natgillin/translations-raw huggingface dataset:
20 Rámeček 1 Návštěvy týmu pro schengenské hodnocení ve státech schengenského prostoru Členským státům je v červnu v roce předcházejícím roku, v němž se má hodnoticí návštěva konat, zaslán standardní dotazník, na jehož vyplnění mají osm týdnů. 
20 Box 1 Schengen evaluation team’s visits to Schengen States In July the year before they are due to receive an evaluation visit, the Member States concerned receive a standard questionnaire, to which they have eight weeks to reply.
Hodnoticí tým své návštěvy připravuje na základě obdržených odpovědí. 
The evaluation team prepares its visits based on the replies received.
Délka trvání hodnoticích návštěv je zpravidla jeden týden. 
Evaluation visits usually last one week.
Týmy jsou tvořeny maximálně osmi odborníky jmenovanými státy schengenského prostoru a k tomu dvěma zástupci Komise. 
Teams consist of maximum eight experts appointed by Schengen States, plus two representatives from the Commission.
Členové týmu mají různé typy odborných znalostí, což jim umožňuje pokrýt všechny aspekty schengenského acquis. 
The team members have different types of expertise, allowing them to cover all aspects of the Schengen Acquis.
Každý tým vedou dva hlavní odborníci (jeden z členského státu a jeden z Komise), kteří jsou odpovědní za obsah i kvalitu závěrečné zprávy. 
Each team is headed by two lead experts (one from the Member States and one from the Commission), responsible for the content and quality of the final report.
Návštěvy jsou zahajovány na strategické úrovni setkáními na ministerstvech a v sídlech pohraničních orgánů. Následují činnosti na provozní úrovni. 
The visits start at a strategic level, with meetings at ministries and border authority headquarters, followed by activities at an operational level.
Členové hodnoticího týmu jsou přiděleni do svých příslušných odborných oblastí a setkávají se s různými vnitrostátními profesionály, jako například příslušníky pohraniční stráže, policisty a odborníky z oblasti IT. 
The evaluation team members are allocated to their different areas of expertise and meet with different national practitioners, such as border guards, police officers and IT experts.
Například v průběhu schengenského hodnocení v roce 2017, které se týkalo zavádění systému SIS II ve Francii, tým navštívil 38 lokalit včetně národního IT střediska pro systém SIS II, policejních stanic, celnic, přístavů, letišť a železničních stanic. 
For example, during the 2017 Schengen evaluation of the implementation of SIS II in France, the team visited 38 on-site locations, including the National SIS II IT centre, police stations, customs offices, ports, airports and train stations.
36 Prověřovali jsme schengenská hodnocení zemí, které jsme v rámci auditu navštívili. 
36 We examined the Schengen evaluations of the countries we visited.
Zjistili jsme, že tato hodnocení jsou podrobná a metodická a že se zabývají klíčovými aspekty systémů. 
We found that these were thorough and methodical, and addressed key aspects of the systems.
Poskytla podrobný soubor operačních doporučení a také konkrétní doporučení na zlepšení informačních systémů. 
They provided a detailed set of operational recommendations and specific recommendations on improving the information systems.
Řešení zjištěných nedostatků si však může vyžádat i několik let. 
However, it can take several years to address identified weaknesses.
37 Návrh hodnoticí zprávy je dokončen šest týdnů po hodnoticí cestě, ale Komisi může trvat až rok, než ji schválí, a Radě stejnou dobu, než přijme doporučení. 
37 The draft evaluation report is completed six weeks after the evaluation mission, but it can take the Commission one year to adopt the report, and the Council to adopt the recommendations.
Proces schvalování obnáší četné konzultace jak s daným členským státem, tak s Komisí. 
This involves numerous procedures for consultations with the Schengen State and the Commission.
Pro tyto konzultace neexistují dohodnuté lhůty. 
There are no agreed deadlines for these consultations.
