natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Přestože nákupy nových vozidel se vznětovým motorem klesly po skandálu dieselgate, přibližně 40 % všech vozidel na silnici v EU je poháněno naftou63. 
While purchases of new diesel cars fell after Dieselgate, around 40 % of all cars on the road in the EU are diesel powered63.
Vzhledem k tomu, že silniční doprava a zvláště vozidla se vznětovým motorem jsou jedním z hlavních zdrojů emisí NO2 (viz obrázek 3), je snaha o jejich snižování komplikovaná. 
As road transport, and particularly diesel cars, are a major source of NO2 emissions (see Figure 3), efforts to reduce them are complicated. 59.
Viz vyšetřující zprávy Evropského parlamentu, Německa, Francie a Spojeného království. 
In our Special Report No 5/2018 on renewable energy for sustainable rural See investigative reports by the European Parliament, Germany, France and the United Kingdom.
Emise v reálném provozu u vozidel se vznětovým motorem mohou být v průměru čtyřikrát až pětkrát vyšší než zkušební hodnoty (EEA, Emissions of the main air pollutants in Europe (Emise hlavních látek znečišťujících ovzduší v Evropě), 2015). 
Real-world driving emissions from diesel vehicles can, on average, be four or five times higher than test values (EEA, “Emissions of the main air pollutants in Europe”, 2015).
2016/427, 2016/646, 2017/1151 a 2017/1154. 
Commission Regulations (EU) Nos 2016/427, 2016/646, 2017/1151, and 2017/1154.
Zkoušky emisí v reálném provozu platí pro nové modely vozidel od září 2017 a od září 2019 budou platit pro všechna nová vozidla. 
Real Driving Emission tests apply to new car models since September 2017, and will apply to all new cars from September 2019.
Aby se mohli výrobci přizpůsobit novým požadavkům, smějí překročit emisní limit NOX (80 mg/km, platný od roku 2014) o faktor v hodnotě 2,1, tj. na hodnotu emisí 168 mg/km, do roku 2019. 
To allow car manufacturers to adapt, manufacturers can exceed the NOX emission limit (80 mg/km, applicable since 2014) by a factor of 2.1, i.e. to emit 168 mg/km until 2019.
Tento faktor je dále snížen na hodnotu 1,5, tj. 120 mg/km, do roku 2021, přičemž cílem je dosáhnout konečného limitu 80 mg/km do roku 2023. 
The factor is reduced to 1.5, i.e. 120 mg/km in 2021, and the aim is to finally apply the 80 mg/km limit by 2023.
EEA, Transport fuel prices and taxes indicators (Ukazatele cen pohonných hmot a daní), 2017. 
EEA, “Transport fuel prices and taxes indicators”, 2017.
Mezinárodní rada pro čistou dopravu (ICCT), European Vehicle Market Statistics – Pocketbook 2017/18 (Statistika evropských trhů s motorovými vozidly, příručka 2017/2018), a Eurostat, Passenger cars in the EU (Osobní automobily v EU). 
International Council on Clean Transportation (ICCT), “European Vehicle Market Statistics - Pocketbook 2017/18”, and Eurostat, “Passenger cars in the EU”. Biomass is organic matter (wood and charcoal) that can produce energy from burning.
59 60 61 62 63 35 59. 
60 61 62 63 64 65 66 33
5/2018 nazvané Energie z obnovitelných zdrojů pro udržitelný rozvoj venkova jsme uvedli, že spalování dřevní biomasy může také vést k vyšším emisím určitých škodlivých látek znečišťujících ovzduší. 
34 development, we reported that combustion of wood biomass can also lead to higher emissions of certain harmful air pollutants.
Agentura EEA poukázala na podobný problém67. 
The EEA has identified similar issues67.
Používání neúčinných kotlů nebo topných zařízení na tuhá paliva zhoršuje problém znečištění ovzduší prostřednictvím místního vytápění. 
