natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Některé typy cenových kontrol byly časově náročné nebo neposkytovaly dostatečnou jistotu, že schvále­ né náklady jsou přiměřené. 
Some types of price checks were time consuming or gave little assurance that the costs approved were reasonable.
Komise na začátku programového období neposkytovala dostatečné pokyny ani nešířila osvědčené postupy. 
At the start of the programming period the Commission did not offer enough guidance or spread good practice.
Komi­ se nezajistila, aby systémy členských států byly účinné ještě předtím, než se schválí velké objemy grantů. 
It did not en‐ sure that Member States’ systems were effective before approving large volumes of grants.
Přibližně polovina výdajů ve výši 100 miliard EU byla vyčleněna na rozvoj venkova v období 2007–2013 v podobě grantů na náklady investic a jiné projekty realizované zemědělci, venkovskými podniky, sdru‐ ženími a místními orgány. 
Around half of the €100 billion EU rural develop‐ ment expenditure programmed for 2007–13 was awarded in the form of grants towards the costs of investments and other projects undertaken by farmers, rural businesses, associations and local authorities.
Naše činnosti 25 • Chyby ve výdajích na rozvoj venkova: jaké mají příčiny a jak jsou řešeny? 
Our activities 25 • Errors in rural development spending: what are the causes, and how are they being ad‐ dressed?
(23/2014) – v této zprávě se prověřoval soulad provádění politiky rozvoje venkova s příslušnými předpisy a nařízeními a pojmenovávají se v ní hlavní příči­ ny vysoké míry chyb v oblasti rozvoje venkova. 
(23/2014) — examined the compliance of rural development implementation with the applicable laws and regulations and identified the main causes of the high error rate for rural development.
Při auditu bylo zjištěno, že příčinou většiny chyb je porušování podmínek stanovených členským státem. 
The audit found that most of the errors in rural development policy are due to breaches of conditions set by Member States.
Kontrolní orgány členských států mohly a měly většinu chyb v investičních opatřeních v oblasti rozvoje venkova odhalit a napravit. 
Their control authorities could and should have detected and corrected most of the errors affecting investment measures in rural development.
Kon­ trolní systémy jsou nedostatečné, protože kontro­ ly nejsou vyčerpávající a vycházejí z nedostateč­ ných informací. 
Their control systems are deficient because checks are not exhaustive and are based on insufficient informa‐ tion.
Průměrná míra chyb u výdajů na rozvoj venkova vynaložených v posledních třech letech činila 8,2 %. 
The average error rate for rural development spending in the last 3 years was 8.2 %.
Investiční opatření se na míře chyb podílela ze dvou třetin, podpora na země­ dělskou plochu z jedné třetiny. 
Invest‐ ment measures accounted for two thirds of the error rate, and area‐related aid accounted for the other third.
Pouze 16 % míry chyb připadalo na nedodržení přímých ustano­ vení nařízení EU, zatímco největší podíl (84 %) se týkal porušování podmínek stanovených člen­ ským státem. 
Only 16 % of the error rate resulted from non‐compliance with direct provisions of EU regulations, while the largest proportion — 84 % — was due to breaches of conditions set at Member State level.
Evropská unie (EU) a členské státy vyčlenily na politiku rozvoje venkova v programovém období 2007–2013 více než 150 miliard EUR, které byly téměř rovnoměrně rozděleny mezi investiční opatření a podporu na zemědělskou plochu. 
The EU and Member States allocated more than €150 billion to rural development policy during the 2007–13 programming period, almost equally divid‐ ed between investment measures and area‐related aid.
Tyto výdaje jsou obzvlášť náchylné k chybám. • Je podpora EU určená na prevenci škod způsobených v lesích požáry a přírodními katastrofami a na obnovu lesů dobře řízena? 
This spending is particularly prone to error. • Is EU support for preventing and restoring damage to forests caused by fire and natural disasters well managed?
