natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úmluva Organizace spojených národů o boji proti desertifikaci (UNCCD nebo „úmluva“) je mezinárodní dohoda, která stanoví globální rámec pro boj proti desertifikaci. 
The United Nations Convention to Combat Desertification (UNCCD) is an international agreement setting out a global framework for combating desertification.
Byla uzavřena v roce 1994 v návaznosti na summit Země v Riu de Janeiru v roce 199226. 
It was established in 1994, following the Earth Summit in Rio de Janeiro in 199226.
Jedná se o právně závaznou dohodu týkající se otázek degradace půdy a desertifikace, která tvoří rámec pro přizpůsobení, zmírňování a budování odolnosti. 
It is a legally binding agreement on land issues that addresses land degradation and desertification, providing a platform for adaptation, mitigation and resilience.
UNCCD má 197 smluvních stran UNCCD je jednou ze tří úmluv z Ria spolu s Úmluvou Organizace spojených národů o biologické rozmanitosti a Rámcovou úmluvou Organizace spojených národů o změně klimatu. 
The parties aim to work together to improve living The UNCCD is one of the three Rio Conventions, together with the United Nations Convention for Biodiversity and the United Nations Framework Convention on Climate Change.
Smluvní strany společně usilují o zlepšení životních podmínek pro obyvatele suchých oblastí, udržení a obnovení úrodnosti půdy a zmírnění následků desertifikace a sucha. 
conditions for people in drylands, to maintain and restore land productivity, and to mitigate the effects of desertification and drought.
Smluvní strany UNCCD mohou samy sebe prohlásit za „postižené desertifikací“. 
Parties to the UNCCD can voluntarily declare themselves to be “affected by desertification”.
Tyto státy musí navrhnout a provést národní akční programy boje proti desertifikaci. 
These countries must design and implement national action programmes (NAPs) to combat desertification.
V roce 2015 OSN přijala Agendu pro udržitelný rozvoj 203028, včetně závazku dosáhnout cílů udržitelného rozvoje OSN. Z toho cíl udržitelného rozvoje č. 
In 2015, the United Nations adopted the 2030 Agenda for Sustainable Development28, including a commitment to achieve all of the United Nations’ Sustainable Development Goals (SDGs).
15 zní „chránit, obnovovat a podporovat udržitelné využívání suchozemských ekosystémů, udržitelně hospodařit s lesy, potírat rozšiřování pouští, zastavit a následně zvrátit degradaci půdy a zastavit úbytek biodiverzity“, a zahrnuje cíl do roku 2030 „bojovat proti rozšiřování pouští, obnovovat znehodnocenou půdu, včetně pozemků postižených rozšiřováním pouští, suchem či záplavami, usilovat o dosažení světa, ve kterém již nedochází k degradaci půdy“ (cíl 15.3). 
Of those, SDG 15 aims to “protect, restore and promote sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably manage forests, combat desertification, halt and reverse land degradation, halt biodiversity loss”; it includes a target of combating desertification, restoring degraded land and soil, including land affected by desertification, drought and floods, and striving to achieve a land degradation-neutral world by 2030 (target 15.3).
V roce 2017 byl v rámci UNCCD přijat strategický rámec 2018–2030, který se zaměřuje na dosažení cíle udržitelného rozvoje 15.3. 
In 2017, the UNCCD adopted its 2018-2030 strategic framework, which focuses on achieving SDG target 15.3.
EU jako smluvní strana úmluvy potvrdila své odhodlání dosáhnout neutrality z hlediska degradace půdy do roku 2030. 
As a party to the UNCCD, the EU has confirmed its commitment to achieving land degradation neutrality by 2030.
Boj proti desertifikaci v EU 15. 
Combating desertification in the EU 15.
EU nemá žádnou zvláštní strategii nebo specifický právní rámec, pokud jde o desertifikaci. 