38 Jakmile Rada schválí doporučení, mají příslušné státy schengenského prostoru tři měsíce na vypracování akčního plánu pro realizaci doporučení Rady. 
38 Once the Council adopts the recommendations, the Schengen States concerned have three months to present an action plan to address the Council’s recommendations.
Tento akční plán musí být přezkoumán a schválen Komisí a hodnoticím týmem. 
This action plan needs to be reviewed and approved by the Commission and the evaluation team.
39 Pro provedení akčních plánů nejsou stanoveny žádné lhůty, nicméně státy schengenského prostoru musí začít podávat zprávy o jejich provádění šest měsíců po schválení plánů. 
39 There is no deadline for the implementation of the action plans, although the Schengen States must start to report on their implementation six months after the plan is approved.
To znamená, že od zjištění nedostatku to může trvat téměř dva roky, než daný stát schengenského prostoru začne podávat zprávy o nápravných opatřeních, které podnikl. 
This means that from the time a shortcoming is detected, it could take almost two years before a Schengen State starts to report on the corrective action it has taken.
Obrázek 4 ilustruje postup, který následuje po hodnoticí návštěvě. 
Figure 4 shows the procedure following an evaluation visit.
Komise se spoléhá na zprávy samotných členských států o plnění dohodnutého akčního plánu. 
The Commission relies on Schengen States’ own reporting on their implementation of the agreed action plan.
Existuje proto riziko, že nedostatky nebudou řešeny až do dalšího kola hodnocení o pět let později. 
There is therefore a risk of deficiencies remaining unaddressed until the next round of evaluations five years later.
Následně by mohlo trvat další dva roky, než orgány daného státu realizují nápravná opatření. 
It could then take a further two years for that country’s authorities to implement corrective action.
41 Komise může navrhnout kontrolní návštěvy v případě, že stát schengenského prostoru neprovede svůj akční plán, ale na prosazení jeho realizace nejsou zavedeny ~ 2 roky na celý proces žádné další mechanismy. 
41 The Commission can suggest follow-up visits if a Schengen State fails to implement its action plan, but there are no other mechanisms in place to enforce implementation.
Rada může teoreticky v případě, že jsou u státu schengenského prostoru zjištěny ve správě vnější hranice přetrvávající vážné nedostatky, na základě návrhu Komise doporučit, aby daný stát opět zavedl kontroly na svých hranicích s ostatními státy schengenského prostoru. 
In theory, if persistent serious deficiencies are identified in a Schengen State in the field of management of the external border, the Council may, based on a proposal from the Commission, recommend that the country reintroduce controls at its borders with other Schengen States.
42 Podle nařízení o schengenském hodnoticím mechanismu z roku 201311 má Komise povinnost každoročně podávat Parlamentu a Radě zprávy o provedených hodnoceních, o souvisejících doporučeních a o aktuálním stavu nápravných opatření. 
42 Under the regulation from 2013 on the Schengen evaluation mechanism11, the Commission is required to report annually to the Parliament and the Council on the evaluations carried out, the recommendations made and the state of play with regard to remedial action.
Komise takovouto zprávu dosud nevypracovala. 
The Commission has not yet produced such a report.
43 S výjimkou Finska, jehož hodnoticí zpráva nebyla v době auditu ještě dokončena, ve všech státech schengenského prostoru, které jsme v rámci auditu navštívili, hodnocení proběhlo. 
43 With the exception of Finland, whose evaluation report had not been completed at the time of the audit, all the Schengen States we visited had been subject to evaluation.
Kontrolovali jsme pokrok těchto států při realizaci příslušných akčních plánů a zjistili, že se míra jejich plnění různí. 
We followed up on their progress in implementing their action plans and found a variety of implementation rates.
Podle poskytnutých důkazních informací Polsko dva roky po hodnoticí návštěvě realizovalo 79 % daných doporučení, Francie čtyři roky po hodnoticí návštěvě provedla 87 % doporučení a Lucembursko, které bylo předmětem hodnocení v roce 2018, realizovalo 92 % doporučení. 