The use of inefficient solid-fuel boilers or heaters exacerbates the problem of air pollution from local heating.
EU stanovila normy ke zlepšení účinnosti těchto zařízení (směrnice o ekodesignu68 a její prováděcí nařízení), tyto normy však budou platit až pro nová zařízení v roce 2022. 
The EU has set standards to improve the efficiency of such devices (the Ecodesign Directive68 with its implementing regulations), but such standards will only come into force for new devices in 2022.
Směrnice o průmyslových emisích je hlavním nástrojem EU, jímž se upravují emise látek znečišťujících ovzduší z průmyslových zařízení (viz příloha I). 
The Industrial Emissions Directive (IED) is the main EU instrument regulating air pollutant emissions from industrial installations (see Annex I).
Směrnice umožňuje členským státům stanovit méně přísné mezní hodnoty emisí, pokud by uplatňování nejlepších dostupných technik (BAT) vedlo k „nepřiměřeně vyšším nákladům“ ve srovnání s environmentálními přínosy. 
The Directive allows Member States to set less stringent emission limit values if applying best available techniques (BATs) would lead to “disproportionately higher costs” compared to the environmental benefits.
Směrnice také umožňuje určité „nástroje pružnosti“ ve formě výjimek z limitů stanovených pro velká spalovací zařízení. 
The Directive also allows certain “flexibility instruments” by way of exemption from the limits set for large combustion plants.
přijalo „přechodné národní plány“, které umožňují stanovit vyšší emisní stropy do roku 2020, některým zařízením centrálního zásobování teplem byla udělena zvláštní výjimka do roku 2023 a další zařízení nemusejí uplatňovat nejlepší dostupné techniky, pokud omezí svůj provoz a budou uzavřena do roku 2024. 
For example, 15 Member States69 have adopted “Transitional National Plans” which allow higher emission ceilings until 2020; some district heating plants have been granted special derogation until 2023; and other plants do not need to apply BATs if they limit their operations and close by 2024.
Zemědělství je v EU zdrojem 94 % emisí amoniaku (NH3)70. 
Agriculture accounts for 94 % of ammonia (NH3) emissions in the EU70.
Amoniak je jedním z prekurzorů PM. 
Ammonia is a precursor of PM.
Agentura EEA uvádí, že emise NH3 ze zemědělství přispívají k výskytu vysokých koncentrací PM v některých regionech Evropy, jež porušují mezní hodnoty směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší pro PM1071. 
The EEA indicates that NH3 emissions from agriculture contribute to episodes of high PM concentrations experienced across certain regions of Europe that breach AAQ Directive PM10 limit values71.
Přestože politiky EU upravují zemědělské postupy72, pokrok v oblasti snižování emisí látek znečišťujících ovzduší ze zemědělství je velmi pomalý73, přičemž emise NH3 se od roku 2012 dokonce zvýšily74. 
Although EU policies regulate agricultural practices72, progress on reducing air pollutants from agriculture has been very slow73 and since 2012, NH3 emissions have even increased74.
Agentura EEA konstatuje, že navzdory existenci technicky a ekonomicky životaschopných opatření, jako jsou opatření v oblasti agronomické, živočišné výroby nebo energie, je třeba, aby byla zaváděna v rozsahu a intenzitě, která je nezbytná pro dosažení významného snížení emisí75. a financování z EU je užitečné, ale ne vždy cílené 64. 
The EEA notes that despite the existence of technically and economically viable measures such as agronomic, livestock or energy measures, they have yet to be adopted at the scale and intensity necessary to deliver significant emission reductions75. and EU funding is useful but not always targeted 64.
Zkoumali jsme, jak program LIFE, Evropský fond pro regionální rozvoj (EFRR) a Fond soudržnosti (FS) podporovaly opatření ke zlepšení kvality ovzduší v šesti členských státech, které jsme navštívili. 