The EU does not have a dedicated strategy or a specific legal framework for desertification.
Některé faktory související s desertifikací jsou však řešeny v rámci různých výdajových programů nebo jiných strategií, jak je uvedeno níže. 
However, certain factors associated with desertification are addressed under various other strategies or spending programmes, as shown below.
V září 2006 přijala Evropská komise tematickou strategii pro ochranu půdy29 a zdůraznila, že procesy degradace půdy mohou v konečném důsledku vést k desertifikaci. 
In September 2006, the Commission adopted a Thematic Strategy for Soil Protection29, underlining that soil degradation processes can ultimately lead to desertification.
Cílem strategie bylo zajistit udržitelné využívání půdy zabráněním další degradace a zachováním jejích funkcí a obnovením degradovaných půd na takovou úroveň funkčnosti, která je slučitelná alespoň se současným a předpokládaným používáním. Tematická strategie týkající se půdy z roku 2006 měla čtyři pilíře: šíření osvěty, integrace s dalšími politikami, výzkum a legislativa: návrh rámcové směrnice o půdách30. 
degradation and preserving its functions, as well as by restoring degraded soil to a level of functionality consistent at least with its current and intended use. The 2006 Soil Thematic Strategy was structured on four pillars: awareness-raising; integration with other policies; research; and legislation: a proposal for a Soil Framework Directive (SFD)30.
Návrh směrnice vyžadoval, aby členské státy určily oblasti ohrožené degradací, stanovily cíle pro ochranu půdy a realizovaly programy k dosažení těchto cílů. 
The SFD proposal required Member States to identify areas at risk of degradation, define targets for soil protection, and carry out programmes to achieve these targets.
Navrhovaná směrnice také měla přispět k zastavení desertifikace, k níž dochází v důsledku degradace a úbytku biologické rozmanitosti půdy. 
The proposed directive also intended to contribute to halting desertification resulting from degradation and soil biodiversity loss.
Nicméně téměř osm let chyběla v Radě k jejímu schválení kvalifikovaná většina31. 
However, for almost eight years, there was no qualified majority31 in the Council in favour of adopting it.
V dubnu 2014 Komise návrh stáhla. 
In April 2014, the Commission withdrew it.
V dubnu 2013 Komise schválila strategii EU pro přizpůsobení se změně klimatu 2013, aby členské státy podpořila v přijímání adaptačních opatření. 
In April 2013, the Commission adopted the 2013 EU Adaptation Strategy for climate change, to encourage Member States to take adaptation action.
Zdůrazňuje v ní, že EU by měla přijmout opatření na přizpůsobení se nevyhnutelným dopadům změny klimatu a jejich hospodářským, environmentálním a sociálním nákladům. 19. 
It stresses the need for the EU to take measures to adapt to unavoidable climate impacts and their economic, environmental and social costs. 19.
V listopadu 2013 EU přijala všeobecný akční program Unie pro životní prostředí s cílem zajistit, aby do roku 2020 byla v EU krajina obhospodařována udržitelným způsobem, aby byla půda přiměřeně chráněna a aby se výrazně pokročilo se sanací kontaminovaných lokalit. 
In November 2013, the EU adopted the General Union Environment Action Programme, to “ensure that by 2020 land is managed sustainably in the Union, soil is adequately protected and the remediation of contaminated sites is well underway”.
Strategie EU v oblasti lesnictví z roku 2013 zdůraznila, že lesy jsou důležité nejen pro rozvoj venkova, ale i pro životní prostředí a boj proti změně klimatu. 
The 2013 EU Forest Strategy highlighted that forests are not only important for rural development, but also for the environment and the fight against climate change.
Lesy hrají důležitou roli v boji proti degradaci půdy a desertifikaci. 
Forests play an important role in combating land degradation and desertification.
COM(2006) 232 final. 
30 31 COM(2006) 232 final.