According to the evidence provided, Poland had implemented 79 % of its recommendations two years after the evaluation visit, France had implemented 87 % of the recommendations four years after the evaluation visit and Luxembourg, which was evaluated in 2018, has implemented 92 % of the recommendations.
Z důkazních informací z Itálie pak vyplývá, že dva roky po hodnoticí návštěvě tato země realizuje 15 % příslušných doporučení. 
The evidence from Italy suggested that, two years after the evaluation visit, the country was in the process of implementing 15 % of its recommendations.
Členské státy EU využívají dostupné finanční prostředky EU na zkvalitňování systémů pro ochranu hranic jen omezeně 44 Hlavním nástrojem EU na podporu ochrany hranic je Fond pro vnitřní bezpečnost (ISF), jehož původně přidělené finanční prostředky na období 2014–2020 činily 3,8 miliardy EUR. 
EU Member States make only limited use of available EU funding to improve information systems for border control 44 The main EU instrument to support border control is the Internal Security Fund (ISF) with an initial allocation of €3.8 billion for the 2014-2020 period.
Fond tvoří tyto složky: • ISF – hranice a víza (2,76 miliardy EUR), z něhož je poskytována podpora pro řízení vnějších hranic a společnou vízovou politiku. 
It consists of:  ISF Borders (€2.76 billion), providing support for the management of external borders and the common visa policy.
Provádění nástroje ISF – hranice a víza se účastní všechny členské státy EU s výjimkou Irska a Spojeného království. 
All EU States except Ireland and the United Kingdom participate in the implementation of the ISF Borders instrument.
Na nástroji ISF – hranice a víza participují rovněž čtyři země přidružené k Schengenu (Island, Norsko, Lichtenštejnsko a Švýcarsko). • ISF – policie (1,04 miliardy EUR), z něhož je poskytována finanční podpora pro spolupráci policejních orgánů v oblasti předcházení trestné činnosti a boje proti ní (včetně převaděčství migrantů). 
The four Schengen Associated Countries (Iceland, Liechtenstein, Norway and Switzerland) also participate in the ISF Borders and Visa instrument.  ISF Police (€1.04 billion), providing financial support for police cooperation, preventing and combating crime, including migrant smuggling.
Provádění nástroje ISF – policie se účastní všechny členské státy EU s výjimkou Dánska a Spojeného království. 
All EU States except Denmark and the United Kingdom participate in the implementation of the ISF Police.
22 11 Článek 20 nařízení Rady (EU) č. 
22 11 Article 20 of Council Regulation (EU) No 1053/2013 of 7 October 2013.
45 Většina členských států nevykázala až do roku 2017 žádné výraznější výdaje. 
45 Most of the Member States did not report any significant expenditure until 2017.
Jelikož byly výdaje zahájeny se zpožděním, využití finančních prostředků ze strany členských států bylo pomalé. 
As spending started late, the Member States have been slow to use the money.
Podle údajů Komise jsou hlavním důvodem složitá zadávací řízení. 
According to the Commission, the primary reason for this is the heavy procurement procedures involved.
Auditované členské státy rovněž poukazovaly na související administrativní zátěž. 
The Member States covered by the audit, also noted the additional administrative burden involved.
Tyto členské státy například konstatovaly, že i malé zvýšení částky přidělené pro národní program vyžaduje úplnou revizi takovéhoto programu. 
For example, they noted that even a small increase in the amount allocated to a national programme requires a complete revision of that programme.
46 Státy, kterých se týkal náš audit, věnovaly na pět kontrolovaných systémů mezi 3 % až 29 % svých přidělených finančních prostředků v rámci Fondu pro vnitřní bezpečnost (61,2 milionu EUR) (viz obrázek 5). 
