state-owned companies Reporting on the impact sustainability has on their business and their impact on sustainability has been practiced by Swedish state-owned companies since 2008.
Pro 47 švédských státních podniků o celkové hodnotě 53,3 miliardy EUR platí povinnost uvádět ve svých výročních zprávách informace o finančních a nefinančních cílech, které si stanovily, o své výkonnosti a o tom, jak obecně přistupují k řešení otázek udržitelnosti. 
The 47 Swedish state-owned companies, with a combined value of €53.3 billion, are required to give information in their annual reports on financial and non-financial targets they have set, their performance and the way they address sustainability issues in general.
Stát ve své koncepci vlastnické politiky z roku 2017 uvádí, že státní podniky „by měly analyzovat globální cíle udržitelnosti stanovené v rámci Agendy 2030 a na základě toho pak uvést cíle, na něž má ta která společnost vliv a k jejichž plnění svou činností přispívá“. 
The states ownership policy 2017 states that state-owned companies “should analyse the global sustainability goals of Agenda 2030 to identify the goals which each company has an impact on and contributes to through its operations”.
10 Agenda z roku 2030 vybízí vlády k tomu, aby OSN posílaly dobrovolné národní zprávy o pokroku své země při uskutečňování cílů udržitelného rozvoje. 
10 The 2030 Agenda encourages governments to send voluntary national reports on their country ́s progress towards the SDGs to the UN.
V těchto zprávách by mělo být uvedeno, jakého výkonu daná země při zajišťování udržitelného rozvoje dosahuje. 
These reports should be on the country’s performance in implementing sustainable development.
K březnu 2019 podalo takovou zprávu 24 z 28 členských států EU21. 
As of March 2019, 24 out of 28 EU Member States had provided such a report21.
Podávání zpráv OSN může probíhat také na úrovni EU a Rada a Parlament již požádaly Komisi, aby takovou zprávu pro OSN připravila22 (bod 56). 
Reporting to the UN can also take place at EU level, and the Council and Parliament have asked the Commission to prepare a report for the UN22 (paragraph 56).
11 Obrázek 3 ukazuje přehled různých úrovní podávání zpráv o udržitelném rozvoji. 
11 Figure 3 provides an overview of the different levels of reporting on sustainable development.
Obrázek 3 – Kdo může vydávat zprávy o udržitelnosti? 
Figure 3 – Who can produce sustainability reports?
Finanční trhy a investoři vyvíjejí na společnosti rostoucí tlak, aby zveřejňovaly rizika spojená s udržitelností. 
The financial markets and investors are putting increasing pressure on companies to disclose sustainability-related risks.
Důvodem toho je, že rizika spojená s udržitelností jsou také stále více považována za finanční rizika. 
This is because sustainability risks are also increasingly regarded as financial risks.
Zveřejňují-li například společnosti svá rizika a příležitosti spojené s klimatem, umožňují tím investorům lépe posoudit hodnotu investic a aktiv a účinnějším způsobem přijímat podnikatelská rozhodnutí23. 
For example, disclosing companies’ climate-related risks and opportunities allows investors to better value investments and assets, and to take business decisions more efficiently23.
13 Podnikání a veřejný sektor mají odlišné cíle: zatímco podniky musejí vposled vytvářet zisk, veřejný sektor se zabývá poskytováním veřejných statků. 
13 Business and the public sector have differing driving forces – while businesses ultimately need to make profit, the public sector is concerned with providing public goods.