V roce 2007 menšinový blok pěti členských států – Německa, Francie, Nizozemska, Rakouska a Spojeného království – v Radě pro životní prostředí hlasoval proti návrhu. 
In 2007, a minority block of five Member States – Germany, France, the Netherlands, Austria and the United Kingdom – voted against the bill at the Environment Council.
Všech ostatních 22 členských států hlasovalo ve prospěch návrhu. 
The other 22 Member States had all voted in favour of the proposal.
Viz http://europa.eu/rapid/press-release_IP-08-924_en.htm. 
See http://europa.eu/rapid/press-release_IP-08-924_en.htm.
19 21. 
21.
K financování opatření zaměřených na boj s desertifikací lze využít různé fondy EU: − Provádění společné zemědělské politiky (SZP) a jejích prvků v oblasti rozvoje venkova32, ekologizace a podmíněnosti33 může mít pozitivní dopady na zemědělskou půdu. 
Various EU funds can be used to finance measures to address desertification: − The implementation of the Common Agricultural Policy (CAP), with its rural development32, greening and cross-compliance components 33, can have positive effects on agricultural soils.
Naopak intenzivní nebo neudržitelné zemědělské postupy mohou půdu poškodit. − Cílem Evropských strukturálních a investičních fondů34 je snížit regionální nerovnováhy v rámci EU. 
However, intensive or unsustainable agricultural practices can damage soil. − The European Structural and Investment Funds 34 aim to reduce regional imbalances across the EU.
Z Evropského fondu pro regionální rozvoj (EFRR) nebo Fondu soudržnosti lze spolufinancovat projekty pro boj proti desertifikaci v členských státech, kde je to podle zjištění potřeba. 
Projects to combat desertification can be co-financed – if Member States identify a corresponding need – by the European Regional Development Fund (ERDF) or Cohesion Fund, for example.
1305/2013 Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 487) – fond, z něhož se poskytuje pomoc venkovským oblastem EU, které se potýkají s rozsáhlými hospodářskými, environmentálními a sociálními problémy. 
32 33 34 GovernedmainlybyRegulation(EU)No1305/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 347, 20.12.2013, p. 487) – a fund helping rural areas in the EU to face a wide range of economic, environmental and social challenges.
1307/2013 Evropského parlamentu a Rady ze dne 17. prosince 2013, kterým se stanoví pravidla pro přímé platby zemědělcům v režimech podpory v rámci společné zemědělské politiky (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 608). 
GovernedmainlybyRegulation(EU)No1307/2013 oftheEuropeanParliamentandofthe Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy (OJ L 347, 20.12.2013, p. 608).
Součástí podmíněnosti jsou pravidla, jejichž cílem je zamezit erozi půdy, zachovat úroveň organických složek a struktury půdy, zajistit minimální úroveň údržby, zabránit zhoršení stanovišť a chránit vodu a hospodařit s ní. 
Cross-compliance includes rules preventing soil erosion, maintaining soil organic matter and soil structure, ensuring a minimum level of maintenance and avoiding the deterioration of habitats, and protecting and managing water.
Ekologizace („ozelenění“) je spojena s řadou udržitelných zemědělských postupů, jako je zachování trvalých travních porostů a diverzifikace plodin, s pozitivním dopadem na půdu. 
Greening is linked to a number of sustainable agricultural practices such as maintaining permanent grassland and crop diversification, with positive impact on land.
Evropské strukturální a investiční fondy je skupina pěti samostatných fondů: Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR), Evropský sociální fond (ESF), Fond soudržnosti (FS), Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský námořní a rybářský fond (ENRF). 
The European Structural and Investment Funds is a group of five separate funds: the European Regional Development Fund (ERDF); the European Social Fund; the Cohesion Fund; the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD); and the European Maritime and Fisheries Fund. 19
− Další nástroje financování EU, které se zaměřují na problém desertifikace, jsou výzkumné programy v rámci 7. rámcového programu a programu Horizont 202035, nástroj LIFE36 pro životní prostředí nebo Fond solidarity Evropské unie (FSEU)37. 