We examined how the LIFE programme, the European Regional Development Fund (ERDF) and the Cohesion Fund (CF) supported actions to improve air quality in the six Member States that we visited.
Konkrétně SZP, prostřednictvím agro-environmentálních opatření a dalších investic do rozvoje venkova, jakož i směrnice o dusičnanech (směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1)), která se zaměřuje spíše na vliv dusíku na kvalitu vody, a nikoli na ovzduší. 
Notably the CAP, through agri-environmental measures and other rural development fund investments; and the Nitrate Directive (Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p. 1)), which focuses on nitrogen’s impact on water quality rather than air.
Emise NH3 se v letech 2000 až 2015 v EU snížily pouze o 7 %. 
NH3 emissions decreased by only 7 % between 2000 and 2015 in the EU.
Viz EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017, 2017, s. 21 a 29. 
See EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, pp. 21 and 29.
EÚD, Informační dokument: Budoucnost společné zemědělské politiky, 2018, s. 11. 
ECA, “Briefing paper: Future of the CAP”, 2018, p. 11.
EEA, Kvalita ovzduší v Evropě, zpráva za rok 2017, 2017, s. 24 až 29. 
EEA, “Air quality in Europe — 2017 report”, 2017, pp. 24 to 29.
70 71 72 73 74 75 37 
35 72 73 74 75 76 77 78
Využití rozpočtu programu LIFE na podporu občanskoprávních žalob na úrovni členských států představuje novou, nákladově efektivní a rychlou cestu, která může přimět členské státy a města k podpoře politiky kvality ovzduší. 
The use of the LIFE budget to support civil action at Member State level is a novel, cost effective, rapid route to encourage Member States and cities to support air quality policy.
Od roku 2014 podporují integrované projekty programu LIFE plánování politik kvality ovzduší tím, že se využívají další dostupné fondy EU. 
Since 2014, Integrated Projects of the LIFE Programme support the planning of air quality policy through the use of other available EU funds.
Integrovaný projekt například podpořil provádění malopolského plánu kvality ovzduší v Polsku. 
For example, an integrated project supported implementation of the Malopolska AQP in Poland.
Tento plán zahrnoval informační kampaň určenou občanům regionu ke zvýšení povědomí o nebezpečí kouře z kotlů na tuhá paliva (viz plakát na obrázek 10, kde je napsáno: „kouřem ze svého kotle zabíjíte“). 
It included an information campaign, addressed to the citizens of the region, raising awareness on the danger of smoke from solid fuel boilers (see poster in Figure 10 that says: “fumes from your boiler kill”).
Obrázek 10 – Ukázka plakátu programu Malopolska LIFE určeného pro informování veřejnosti Zdroj: Úřad Malopolského vojvodství, Polsko. 
Figure 10 – Example of a public information poster of Malopolska LIFE programme Source: Marshall Office of Malopolska Region, Poland.
Financování politiky soudržnosti 67. 
Cohesion policy funding 67.
Většina financování z EU v oblasti kvality ovzduší pochází z EFRR a FS. 
The ERDF and the CF provide most EU funding for air quality.
Některá opatření se výslovně zaměřují na snížení znečištění ovzduší, mnohá opatření, která mají stanovena jiné cíle (např. čistou městskou dopravu nebo energetickou účinnost), mohou mít z kvality ovzduší rovněž prospěch. 
While some actions explicitly aim to reduce air pollution, many that target other objectives (e.g. clean urban transport or energy efficiency) may also benefit air quality.
Dostupné vyhrazené financování79 se zvýšilo z 880 milionů EUR v programovém období 2007–2013 na 1,8 miliardy EUR v období 2014–2020, což však představuje méně než 1 % celkové podpory na politiku soudržnosti. 
Dedicated funding79 available increased from €880 million in the 2007 - 2013 programming period to €1.8 billion in the 2014-2020 period but this amounted to less than A specific intervention field code (083) exists for air quality measures (code 47 in the 2007-2013 period), but as each project has a single code, many projects that are also relevant to air quality can be classified under another code.
