natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U kontrolovaných projektů nezabránila posouzení, která provedli veřejní a soukromí partneři a věřitelé, formulaci příliš optimistických scénářů týkajících se budoucí poptávky a využití plánované infrastruktury. 
In the audited projects, the assessments made by public and private partners and lenders did not prevent the formulation of over-optimistic scenarios regarding future demand and use of the planned infrastructure.
Odhady týkající se provozu na některých úsecích řeckých a španělských dálnic se například ani zdaleka neblížily potenciální kapacitě a skutečná míra využívání kontrolovaných širokopásmových projektů ve Francii a Irsku zákazníky byla výrazně 50 nižší (až o 69 %) než odhadovaná míra, a tak tyto projekty zajistily nižší efektivnost nákladů a menší účinnost, než se předpokládalo. 
For example, the traffic estimates for some Greek and Spanish sections of motorway were far below potential capacity, and the actual customer uptake figures for the audited broadband projects in France and Ireland were well below forecasts (up to 69 %), thus providing less value-for-money and lower effectiveness than expected.
51 Doporučení 2 – Zmírnit finanční dopad zpoždění a opětovného vyjednávání o nákladech na PPP nesených veřejným partnerem Aby se lépe rozdělily náklady spojené se zpožděním a nově vyjednanými smluvními podmínkami mezi partnery s cílem zmírnit finanční dopad zpoždění způsobených veřejným partnerem a nového sjednávání smluv, zaměřeného na konečné náklady na PPP nesené veřejným partnerem, doporučujeme, aby: a) členské státy vymezily a navrhly standardní smluvní ustanovení, jež by omezovala výši případných dodatečných nákladů, které veřejný partner musí platit. b) členské státy zvažovaly, zda zakázky v rané fázi nevyjednat znovu, aby následné náklady nesené veřejným partnerem byly řádně odůvodněny a v souladu se zásadou efektivnosti nákladů. 
Recommendation 2 Đ Mitigate the financial impact of delays and re-negotiations on the cost of PPPs borne by the public partner In order to better share the cost of delays and re-negotiations between the partners, with the aim to mitigate the financial impact of delays attributable to the public partner and contract re-negotiations on the final cost of PPPs borne by the public partner, we recommend that: (a) Member States identify and propose standard contractual provisions that limit the amounts of possible extra costs to be paid by the public partner. (b) Member States assess any early contract re-negotiation to ensure that consequent costs borne by the public partner are duly justified and in line with value-for-money principles.
Zpoždění, zvýšení nákladů a nízké využití byly zčásti způsobeny nedostatečnými analýzami a nevhodnými přístupy 82. 
52 Delays, cost increases and underuse were partly attributable to inadequate analyses and unsuitable approaches 82.
Zjistili jsme, že možnost PPP byla často zvolena bez dostatečně pevného základu v podobě analýzy. 
We found that the PPP option was often entered into without a sufficiently robust basis of analysis.
Většině kontrolovaných projektů nepředcházela žádná srovnávací analýza, jako např. srovnání s veřejným sektorem, která by ukázala, že PPP nabízí maximální efektivnost nákladů, nebo by chránila veřejný zájem zajištěním rovných podmínek pro různé metody zadávání zakázek. 
For most of the audited projects, there was no comparative analysis, such as Public Sector Comparator, to demonstrate that a PPP offered maximum value-for-money or to protect the public interest by ensuring a level playing field with different procurement methods.
Přestože investice Evropské komise do fondu Marguerite spadají pod nařízení o TEN-T, podle něhož má Účetní dvůr právo provádět audit i v případech, kdy je oprávněným subjektem soukromý partner, odmítly nám irské orgány poskytnout srovnání s veřejným sektorem a dokumentaci k zadávacímu řízení k projektu dálnice N17/18, které neměla k dispozici ani Komise. 
Although the European CommissionŐs investment in the Marguerite Fund falls under the TEN-T regulation, which provides for the CourtŐs audit rights even in case the beneficiary is a private partner, the Irish authorities refused to provide us the PSC and the tender dossier for the N17/18 motorway project, which were also not available at the Commission.