− Other EU funding instruments which address desertification are the Framework Programme 7 and Horizon 2020 research programmes35, the LIFE36 instrument for the environment, or the European Union Solidarity Fund (EUSF)37.
Z výdajových programů EU se sice poskytuje financování projektů v oblasti boje s desertifikací, avšak objem finančních prostředků, které EU vyčlenila a použila k řešení tohoto problému, není k dispozici. 
Although the EU spending programmes make funding available for projects addressing desertification, the amount of EU funds planned and used to address desertification is not available.
V rámci EU Rada zřídila pracovní skupinu o desertifikaci38. 
Within the EU, the Council has set up a working party on desertification38.
Tato pracovní skupina připravuje postoje EU pro mezinárodní jednání o desertifikaci a zhoršování kvality půdy a je jediným pravidelným fórem pro diskusi o UNCCD a otázkách spojených s desertifikací na úrovni EU. 
This working party prepares the EU position for international negotiations related to desertification and land degradation, and is the only regular forum for discussing UNCCD and desertification-related issues at EU level.
GŘ ENV společně s Radou a ostatními útvary Komise koordinuje postoj EU pro akce UNCCD, jako jsou konference smluvních stran, které se konají každé dva roky. 
Together with the Council and other Commission services, DG ENV coordinates the EU’s position for UNCCD events such as the Conferences of Parties, which take place every two years.
Role Společného výzkumného střediska (JRC) má zásadní význam pro zajištění vědeckých podkladových informací a seznamu odborníků UNCCD. 
The role of the Joint Research Centre (JRC) is instrumental in providing scientific background information and participants in the UNCCD roster of experts.
Do boje proti desertifikaci v rámci EU mohou být zapojeny i další útvary Komise, jak je znázorněno na obrázku 4. 
Other Commission’s services may also have a role in the context of combating desertification in the EU, as shown in Figure 4.
Kromě toho generální ředitelství Evropské komise pro statistiku (GŘ ESTAT) vydává výroční zprávu o pokroku v plnění cílů udržitelného rozvoje v kontextu EU, včetně posouzení ukazatelů o degradaci půdy v rámci cíle udržitelného rozvoje č. 15 (viz bod 13). 
In addition, European Commission’s Directorate-General for Statistics (DG ESTAT) issues an annual report on progress towards the SDGs in an EU context, including an assessment of indicators on land degradation under SDG 15 (see paragraph 13).
Programy výzkumu a inovací na období 2014–2020 (Horizont 2020) a 2007–2013 (7. rámcový program). 
EU’s research and innovation programmes for 2014-2020 (Horizon 2020) and for 2007-2013 (Framework Programme 7).
Finanční nástroj EU podporující projekty v oblasti životního prostředí, ochrany přírody a změny klimatu v celé EU. 
The EU’s financial instrument supporting environmental, nature conservation and climate action projects throughout the EU.
Zřízený s cílem reagovat na závažné přírodní katastrofy a vyjádřit evropskou solidaritu evropským regionům postiženým katastrofou. 
Set up to respond to major natural disasters and express European solidarity to disaster-stricken regions within Europe.
FSEU lze použít k obnově půdy krajiny po přírodní katastrofě, nikoliv k prevenci nebo zmírnění procesu, který by mohl nastat v budoucnu. 
EUSF can only be used to restore land after a natural disaster has occurred, not to prevent or mitigate a process that could happen in the future.
20 35 36 37 38 Pracovní skupina o mezinárodních environmentálních otázkách – desertifikace. 
20 35 36 37 38 Working Party on International Environmental Issues – Desertification.