46 The countries covered by our audit, dedicated between 3 % and 29 % of their Internal Security Fund allocations (€61.2 million) to the five systems audited (see Figure 5).
Z toho 43 % prostředků (26,5 milionu EUR) alokovaly na projekty údržby a 57 % (34,7 milionu EUR) na projekty rozšiřování systémů. 
Of this, they allocated 43 % (€26.5 million) to maintenance projects and 57 % (€34.7 million) to extension projects.
Tyto finanční prostředky většinou použily na údržbu systémů SIS II a VIS a rozšiřování systémů Eurosur a PNR. 
They have mostly used this money for maintenance of SIS II and VIS and extensions of Eurosur and PNR.
Obrázek 5 – Procentní podíl finančních prostředků ISF přidělených na projekty z oblasti IT 23 (v mil. 
Figure 5 – Percentage of ISF funding allocated to IT projects Source: European Court of Auditors based on the European Commission data.
Příslušníci pohraniční stráže ne vždy dostávají ze systémů úplné údaje, což narušuje efektivnost kontrol 47 Posuzovali jsme, nakolik členské státy sdílejí prostřednictvím kontrolovaných systémů relevantní, včasné a úplné informace. 
Border guards do not always get complete data from the systems, which undermines the efficiency of checks 47 We assessed the extent to which the Member States share relevant, timely and complete information through the information systems covered by the audit.
Přezkoumávali jsme dostupné statistické údaje, abychom posoudili, do jaké míry státy schengenského prostoru používají tyto systémy pro své pohraniční kontroly a výměnu informací. 
We reviewed available statistics in order to assess the extent to which the Schengen countries are using the systems for their border checks and for exchanging information.
Kromě toho jsme kontrolovali, zda tyto státy zadávají úplné údaje bez prodlení. 
In addition, we examined whether these countries entered complete data promptly.
Členské státy systémy stále víc využívají na sdílení informací, ale kontroly by mohly být systematičtější 48 Od okamžiku, kdy se osoba dostaví na hraniční přechod do schengenského prostoru, potřebují příslušníci pohraniční stráže evropské informační systémy, aby s jejich pomocí mohli potvrdit identitu dané osoby a ověřit, zda může do schengenského prostoru vstoupit. 
Member States are making increasing use of the systems to share information, but checks could be more systematic 48 From the moment individuals present themselves at a border checkpoint to the Schengen area, border guards need European information systems to help them confirm the person’s identity and verify that they are authorised to enter the Schengen area.
SIS II 49 Každý stát schengenského prostoru, který má informace o osobě, jež má být zadržena na hranici (jak je stanovují příslušné právní předpisy), by měl v systému SIS II vytvořit záznam. 
SIS II 49 Any Schengen State with information about a person to be intercepted at the border (as prescribed by the relevant legislation) should create an alert in SIS II.
To příslušníkům pohraniční stráže kteréhokoliv účastnického státu umožní jednat, jakmile na takovouto osobu při hraniční kontrole narazí (viz rámeček 2). 
This allows border guards in any participating country to act upon it when they encounter that individual during border checks (see Box 2).
24 Rámeček 2 Nalezení správného cíle Když určitý cestující předloží cestovní doklad, příslušník pohraniční stráže použije skener, který z cestovního dokladu načte identifikační údaj. 
24 Box 2 Hitting the right target When a person presents a travel document, the border guard uses a scanner, which reads an identifier on the travel document.
Nejmodernější doklady obsahují elektronický čip, starší dokumenty mají zvláštní kód umístěný v dolní části stránky (takzvanou strojově čitelnou zónu, anglická zkratka MRZ – Machine Readable Zone). 
The most modern documents contain an electronic chip, while older documents have a special code at the bottom of the page (known as the machine-readable zone or MRZ) and some documents have none (for example, most Italian ID cards).
V případě, že číslo dokladu nelze načíst skenerem, lze je do systému zadat ručně. 