Odůvodnění návrhu a zadání projektu a volby možnosti PPP místo alternativních způsobů zadávání zakázek (jako jsou tradiční zakázky nebo koncese) tedy nebylo možné posoudit. 
Accordingly, the rationale in designing and procuring the project and in choosing the PPP option instead of alternative procurement methods (such as traditional procurement and concession) could not be assessed.
U většiny kontrolovaných projektů PPP se projevily nedostatky týkající se využívání možnosti PPP. 
Most of the audited PPP projects demonstrated inadequacies in the use of the PPP option.
Ujednání o sdílení rizik byla často špatně koncipovaná a měla za následek neúčinné nebo nejednotné rozdělení rizik nebo vystavení soukromého partnera nadměrnému riziku. 
Risk-sharing arrangements were poorly conceived, resulting in ineffective or incoherent risk allocation, or excessive risk exposure for the private partner.
V jednom případě vysoká odměna za rizikový kapitál soukromého partnera ve výši 14 % neodpovídala malému riziku, které nesl. 
In one audited case, the high remuneration of 14 % for the private partnerŐs risk capital was not coherent with the low risks allocated to it.
Navíc kombinace nových technologií, například v odvětví IKT, s dlouhodobými smlouvami nebyla vždy dobře řízena, neboť veřejní partneři museli udržovat platnost smlouvy, přestože rychlost změn vedla k technologické zastaralosti. 
Moreover, the combination of new technologies, such as in the ICT sector, with long-duration contracts was not always well-managed, as public partners had to keep a contract running even if the rapid pace of change led to technological obsolescence.
52 Doporučení 3 – Zakládat volbu možnosti PPP na řádné srovnávací analýze nejlepšího způsobu zadání zakázky Aby se zajistilo, že možnost PPP poskytne maximální efektivnost nákladů, doporučujeme, aby: a) členské státy zakládaly volbu možnosti PPP na řádných srovnávacích analýzách, jako je srovnání s veřejným sektorem, a vhodných přístupech, které zajistí, že možnost PPP bude zvolena pouze v případě, že bude poskytovat maximální efektivnost nákladů i podle pesimistických scénářů. b) Komise zajistila, že Účetní dvůr bude mít plný přístup k nezbytným informacím, aby mohl posoudit volbu možnosti zadávání zakázek a související zadání veřejnými orgány i v případech, kdy je podpora EU prostřednictvím finančních nástrojů poskytována přímo soukromým subjektům. Cílové datum provedení: od září 2018. 
53 Recommendation 3 Đ Base the selection of the PPP option on sound comparative analyses on the best procurement option In order to ensure that the PPP option is the one that maximises value-for-money, we recommend that: (a) Member States base the selection of the PPP option on sound comparative analyses, such as Public Sector Comparator, and appropriate approaches that ensure that the PPP option is selected only if it maximises value-for-money also under pessimistic scenarios. (b) The Commission ensures that the Court of Auditors has full access to the necessary information in order to assess the choice of the procurement option and the related procurement by the public authorities even where EU support is provided directly to private entities through financial instruments.
Institucionální a právní rámec stále není vhodný pro projekty PPP podporované EU 85. 
The institutional and legal framework is not yet adequate for EU supported PPP projects 85.
Nedostatky zjištěné při našem auditu svědčí o tom, že pro realizaci úspěšných projektů PPP je nutná značná administrativní kapacita, což může být zajištěno jen pomocí vhodných institucionálních a právních rámců a rozsáhlých zkušeností. 
The shortcomings identified in our audit show that considerable administrative capability is necessary for the implementation of successful PPP projects, and that this can only be ensured through adequate institutional and legal frameworks and extensive experience.
Zjistili jsme, že tyto podmínky 53 v současné době existují jen v několika málo členských státech, což je v rozporu se zvýšeným důrazem EU na širší a intenzivnější zvyšování pákového efektu veřejných prostředků ve vztahu k soukromému financování a úlohou, jakou v této souvislosti mohou hrát PPP. 