Obrázek 4 – Útvary Komise zabývající se problematikou desertifikace v EU GŘENV navrhuje a provádí politiky, jejichž cílem je zajistit vysokou míru environmentální ochrany GŘAGRI Plánuje a řídí SZP a opatření EU v oblasti zemědělství a rozvoje venkova – jednou z hlavních oblastí, na něž se zaměřuje, je předcházení erozi půdy a lepší hospodaření s půdou 21 GŘ CLIMA vypracovává a provádí politiky týkající se zmírňování změny klimatu a adaptačních opatření, včetně opatření týkajících se desertifikace Zdroj: EÚD. 
Figure 4 – Commission services dealing with desertification in the EU DG ENV proposes and implements policies that aim to ensure a high level of environmental protection 21 DG AGRI designs and manages the CAP guiding the EU action in agriculture and rural development - one of its focus areas being preventing soil erosion and improving soil management DG CLIMA develops and implements policies on climate change mitigation and adaptation actions, including actions related to desertification Source: ECA.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU GŘRTD Vypracovává a provádí politiku v oblasti výzkumu a inovací včetně výzkumu v oblasti ochrany půdy nebo hospodaření s ní GŘJRC analyzuje a shromažďuje údaje o desertifikaci a ohrožení půdy, poskytuje vědecké podklady 25. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH DG RTD develops and implements research and innovation policy, including research on soil protection or land management DG JRC studies and collects data on desertification and soil threats, provides scientific background 25.
V souvislosti s tím, jak je Evropa v rostoucí míře zasažena desertifikací, jsme při auditu zjišťovali, zda se riziko desertifikace v EU efektivně a účinně řeší. 
As Europe is increasingly affected by desertification, our audit examined whether the risk of desertification in the EU was being effectively and efficiently addressed.
Zejména jsme pak posuzovali, zda: − Komise a členské státy odpovídajícím způsobem využily dostupné údaje; − EU postupovala v boji proti desertifikaci uceleným způsobem; − projekty boje proti desertifikaci v EU měly příznivý dopad; − je pravděpodobné, že do roku 2030 bude dosaženo závazku EU zajistit neutralitu z hlediska degradace půdy. 
In particular, we assessed whether: − the Commission and the Member States had made adequate use of the available data; − the EU had taken steps to combat desertification in a coherent way; − projects addressing desertification in the EU had had a positive impact; − the EU commitment to land degradation neutrality by 2030 was likely to be achieved.
Audit jsme prováděli od září 2017 do května 2018 a důkazní informace jsme shromažďovali z níže uvedených zdrojů: − dokumentárních přezkumů a rozhovorů se zaměstnanci pěti generálních ředitelství Komise39; − auditních návštěv v pěti členských státech, které byly označeny za státy postižené desertifikací, a to ve Španělsku, v Itálii, na Kypru, v Portugalsku a Rumunsku. Tyto státy byly vybrány vzhledem k jejich ohrožení desertifikací a také proto, aby se zohlednily různé klimatické podmínky, vegetace, lidská činnost a zjištěná rizika. 
We carried out our audit between September 2017 and May 2018, collecting audit evidence from the following sources: − documentary reviews and interviews with staff from five Commission Directorates-General39; − audit visits to five Member States declared as being affected by desertification: Spain, Italy, Cyprus, Portugal and Romania, selected because of their vulnerability to desertification, and to cover a range of climatic conditions, vegetation, man-made activities, and identified risks.
Vedli jsme pohovory, analyzovali strategické dokumenty (včetně programů rozvoje venkova), postupy a údaje; − návštěv 25 projektů ve vzorku, které těchto pět členských států označilo za relevantní z hlediska desertifikace, a financované nebo spolufinancované EU. 
We carried out interviews, analysed strategic documents (including rural development programmes), procedures and data; − visits to a sample of 25 projects identified by these five Member States as relevant for desertification and financed or co-financed by the EU.
Tyto projekty zahrnovaly investice v oblasti zavlažování, lesnictví, střídání plodin nebo obnovu kamenných zídek nebo hrází pro prevenci eroze půdy. 