Tyto prostředky byly použity ve třech z členských států, které jsme navštívili, ale pouze v Polsku tyto částky mezi předchozím a současným programovým obdobím významně vzrostly. 
Three of the Member States we visited used these funds, but only in Poland did the respective amounts increase significantly between the previous and current programming periods.
V České republice zůstalo financování stabilní, zatímco v Bulharsku výrazně pokleslo (viz tabulka 2). 
In the Czech Republic, funding remained stable, while in Bulgaria it fell significantly (see Table 2).
Tabulka 2 – Financování určené na kvalitu ovzduší v Bulharsku, České republice a v částech Polska (1) Částky z operačního programu Infrastruktura a životní prostředí a regionálního operačního programu Malopolsko. 
Table 2 – Dedicated air quality funding in Bulgaria, Czech Republic and parts of Poland (1) Amounts from the Operational Programme Infrastructure and Environment and the Regional Operational Programme Malopolska.
Zdroj: Evropská komise a členské státy. 
Source: European Commission and Member States.
Zjistili jsme případy, kdy členské státy neupřednostnily toto financování na projekty zaměřené na hlavní zdroje a znečišťující látky zjištěné v zónách kvality ovzduší, které jsme navštívili (viz rámeček 4). 
We found cases where Member States did not prioritise this funding on projects that target the main sources and pollutants identified in the air quality zones we visited (see Box 4).
Například žádné projekty se nezaměřují na snížení emisí z vytápění domácností v Sofii (významný zdroj emisí PM)80. 
For example, no projects target emission reductions from domestic heating in Sofia (a major source of PM emissions)80.
Zjistili jsme také, že projekty financované z EU nebyly dostatečně dobře podpořeny plány členských států na zlepšení kvality ovzduší. 
We also found that EU funded projects were not sufficiently well supported by Member States’ plans to improve air quality.
Například v Krakově probíhá program výměny kotlů, aniž by vnitrostátní orgány omezovaly dostupnost neúčinných kotlů a uhlí nízké kvality. 
For example, a boiler replacement scheme in Krakow is being implemented without the national authorities restricting the availability of inefficient boilers and low quality coal.
40 (v milionech EUR) 2007/2013 2014/2020 Rozdíl Bulharsko 120 50 –58 % Česká republika 446 454 +2 % Polsko(1) 140 368 +163 % 80 Zásahy v oblasti vytápění domácností v Sofii jsou stále ve fázi zvažování a plánování. 
37 (in million euro) 2007/2013 2014/2020 Variation Bulgaria 120 50 -58 % Czech Republic 446 454 +2 % Poland(1) 140 368 +163 % 80 In Sofia, domestic heating interventions are still being assessed and planned.
Také jsme nalezli dobré příklady projektů financovaných z EU, které byly vhodně cílené a přímo přispívaly ke snižování místních emisí, jak vyplývá z plánů kvality ovzduší členských států. 
We also found good examples of EU-funded projects that were well targeted and contributed directly to reductions in local emissions, as identified in Member States’ AQPs.
Jednalo se například o nahrazení starých autobusů se vznětovými motory autobusy s pohonem na stlačený zemní plyn (CNG) a o výměnu kotlů v Ostravě. 
This was the case, for example, of the replacement of old diesel buses by buses running on compressed natural gas (CNG); and the boiler replacement schemes in Ostrava.
Některé projekty měly také za cíl modernizaci neúčinných domácích systémů vytápění (v Krakově) a veřejné dopravy (v Krakově a Sofii). 
There were also projects to modernise inefficient household heating systems (in Krakow), and public transport (in Krakow and Sofia).
Do roku 2013 existovaly projekty na snížení průmyslových emisí v Krakově a Ostravě (významný zdroj emisí PM a NOX)81. 
Until 2013, there were projects to reduce industrial emissions in Krakow and Ostrava (a major source of PM and NOX emissions)81.