We found that these conditions are currently in place only in very few Member States, which conflicts with the EUŐs increased emphasis on the more widespread and intensive leverage of public funds with private funds and the role, PPPs can play in that respect.
To potvrzuje velká zeměpisná a odvětvová koncentrace posuzovaných projektů (59 % z celkové částky od EU, což je 3,3 miliardy EUR, bylo poskytnuto Řecku; 88 % celkových nákladů na projekty podpořené EU v odvětví dopravy) a trendy týkající se projektů financovaných z prostředků EFSI, jelikož 63 % prostředků z EFSI bylo soustředěno ve Spojeném království, v Itálii a Španělsku, a to převážně v odvětví energetiky (46 %) a dopravy (19 %). 
This is confirmed by the high geographic and sectoral concentration of the assessed projects (59 % of the total EU-amount or 3.3 billion euro provided to Greece; 88 % of the total cost of EU-supported projects in the Transport sector), and by the pattern of projects financed under the EFSI, as 63 % of EFSI financing was concentrated in the United Kingdom, Italy and Spain, and mainly in the energy (46 %) and transport (19 %) sectors.
Navíc, přestože byly členské státy obeznámeny s uskutečňováním projektů PPP a koncesí, tři z členských států, které jsme navštívili (Francie, Řecko a Španělsko), neměly zcela vhodný institucionální rámec, který by zajistil úspěšné řízení projektů PPP. 
Furthermore, though familiar with the implementation of PPP projects and concessions, three of the Member States we visited (France, Greece and Spain) did not have a fully adequate institutional framework to ensure the successful management of PPP projects.
Navštívené členské státy postrádaly – v různé míře – vhodný strategický přístup k využívání PPP. 
The Member States visited lacked - to varying degrees Đ an adequate-strategic approach to the use of PPPs.
PPP byla považována za prostředek získávání dodatečných finančních prostředků ve formě soukromých zdrojů, ale nebylo jasně stanoveno, jakou úlohu by PPP měla hrát v rámci vnitrostátních investičních strategií nebo v jakých oblastech by bylo vhodné přidělit významný podíl prostředků budoucích rozpočtů. 
These were considered as a means of attracting additional financing in the form of private funds, but there was no clear indication about the role PPPs should play in national investment strategies or in which areas it would be advisable to commit a significant share of future budgets.
Přestože PPP coby další alternativa k tradičním způsobům zadávání zakázek mají potenciál přispět k provedení velkých prioritních infrastrukturních plánů a zajistit dobrou úroveň služeb a údržby, zjistili jsme, že dvě třetiny auditovaných projektů dálnic nebyly součástí vysoce prioritní hlavní sítě TEN-T, která by měla vyzdvihovat prioritní zájem o dokončení sítě do roku 2030, ale globální sítě, která má být dokončena až do roku 2050. 
Although PPPs have the potential to contribute, as a further option to traditional procurement methods, to the completion of priority large infrastructure plans and to ensure good standards of service and maintenance, we found that two thirds of the audited motorway projects were not located on the high-priority Core TEN-T network, which is intended to highlight the priority for completing the network by 2030, but on the comprehensive network expected to be completed by 2050 only.
Kromě toho byly některé z auditovaných projektů realizovány v odvětvích (např. IKT), jež čelí rychlému technologickému vývoji, který není snadno slučitelný s dlouhou dobou trvání smlouvy. 
In addition, some of the audited PPPs were implemented in sectors (such as ICT) that are subject to rapid technology changes that are not easily compatible with long contract durations.
A konečně jen několik členských států zamýšlelo omezení využívání PPP, aby nebyly přidělovány příliš velké částky z budoucích rozpočtů, které by veřejného partnera zavazovaly i v obdobích hospodářského poklesu a nebyly by k dispozici k provádění budoucích politik. 