(24/2014) – ve zprávě se posuzovalo, zda podpo­ ra z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) určená na obnovu lesnického potenciálu (opatření 226) a zavádění preventiv­ ních opatření byla dobře řízena a zda Komise a členské státy jsou schopny prokázat, že pod­ pora dosáhla svých zamýšlených cílů nákladově efektivním způsobem. 
(24/2014) — assessed whether EAFRD support (Measure 226) for restor‐ ing forestry potential and introducing preventive actions has been well managed and whether the Commission and the Member States can dem‐ onstrate that the support achieved its intended objectives in a cost‐effective way.
Při auditu bylo zjištěno, že finanční prostředky EU určené na prevenci lesních požárů a na obno­ vu lesů poškozených přírodními katastrofami a požáry nejsou dostatečně dobře řízeny. 
The audit found that EU funding for preventing forest fires and restoring forests damaged by natural disasters and fire was not sufficiently well managed.
Komise a členské státy nejsou schopny prokázat, že pod­ pora dosáhla svých zamýšlených cílů nákladově efektivním způsobem. 
The Commission and Member States cannot demonstrate that the intended results of the funding were achieved in a cost‐effective way.
Za posledních 30 let je v Evropské unii každoročně zasaženo požáry v průměru 480 000 ha lesů. 
In the last 30 years, fires burned on average 480 000 hectares of forest area in the EU every year.
Na preventivní akce připadlo více než 80 % z částky prostředků EU na financování pro období 2007–2013 ve výši 1,5 miliardy EU. 
Preventive actions accounted for more than 80 % of the €1.5 billion of EU funding for the 2007–13 period.
Naše činnosti 26 Bezpečnost a občanství Tato oblast politiky byla vytvořena, aby zajistila volný pohyb osob a občanům poskytla vysokou úroveň ochrany. 
Our activities 26 Security and citizenship This policy field was created to ensure the free movement of persons and to offer a high level of protection to citizens.
Týká se jak správy vnějších hranic EU, tak soudní spolupráce v občanskoprávních i trestních věcech. Patří sem i azylová a migrační politika, policejní spolupráce a boj proti zločinu. 
It ranges from the management of the EU’s external borders to judicial cooperation in civil and criminal matters, and includes asylum and immigration policies, police cooperation and the fight against crime.
Plánované výdaje EU na tuto oblast v ob­ dobí 2014–2020 by měly v současných cenách činit 18 miliard EUR, tj. méně než 2 % celkového rozpočtu EU. 
Spend‐ ing for this area over the 2014–20 period — at current prices — should amount to €18 billion or below 2 % of the total budget.
V roce 2014 přijal EÚD v této oblasti níže uvedené zvláštní zprávy. • Poznatky z vývoje druhé generace Schengen­ ského informačního systému (SIS II) Evropskou komisí (3/2014) – tato zvláštní zpráva se zabývala tím, proč Komise dodala systém SIS II s více než šestiletým zpožděním oproti plánu a s náklady, které osmkrát překročily původní odhady. 
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • Lessons from the European Commission’s development of the second generation Schengen information system (SIS II) (3/2014) — examined why the Commission delivered SIS II over 6 years later than planned and at eight times the initial budget estimates.
Dále se zjišťovalo, zda byla během trvání projektu SIS II k dispozici spolehlivá ekonomická analýza projektu, zohledňující zásadní změny v nákladech a očekávaných přínosech. 
It examined whether there was a robust business case for SIS II throughout the project, which took into account major changes to the costs and expected benefits.
Z auditu vyplynulo, že tato zpoždění a nadměrné náklady byly způsobeny nedostatky v řízení ze strany Komise. 
The audit found that the delays and overspend‐ ing occurred because of weaknesses in the Commission’s management.
Původní lhůta nebyla realistická a Komise nebyla až do roku 2009 schopna účinně řídit hlavní dodavatelskou zakázku. 
The initial deadline was unrealistic and the Commission was not able to manage the main development contract effectively before 2009.