If the document number cannot be retrieved by the scanner, a border guard can enter it in the system manually.
Na základě údajů zadaných do počítače je pak na danou osobu zaslán dotaz do národní nebo evropské databáze systému SIS II. 
Based on the data transferred to the computer, a query on a person is sent to the national or European SIS II databases.
Odpovídá-li se záznam v databázi údaji získanému příslušníkem pohraniční stráže, nazývá se to shoda. 
If there is a match between a record in the database and the data collected by the border guard, it is called a hit.
243 155 25 Pokud byl původní záznam v databázi vytvořen v jiném státě, než ze kterého je dotaz zasílán, nazývá se shoda cizí shodou. 
25 If the initial alert recorded in the database was created in a country other than the one from which the query is sent, the hit is called a foreign hit.
Shoda se může vyskytnout tehdy, když příslušné orgány vytvořily předtím záznam, že se jedná o hledanou osobu, nebo když je cestovní doklad v systému označen varováním. V některých případech ale orgány, které vytvářejí záznam, nemají k jedinečné identifikaci osoby všechny informace. 
Hits may occur if the relevant authorities have registered a person as wanted, or the travel document has been flagged in the system. However, sometimes the authorities issuing an alert do not have all the information they need to identify a person uniquely.
Může tedy dojít ke shodě u osoby, která není ve skutečnosti hledanou osobou, jen má stejné jméno. Tento typ shody se nazývá falešně pozitivní. 
Matches may therefore occur for someone who is not actually the wanted person but who has the same name. This type of match is called a false positive.
V takovýchto případech musí příslušníci pohraniční stráže podniknout další kroky ke zjištění identity dané osoby. 
In such cases, border guards must take further steps in order to establish that person’s identity.
Za metodu jedinečné identifikace osob je obecně považováno použití biometrických údajů (tj. otisků prstů). Z tohoto důvodu obsahuje stále více záznamů v systému SIS II i otisky prstů. 
Biometrics (i.e. fingerprints) are generally regarded as a way to identify a person uniquely, which is why an increasing number of alerts in SIS II contain fingerprint information.
50 Zjistili jsme, že mezi lety 2013 až 2017 se počet shod týkajících se hledaných osob nebo objektů na základě záznamů vytvořených původně v jiné zemi téměř ztrojnásobil (viz obrázek 6). 
50 We found that, between 2013 and 2017, the number of hits relating to wanted persons and objects based on alerts originating in other countries almost tripled (see Figure 6).
Obrázek 6 – Počet případů shody v systému SIS II na základě záznamů z jiných zemí 129 87 156 2013 2014 2015 2016 2017 Zdroj: EÚD na základě údajů z agentury eu-LISA. 
Figure 6 – Number of hits in SIS II based on alerts from other countries Source: ECA based on data from eu-LISA.
51 Rostoucí počet případů shody je v souladu s trvalým nárůstem počtu záznamů v systému SIS II, a to z 50 milionů v roce 2013 na více než 76 milionů v roce 2017. 
51 The increased number of hits is consistent with the steady increase in the number of alerts in SIS II, from around 50 million in 2013 to over 76 million in 2017.
Většina záznamů (76 %) se týká ztracených či zcizených dokumentů. 
Most of the alerts (76 %) concern lost or stolen documents.
52 Podle údajů Eurostatu12 se počet státních příslušníků třetích zemí, kterým byl na vnější hranici odepřen vstup, pohyboval od 440 000 v roce 2017 (nejnižší hodnota) do téměř 500 000 z roku 2009 (nejvyšší hodnota). 
52 According to Eurostat data12, the number of third-country nationals refused entry at the external borders ranged from a low of 440 000 in 2017 to a high of nearly 500 000 in 2009.
Informační systémy poskytují nezbytnou podporu při identifikaci nejtypičtějších důvodů odmítnutí vstupu. 