Finally, only a few Member States have envisaged capping the use of PPPs in order not to commit excessive amounts of future budgets, which would bind the public partner also in periods of economic downturn and would not be available for future policiesŐ implementation.
Pět z 12 posuzovaných projektů PPP s celkovými náklady ve výši 7,9 miliardy EUR bylo původně uváděno pod rozvahou. 
Five out of the 12 PPP projects assessed with a total cost of 7.9 billion euro were initially recorded off-balance.
Třebaže to je v souladu s účetním rámcem EU, tento postup zvyšuje nebezpečí nepříznivých vedlejších účinků, které mohou narušit efektivnost nákladů, jako např. zaujatý přístup k projektům PPP dokonce i v případech, kdy by zohlednění aspektu efektivnosti nákladů mohlo vést k jinému rozhodnutí, a transparentnost. 
While this is in line with the EU accounting framework, this practise increases the risk of negative side-effects that undermine value-for-money, such as a bias towards PPP projects even if value-for-money considerations could lead to different choices, and transparency.
Kombinování financování EU s PPP vedlo k dalším komplikacím a nejistotám, které nepobízely k jejich využívání. 
Combining EU funding with PPPs has led to additional complexities and uncertainties that did not encourage their use.
Počet projektů PPP podporovaných EU jako podíl na celkovém trhu PPP byl stále malý. 
The number of EU-supported PPP projects as a share of the overall PPP market was still low.
Nová nařízení týkající se ESI fondů zčásti vyjasnila možnosti financování PPP, které fondy nabízejí, a odstranila některé komplikace, které by kombinování zdrojů způsobilo, ale stále existuje prostor pro zjednodušování. 
The new ESIF regulations have partly clarified the possibilities provided by the funds for financing PPPs and have removed some of the complexities that blending would generate, but there is further room for simplification.
Datum provedení: od příštího programového období. 
Target implementation date: from the next programming period.
Doporučení 5 – Vylepšit právní rámec EU pro vyšší účinnost projektů PPP Aby se zmírnilo riziko upřednostňování volby možnosti PPP, podpořila větší transparentnost a zajistilo, aby PPP mohla být účinně podporována finančními prostředky EU, Účetní dvůr doporučuje, aby: 
Recommendation 5 Đ Improved EU framework for better PPP project effectiveness In order mitigate the risk of bias towards selecting the PPP option, to promote further transparency and to ensure that PPPs can be effectively supported by EU funds, the Court recommends that: (a) The Commission links the EU-support to PPP projects to the assurance that the choice of the PPP option was justified by value-for-money considerations and thus not unduly influenced by considerations relating to budgetary constraints or to their statistical treatment. (b) The Member States improve transparency by publishing periodic lists of PPP projects, including sufficient and meaningful data on the assets financed, their future commitments and their balance-sheet treatment, while preserving the protection of confidential and commercially sensitive data.
Cílové datum provedení: do konce roku 2019. 
Target implementation date: by the end of 2019.
Tuto zprávu přijal senát II, jemuž předsedá Iliana IVANOVA, členka Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne středa 7. února 2018. 
This Report was adopted by Chamber II, headed by Mrs Iliana IVANOVA, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 7 February 2018.
1 PŘÍLOHA I PPP podporovaná EU v období 2000–2014, v milionech eur, dle jednotlivých zemí Země Počet projektů Náklady celkem Příspěvek EU % příspěvku EU Řecko 8 6 806 3 301 58,53 % Portugalsko 3 2 379 564 10,00 % Francie 21 9 856 324 5,74 % Španělsko 4 2 422 311 5,51 % Polsko 4 388 272 4,82 % Německo 14 2 147 254 4,50 % Itálie 6 553 210 3,72 % Spojené království 3 2 212 110 1,95 % Belgie 2 686 101 1,79 % Irsko 3 1 286 81 1,44 % Litva 3 99 40 0,71 % Slovinsko 10 52 36 0,64 % Chorvatsko 1 331 20 0,35 % Malta 1 21 12 0,21 % Estonsko 1 4 4 0,07 % Celkový součet 84 29 242 5 640 100,00 % Zdroj: tabulku vypracoval EÚD na základě údajů poskytnutých Komisí, EPEC a vybranými členskými státy. Zdrojem příspěvku EU byly: EFRR, Fond soudržnosti, fond Marguerite, LGTT, PBI a JESSICA. 