V původ­ ních orientačních odhadech nákladů byl výraz­ ně podceněn skutečný rozsah nutné investice. 
The initial estimates of the costs significantly underestimated the true scale of the investment necessary.
Celkové náklady na vývoj centrálního systému SIS II se vyšplhaly na 189 milionů EUR, k čemuž je potřeba připočítat 330 milionů EUR na vývoj vnitrostátních systémů. 
The full cost of SIS II amounted to €189 million, compared to €23 million initially planned, plus an estimated €330 million for national systems.
Komise plně neprokázala, že SIS II přinesl nejlepší hodno­ tu za vynaložené peníze. 
The Commis‐ sion did not fully demonstrate that SIS II provided the best value for money for the organisation.
Poučila se ale ze svých zkušeností v první části projektu a některé z nich již uplatnila při přípravě jiných rozsáhlých projek­ tů v oblasti IT. 
It did however learn lessons during the first part of the project and has already applied some of them in preparing other large‐scale IT projects.
Schengenský informační systém je využíván pohra‐ niční stráží, policií, celníky a vízovými a justičními orgány v rámci schengenského prostoru. 
The Schengen information system is used by border guards, police, customs, visa and judicial authorities throughout the Schengen area.
Obsahuje informace (záznamy) o osobách, které mohou být zapojeny do závažné trestné činnosti nebo které ne‐ musejí mít právo vstupu nebo pobytu na území EU. 
It contains infor‐ mation (alerts) on persons who may have been involved in a serious crime or may not have the right to enter or stay in the EU.
Dále obsahuje záznamy o pohřešovaných osobách nebo odcizených věcech. • Fond pro vnější hranice posílil finanční soli­ daritu, avšak vyžaduje lepší měření výsled­ ků a potřeb, aby poskytoval další přidanou hodnotu EU (15/2014) – v této zvláštní zprávě se hodnotila účinnost Fondu pro vnější hranice (EBF) a jeho přidaná hodnota EU a nakolik byly splněny cíle projektů a programů spolufinancovaných z fondu. 
It also contains alerts on missing persons and lost or stolen property. • The External Borders Fund (EBF) has fos‐ tered financial solidarity but requires better measurement of results and needs to provide further EU added value (15/2014) — assessed the EBF’s effectiveness and EU added value and to what extent the objectives of its co‐financed projects and programmes were achieved.
Při auditu bylo zjištěno, že Fond pro vnější hra­ nice přispěl k řízení vnějších hranic EU a posílil finanční solidaritu mezi členskými státy. 
The audit found that the EBF has contributed to the management of the EU’s external borders and fostered financial solidarity among Member States.
Další přidaná hodnota EU však byla omezená a celkový výsledek nebylo možné změřit kvůli nedostatkům v monitorování odpovědnými orgány a závažným vadám v hodnocení, která prováděla Komise a členské státy. 
But further EU added value was limited and the overall result could not be measured owing to weaknesses in monitoring by the re‐ sponsible authorities and serious deficiencies by the Commission and the Member States in their evaluations.
Programy členských států nebyly začleněny do vnitrostátních strategií ochrany hranic a víz a postrádaly cíle SMART a měřitelné ukazatele. 
Member States’ programmes were not embedded in national strategies for border control and visas and lacked SMART objectives and measurable indicators.
Postupy výběru projektů nezajišťovaly naplňování skutečných potřeb členských států. 
Project selection procedures did not ensure that Member States’ actual needs were met.
Neadekvátní zadávací řízení v členských státech ohrožovala řádné finanční řízení. 
Inadequate procurement procedures in Member States put sound financial management at risk.
Auditoři zjistili závažné nedostatky v řízení fondu v klíčových členských státech (Řecku, Španělsku, Itálii a v pří­ padě prvních let financování také na Maltě). 
There were serious weak‐ nesses in management of the fund in key Mem‐ ber States — Greece, Spain, Italy and, for the early funding years, Malta.