The information systems provide the necessary support for identifying the most typical reported reasons for refusal.
Státy schengenského prostoru však ne vždy konkretizují či zaznamenávají důvod, proč byl určité osobě vstup na vnější hranici odepřen. 
However, Schengen States do not always specify or record the reason why an individual was refused at the external border.
53 Jak bylo popsáno výše, počet dotazů zasílaných do informačních systémů stále roste. 
53 As described above, the number of queries submitted to the information systems is constantly growing.
V průběhu auditních pohovorů vnitrostátní orgány uvedly, že kontrolují každou osobu, která má v úmyslu překročit vnější hranice. 
National authorities stated during the audit interviews that they check every individual who tries to cross the external border.
Z našeho průzkumu však vyplynulo, že více než polovina příslušníků pohraniční stráže se již ocitla v situaci, kdy se musela rozhodnout, zda povolit někomu vstup bez nahlédnutí do údajů ze systému. 
However, our survey revealed that more than half of the border guards had been in a situation where they had to decide whether to let someone through without consulting the systems.
Obrázek 7 – Průzkum: Musel/a jste se někdy rozhodnout o povolení vstupu určité osoby, aniž jste mohl/a nahlédnout do údajů ze systému? 
Figure 7 – Survey: Have you ever had to take a decision about letting someone in without being able to consult the data from the system?
Nejméně jednou 53 % 54 Využití informačních systémů také záleží na vnějším prostředí, v němž jsou kontroly prováděny. 
54 The use of the information systems also depends on the external environment in which checks are carried out.
Některé typy hraničních přechodů jsou z hlediska kontroly náročnější než jiné. 
Some types of border crossing are more challenging than others.
Například kontroly na palubách lodí často provázejí problémy se spojením. Během našich návštěv jsme ve dvou zemích byli podobných problémů, které neumožnily provést úplné hraniční kontroly, svědky. 
For example, checks carried out on board ships often suffer from connectivity issues.
Zřídka 33 % Někdy 18 % Často 2% 12 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-datasets/-/migr_eirfs 
26 12 https://ec.europa.eu/eurostat/web/products-datasets/-/migr_eirfs
Eurodac 55 Dalším příkladem rostoucí výměny údajů mezi státy schengenského prostoru je systém Eurodac, který jim umožňuje pomocí snímání otisků prstů registrovat žadatele o azyl a osoby pokoušející se o nedovolené překročení hranic. 
Eurodac 55 Another example of increased data exchange among Schengen States is through the Eurodac system, which allows them to register asylum seekers and persons attempting an irregular border crossing by taking their fingerprints.
Od roku 2003 existuje mezi členskými státy EU dohoda13 o tom, že žádosti o azyl se mají zpracovávat v zemi, kde žadatel vyjádří poprvé svůj úmysl žádat o azyl. 
Since 2003, there has been an agreement13 between EU Member States that asylum applications should be processed in the country where the applicant first declares his or her intention to seek asylum.
Když vnitrostátní orgán porovná otisky prstů určité osoby s otisky registrovanými v systému Eurodac, systém signalizuje shodu vždy v případě, že daná osoba již předtím žádala o azyl v jiné zemi EU. 
Whenever a national administration compares a person’s fingerprints against those registered in Eurodac, a hit is returned if that person has previously applied for asylum in another EU country and should be returned there.
56 Počet žádostí o azyl ze strany osob, které již o něj zažádaly v jiném členském státě, výrazně stoupal do roku 2016, kdy vrcholila migrační krize. 
56 The number of applications for asylum made by individuals who had already lodged an application for asylum in another Member State grew significantly until 2016, which was the peak of the migration crisis.
Většina uchazečů o azyl ve Francii či Německu původně přicestovala do jiného státu EU, jak ukazuje obrázek 8. 
Most applicants tried to seek asylum in France or Germany having initially arrived in another EU country, as shown in Figure 8.