EU-supported PPPs for the period 2000-2014, in million euro, by country 1 ANNEX I Countries Number of projects Total Cost EU Contribution % of EU contribution Greece 8 6 806 3 301 58.53 % Portugal 3 2 379 564 10.00 % France 21 9 856 324 5.74 % Spain 4 2 422 311 5.51 % Poland 4 388 272 4.82 % Germany 14 2 147 254 4.50 % Italy 6 553 210 3.72 % United Kingdom 3 2 212 110 1.95 % Belgium 2 686 101 1.79 % Ireland 3 1 286 81 1.44 % Lithuania 3 99 40 0.71 % Slovenia 10 52 36 0.64 % Croatia 1 331 20 0.35 % Malta 1 21 12 0.21 % Estonia 1 4 4 0.07 % Grand Total 84 29 242 5 640 100.00 % Source: Table elaborated by ECA on the basis of data provided by the Commission, EPEC and selected MS. The sources for the EU contribution were: ERDF, Cohesion Fund, Marguerite Fund, LGTT, PBI and JESSICA.
Ve zbývajících 13 členských státech EU PPP nepodporovala. 
In the remaining 13 Member States there was no EU-support towards PPPs.
1 PŘÍLOHA II Hlavní problémy při využívání PPP, jež využívají kombinovaných zdrojů v období 2007– 2013, a změny nařízení o společných ustanoveních na období 2014–2020 2007–2013 2014–2020 Potřeba vybrat soukromého partnera před podáním žádosti o grant vystavila veřejné orgány nebezpečí, že grant nebude schválen, a ony přitom již budou zavázány k PPP. 
1 ANNEX II Main difficulties in the use of blended PPPs, 2007-2013 period, and changes introduced to the Common Provisions Regulation for 2014-2020 2007-2013 2014-2020 The need to select the private partner before initiating the grant application exposed the public authorities to the risk of not having the grant approved, while already having entered into a PPP commitment.
Zatímco je stále možné požádat o grant až po udělení zakázky typu PPP, nová ustanovení rovněž umožňují podmíněné schválení soukromého partnera jako příjemce grantu, ještě než bude oficiálně vybrán v zadávacím řízení. 
While applying for a grant only after concluding the PPP procurement remained an option, the new provisions also provide for the conditional approval for a private partner to be a grant beneficiary prior to its formal selection under the PPP procurement process.
To orgánu zadávajícímu zakázku umožní podat žádost o grant souběžně se zadávacím řízením a získat podmíněné schválení grantu před udělením zakázky na PPP, což zajistí hned zpočátku větší jasnost a jistotu ohledně zdrojů financování a odstraní riziko, že by grant pro veřejného partnera nebyl schválen, když už bude zavázán k PPP. 
This allows the procuring authority to proceed with the grant application in parallel with the procurement procedure and get a conditional grant approval before the award of the PPP contract, providing more clarity and certainty on the funding sources from an early stage and eliminating the risk for the public partner of not having the grant approved, while already having entered into a PPP commitment.
Požadavek, aby granty byly vyplaceny do dvou let od roku, kdy byly přiděleny (pravidlo n+2), omezil možnost používat granty k placení kapitálových nákladů předem a nebyl vhodně uzpůsoben strukturám PPP, kdy se platby uskutečňují v průběhu mnohem delšího období. 
The requirement for grants to be disbursed within two years after the year of allocation (the n+2 rule) limited the use of grants to pay for up-front capital costs and was not well suited to accommodate PPP structures where payments are made over much longer-term.