EBF jako hlavní finanční nástroj EU na podporu řízení vnějších hranic poskytl v období 2007–2013 prostředky ve výši 1,9 miliardy EUR. 
As the main EU financial instrument in support of external border management, the EBF delivered €1.9 billion over the 2007–13 period.
Obecným cílem EBF bylo pomoci současným a budoucím státům schengenského prostoru zajistit jednotné, účinné a efektivní kontroly na jejich společných vnějších hranicích. 
Its overall aim was to help current and prospective Schengen states ensure uniform, effective and efficient controls at their common external borders.
Naše činnosti 27 Globální Evropa Činnosti EU v oblasti vnějších vztahů se zaměřují na rozšíření, posilování stability, bezpečnosti a prosperity v sousedních zemích, aktivní účast na podpoře udržitelného rozvoje na mezinárodní úrovni a opatření na pod­ poru globální politické správy a zajišťování strategické bezpečnosti a bezpečnosti občanů. 
Our activities 27 Global Europe The EU’s activities in the field of external relations focus on enlargement, enhancing the stability, security and prosperity of its neighbourhood, working actively to support sustainable development at the international level and measures to promote global political governance and ensure strategic and civilian security.
Na splnění těchto cílů v období 2014–2020 vyčlenila EU 66 miliard EUR v současných cenách, tj. 6 % celkového rozpočtu. 
The EU earmarked €66 billion — at current prices — for spending on these objectives for the 2014–20 period, representing 6 % of the total budget.
Část podpory je také řízena společně s mezinárodními organizacemi. 
Some aid is also jointly managed with international organisations.
V roce 2014 přijal EÚD v této oblasti níže uvedené zvláštní zprávy. • Ustavení Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) (11/2014) – v této zvláštní zprávě Účetní dvůr posuzoval, zda bylo ustavení ESVČ řádně připraveno, zda byly zdroje ESVČ organizovány a přidělovány efektivně a podle priorit a zda ESVČ účinně koordinovala svou činnost s Komisí a člen­ skými státy. 
During 2014, the ECA produced the following special reports in this area. • The establishment of the European External Action Service (EEAS) (11/2014) — assessed if the establishment of the EEAS was adequately prepared, its resources were prioritised, organ‐ ised and allocated efficiently and whether it has coordinated effectively with the Commission and the Member States.
Z auditu vyplynulo, ESVČ by měla být efektivnější a dělat pro EU a její občany více. 
The audit found that the EEAS should increase its efficiency and do more for the EU and its citizens.
Ustavení ESVČ probíhalo pod časovým tlakem a nebylo řádně připraveno. 
The establishment of the EEAS was rushed and inadequately prepared.
Efektivnost služby omezovaly nedo­ statky ve stanovení priorit, organizaci a alokaci zdrojů. 
Weaknesses in the priori‐ tisation, organisation and allocation of resources reduced its efficiency.
Koordinace mezi ESVČ a Komisí byla pouze částečně účinná, především kvůli absenci účinných koordinačních mechanismů a nepružné­ mu finančnímu a správnímu rámci v delegacích. 
Coordination between the EEAS and the Commission was only partly effective, mainly due to ineffective cooperation mechanisms and a rigid financial and administra‐ tive framework of the delegations.
Koordinaci se členskými státy je možné dále roz­ vinout a těžit ze synergií, např. sdílením informací nebo společnými sídly, a zlepšit konzulárních služby, včetně ochrany občanů EU. 
Coordination with Member States can be developed further to exploit synergies such as information sharing or co‐location, and consular services, including protection of EU citizens.
ESVČ sídlí v Bruselu a disponuje globální sítí 140 delegací. 
The EEAS is headquartered in Brussels and has a global network of 140 delegations.