These projects included irrigation investments, forestry projects, crop rotation, or restoration of dry-stone walls or dykes to prevent soil erosion.
Cílem návštěv bylo posoudit, zda měly projekty udržitelný dopad na řešení desertifikace, nikoli vyjádřit výrok k jejich legalitě a správnosti. 
The aim of the project visits was to assess whether the projects had made a sustainable impact on addressing desertification, not to issue an opinion on their legality or regularity.
Kontrolovali jsme také projekty výzkumu technických možností pro řešení desertifikace (viz příloha III); − setkání s různými zainteresovanými stranami, včetně UNCCD, EEA a akademických odborníků k projednání strategických přístupů nebo postupů pro řešení a monitorování desertifikace a degradace v EU. 
We also audited projects involving research into techniques for addressing desertification (see Annex III); − meetings with various stakeholders, including the UNCCD, the EEA and academic experts, to discuss strategic approaches or techniques for addressing and monitoring desertification and land degradation in the EU.
Do rozsahu auditu nebyly zahrnuty otázky záboru půdy v důsledku rozvoje měst nebo jiného rozvoje uměle vytvořených ploch. 
The scope of the audit did not include land taken as a result of urban and other artificial development.
Podle EEA40 bylo v zemích EU-28 mezi lety 2006 a 2012 ročně zabráno přibližně 850 km2 – méně než 0,1 % celkové rozlohy EU. 
According to the EEA40, between 2006 and 2012, the annual land take in EU 28 countries was approximately 850 km2 – less than 0.1 % of the EU’s total land area.
Při hledání GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova (AGRI), GŘ pro oblast klimatu (CLIMA), GŘ pro životní prostředí (ENV), GŘ Společné výzkumné středisko (JRC) a GŘ pro výzkum a inovace (RTD). 
DG Agriculture and Rural Development (AGRI), DG Climate Action (CLIMA), DG Environment (ENV), DG Joint Research Centre (JRC) and DG Research and Innovation (RTD).
22 39 40 Evropská agentura pro životní prostředí, ukazatele záboru půdy, květen 2018 
22 39 40 European Environment Agency, Land take indicators, May 2018.
PŘIPOMÍNKY Komise a členské státy shromažďují údaje o desertifikaci a znehodnocování půdy, ale Komise je patřičně nevyužívá 28. 
OBSERVATIONS The Commission and Member States collect data relevant to desertification and land degradation, but the Commission does not make adequate use of it 28.
Zkoumali jsme, jak Komise využívá dostupné údaje o desertifikaci a degradaci půdy. 
We examined the Commission’s use of the available data on desertification and land degradation.
Komise musí shromažďovat a analyzovat údaje o desertifikaci a rizicích, která jsou s ní spojena, aby mohla rozhodovat o opatřeních nezbytných k jejímu řešení a následně jednat. 
The Commission needs to collect and analyse data on desertification and the risks associated with it, to decide on the action needed to address it, and then to act.
Tyto údaje musí být dostatečné, soudržné, spolehlivé a pravidelně aktualizované a přezkoumávané. 
This data must be sufficient, coherent, reliable, and regularly updated and reviewed.
Komise a členské státy shromažďují údaje týkající se desertifikace 29. 
The Commission and the Member States collect data related to desertification 29.
Hlavním systémem, který se používá pro sledování ukazatelů relevantních pro desertifikaci a degradaci půdy v EU, je program Copernicus pro pozorování Země, který je koordinován a řízen Komisí41. 
A key system used for monitoring indicators relevant to desertification and land degradation in the EU is the Copernicus Earth Observation Programme, which is coordinated and managed by the Commission41.
Tento systém využívá různé technologie, od vesmírných družic po pozemní, námořní i letecké měřicí systémy. 
This system uses a variety of technologies, from satellites in space to measurement systems on the ground, in the sea and in the air.