Nová ustanovení upravují prodloužení období vyplácení grantu, které může být stejně dlouhé jako doba trvání PPP. 
The new provisions provide for an extended disbursement period of the grant, which can be as long as the PPP duration.
Grant je převeden na vázaný účet spravovaný veřejným partnerem, což umožní lepší sladění plateb s dlouhodobějším profilem plateb PPP. 
The grant is transferred to an escrow account controlled by the public partner, which allows payments to be more in line with the longer-term payment profile of a PPP.
Složitost a nejistota výpočtu přesné maximální výše podpory EU (mezera ve financování1) pro projekty vytvářející příjmy před dokončením zadávání zakázky na PPP vystavilo veřejné orgány riziku financování v případě, že by výše grantu byla nižší, než se předpokládalo. 
The complexity and uncertainty of calculating the exact maximum amount of EU assistance (the funding gap1) for revenue generating projects before the completion of the PPP procurement exposed the public authorities to a funding risk in case the grant amount was less than expected.
Metodu založenou na mezeře ve financování lze sice stále používat k výpočtu výše podpory EU poskytované projektům vytvářejícím příjmy, nová ustanovení však poskytují výrazně jednodušší alternativy využívající předem stanovené paušální sazby pro mezery ve financování pro konkrétní odvětví. 
While the funding gap method is still available to calculate the amount of EU support for revenue-generating projects, the new provisions provide considerably simplified alternatives, using pre-established funding gap flat rates for particular sectors.
Nová ustanovení umožňují nahradit soukromého partnera coby příjemce, aniž by byl ztracen nárok na grant, což lépe zohledňuje práva věřitele na navázání a nahrazení. 
The new provisions allow for the replacement of the private partner beneficiary without losing the grant, thus accommodating better the lendersŐ step-in and substitution rights.
1 Projekty vytvářející příjmy jsou projekty, při nichž uživatelé za služby platí přímo. 
1 Revenue generating projects are the ones where users pay directly for the services.
V zásadě by se ESI fondy měly používat jen k pokrytí mezery, která zůstane mezi náklady na projekt a vytvořenými příjmy. 
The principle is that ESI funds should be used only to meet the gap that remains between the projectŐs costs and generated revenues.
Součet vnitrostátních příspěvků a příspěvků EU nesmí převýšit mezeru ve financování. 
The sum of the national and EU contributions cannot exceed the funding gap.
Kontrolované projekty PŘÍLOHA III 1 Odvětví/projekty Stav a trvání smlouvy Zpoždění v měsících Plánované náklady na projekt celkem Předběžné celkové náklady na projekt Dodatečné náklady nesené veřejným partnerem % zvýšení nákladů Poznámky Podpora ze strany EU Zdroj financování EU V rozvaze / pod rozvahou Srovnání s veřejným sektorem V milionech eur V milionech eur Řecko 1 Doprava: Ústřední dálnice E-651 Koncese na 30 let (do roku 2038), výstavba probíhá 47 2 375 1 594 413 viz poznámka Předběžné celkové náklady jsou nižší než plánované celkové náklady kvůli omezení rozsahu projektu o 55 %. 
Audited projects ANNEX III 1 Sector/Projects Contract status and duration Delay in month s Planned total project cost Provisiona l total project cost Additional cost borne by the public partner % cost increase Comments EU support Source of EU funding On/off balance Public Sector Comparator In million euro In million euro Greece 1 Transport: Central Motorway E-651 30-year concession (until 2038), construction-ongoing 47 2 375 1 594 413 see comment The provisional total cost is lower than the planned total cost due to a project scope reduction by 55 %.
Celkové náklady na km se však zvýšily o 47 %. 
However, the total cost per km increased by 47 %.
Částka 413 milionů EUR zahrnuje dodatečný státní finanční příspěvek ve výši 231,4 milionu EUR a platby koncesionáři ve výši 181,4 milionů EUR. 
The figure of 413 million euro includes additional State financial contribution of 231.4 million euro and payments to the concessionaire in the amount of 181.4 million euro.