Rozpočet ESVČ na rok 2014 činil 519 mi‐ lionů EUR a dělil se mezi ústředí (41 %) a delegace (59 %). • Podpora EU na obnovu po zemětřesení na Ha­ iti (13/2014) – v této zvláštní zprávě se zkoumalo, zda podpora, kterou EU poskytla Haiti na obnovu, byla dobře koncipována a realizována a zda Komi­ se zajistila náležitou návaznost mezi poskytová­ ním základní pomoci, obnovou a rozvojem. 
For 2014, the EEAS budget was €519 million, split between head‐ quarters (41 %) and delegations (59 %). • EU support for rehabilitation following the earthquake in Haiti (13/2014) — examined whether EU support for rehabilitation of the country was well designed and implemented and if the Commission properly linked the provision of relief with rehabilitation efforts and develop‐ ment aid.
Při auditu bylo zjištěno, že podpora, kterou Ev­ ropská unie poskytla Haiti na obnovu po zemětře­ sení v roce 2010, měla dobrou celkovou koncepci a zaměřovala se na řešení hlavních potřeb země, programy však nebyly realizovány dostatečně účinně a chyběla patřičná návaznost mezi základ­ ní pomocí, obnovou a rozvojem. 
The audit found that while EU support for re‐ habilitation after the 2010 earthquake in Haiti was well designed overall and addressed Haiti’s major needs, the programmes were not implemented effectively enough and the link between relief, rehabilitation and development was insufficient.
Většina pro­ gramů prověřovaných Účetním dvorem dosáhla nebo bylo pravděpodobné, že dosáhne, pláno­ vaných výstupů, i když většinou se zpožděním. Přestože si Komise byla vědoma složité situace, dostatečně neřídila některá významná rizika pro realizaci a dosažení cílů svého programu. 
Most of the programmes examined delivered — or were likely to deliver — their planned outputs, although almost all experienced delays. While the Commission was well aware of the difficult context, it did not sufficiently manage some sig‐ nificant risks to the implementation and achieve‐ ment of its programme objectives.
Pro­ gramy byly monitorovány, ale Komise a Evropská služba pro vnější činnost včas neposílily zdroje delegace EU na Haiti, jež neměla dostatečné ka­ pacity na provádění návštěv na místě. 
Programmes were monitored but the Commission and the EEAS did not take timely action to strengthen the resources of the EU delegation in Haiti, which had insufficient capacity to perform on‐the‐spot visits.
V březnu 2010 přislíbilo 55 dárců 5,4 miliardy USD na obnovu a rozvoj v období 2010–2012 a další 3 mili‐ ardy na rok 2013 a následující roky. 
In March 2010, 55 donors pledged $5.4 billion of rehabilitation and development for the 2010–12 period and a further $3.0 billion for 2013 and beyond.
EU s finančním příslibem 1,2 miliardy EUR patřila k hlavním dárcům. 
The EU was one of the main donors, mak‐ ing a single pledge of €1.2 billion.
Naše činnosti 28 • Účinnost kombinování grantů regionálních investičních facilit s půjčkami finančních institucí za účelem podpory vnějších politik EU (16/2014) – v této zvláštní zprávě se zkoumalo ustavení a řízení investičních facilit a to, zda kom­ binování zdrojů přineslo zamýšlený prospěch. 
Our activities 28 • The effectiveness of blending regional invest‐ ment facility grants with financial institution loans to support EU external policies (16/2014) — examined the set‐up and management of the investment facilities and whether the use of blending yielded the intended benefits.
Závěry auditu kladně hodnotí ustavení a celkovou účinnost kombinování grantů regionálních inves­ tičních facilit s úvěry od finančních institucí, na druhé straně však upozorňují na řadu klíčových otázek, které je nutno naléhavě řešit. Facility byly sice dobře ustaveny, ale kvůli nedostatkům v ří­ zení prováděném Komisí nevedlo kombinování zdrojů k maximálním možným přínosům. U téměř poloviny projektů, které auditoři prověřovali, nenalezli dostatek důkazních informací o tom, že granty byly odůvodněné. 
The audit gave a positive verdict on the set‐up and general effectiveness of blending regional investment facility grants with financial institu‐ tion loans to support EU external policies, while pointing out a number of key issues which need to be urgently addressed. While the facilities were well set up, the potential benefits of blend‐ ing were not fully realised due to Commission management shortcomings. For nearly half of the projects examined there was insufficient evi‐ dence to conclude that the grants were justified.
V některých případech by byly investice provedeny i bez příspěvku EU. 
In some cases the investments would likely have been made without the EU contribution.
Komise by měla zajistit, aby se granty EU přidě­ lovaly na základě zdokumentovaného posouzení přidané hodnoty z hlediska realizace cílů EU v oblasti rozvoje, sousedství a rozšíření. 
The Commission should ensure that grant allocation is based on a thorough, documented assess‐ ment of the added value in terms of achieving EU development, neighbourhood and enlargement objectives.
Komise od roku 2007 vytvořila osm regionálních investičních facilit. 
Since 2007 the Commission has created eight re‐ gional investment facilities.
Facility kombinují granty financované z evropských rozvojových fondů a ze souhrnného rozpočtu EU s úvěry, zejména od ev‐ ropských finančních institucí podporujících rozvoj. 
These combine grants funded by the EDFs and the EU general budget with loans, mainly from European development‐finance institutions.
Kombinování zdrojů je zacíleno zejména na inves‐ tiční příležitosti, obvykle významné infrastrukturní projekty, které lze realizovat, ale nepřitahují dosta‐ tečné finanční prostředky z tržních zdrojů. • Může iniciativa EU týkající se středisek exce­ lence účinně přispět k omezení chemických, biologických, radiologických a jaderných (CBRN) rizik pocházejících ze zemí mimo EU? 
Blending aims to address investment opportunities, usually major infrastructure projects, which could be viable but do not attract sufficient funding from market sources. • Can the EU’s Centres of Excellence initiative contribute effectively to mitigating chemi‐ cal, biological, radiological and nuclear (CBRN) risks from outside the EU?
(17/2014) – v této zvláštní zprávě se posuzovalo, zda je iniciativa založena na důkladné analýze situace před rokem 2010, zda je organizační uspořádání iniciativy vhodné pro řešení zjiště­ ných výzev a zda byl zaveden a funguje náležitý systém řízení. 
(17/2014) — assessed whether the initiative was based on a sound analysis of the situation prior to 2010, whether the organisational set‐up of the initiative was appropriate to meet identified challenges, and whether an appropriate management system was in place and operational.
Účetní dvůr se ve své zvláštní zprávě k tomu, jak střediska excelence mohou přispět ke zmírnění rizik v oblasti CBRN, vyjadřuje veskrze kladně. 
The audit was generally positive about the con‐ tribution that the centres of excellence make to mitigate CBRN risks.
Iniciativa je v souladu s prioritami stanovenými v Evropské bezpečnostní strategii a strategii EU proti šíření zbraní hromadného ničení. 
The initiative is in line with the priorities established in the European security strategy and the EU strategy against the prolifer‐ ation of weapons of mass destruction.
Počí­ tá se zapojením všech zainteresovaných stran v partnerských zemích, což zvyšuje vyhlídky na udržitelnost podniknutých opatření. 
It provides for the involvement of all stakeholders in the partner countries, enhancing sustainability of the actions taken.
Organizační struktura iniciativy je obecně vhodná, ale její slo­ žitost přispěla k tomu, že při ustavování a rozjez­ du projektů docházelo ke zpožděním. Iniciativa týkající se středisek excelence souvisí s vy‐ tvořením regionálních platforem v různých regio‐ nech s cílem řešit chemická, biologická, radiologická a jaderná rizika. 
The organisational set‐up is gener‐ ally appropriate, but its complexity contributed to delays in getting projects up and running. The Centres of Excellence initiative refers to the establishment of regional platforms in different regions of the world to tackle CBRN risks.