Financované průmyslové zařízení v Ostravě Zdroj: EÚD. 
Industrial plant financed in Ostrava Source: ECA.
Rostoucí úloha občanské akce 72. 
Citizen action has a growing role 72.
Agentura EEA považuje informovanost veřejnosti za jeden za zásadních prvků řešení problému znečištění ovzduší a snížení jeho škodlivých dopadů82 a WHO zdůrazňuje, že „zlepšením transparentnosti a širokým sdílením kvalitních informací ve městech se dále posílí schopnost lidí produktivně se podílet na rozhodovacích procesech“83. 
The EEA regards public information as an essential element to address air pollution and reduce its harmful impacts82 and the WHO underlines that “improving transparency and sharing quality information widely in cities will further empower people to participate productively in decision-making processes”83.
Směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší stanoví varovné prahové hodnoty SO2, NO2 a O3, nikoli však pro Do roku 2013 mohly strukturální fondy EU podporovat snižování emisí škodlivých látek znečišťujících ovzduší z průmyslových zařízení (NOX, SOX a PM), které jsou součástí systému EU pro obchodování s emisemi. 
The AAQ Directive sets alert thresholds for SO2, NO2 and O3, but not for PM84, and requires Member States to provide detailed Until 2013, the EUs structural funds could support the reduction of emissions of harmful air pollutants from industrial installations (NOX, SOX and PM) included in the EU Emissions Trading System.
Česká republika tuto možnost využila. 
The Czech Republic used this possibility.
V současném programovacím období to už není možné, pokud dané projekty mohou také snížit emise CO2. 
Under the current programing period, this is no longer possible if such projects can also reduce CO2 emissions.
EEA, Cleaner air benefits human health and climate change (Čistší vzduch je přínosem pro lidské zdraví a změnu klimatu), 2017. 
EEA, “Cleaner air benefits human health and climate change”, 2017.
81 82 41 83 WHO, Global Report on Urban Health (Globální zpráva o městském zdraví), 2016, s. 206. 
WHO, “Global Report on Urban Health”, 2016, p. 206.
Občané tak mohou sehrát klíčovou úlohu při monitorování provádění směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší členskými státy, zejména pokud výsledky zahrnují obtížné politické volby. 
Citizens can thus play a key role in monitoring the Member States’ implementation of the AAQ Directive, in particular when results imply difficult political choices.
Aktivita na místní úrovni je důležitá, ale vyžaduje veřejné povědomí: občané mohou být zapojeni do politiky a podnikat aktivní kroky, včetně případné změny vlastního chování, pouze pokud jsou dobře informovaní. 
Local action is important, but requires public awareness: only if citizens are well informed can they be involved in the policy and take action, where appropriate, including changing their own behaviour.
O rostoucím významu činnosti občanů svědčí i nedávné případy soudních žalob, které podali občané a nevládní organizace na své vnitrostátní orgány. 
The increasing importance of the citizens’ actions is shown by the recent Court cases launched by citizens and NGOs against their national authorities.
V České republice, Německu, Francii, Itálii a ve Spojeném království rozhodly vnitrostátní soudy ve prospěch práva občanů na čistý vzduch a uložily dotčeným členským státům, aby přijaly další opatření na řešení znečištění ovzduší. ale práva veřejnosti na přístup ke spravedlnosti nejsou ve směrnici výslovně chráněna 74. 
In the Czech Republic, Germany, France, Italy and the UK, national courts have ruled in favour of citizens’ right to clean air and required the Member States concerned to take further action to tackle air pollution. but public rights to access to justice are not explicitly protected by the Directive 74.
Právo na spravedlnost, informace o životním prostředí a účast veřejnosti na rozhodování v záležitostech životního prostředí je zakotveno v Aarhuské úmluvě, jejíž jsou EU a jejích 28 členských států smluvními stranami86. 
The right to justice, to environmental information and to public participation in environmental decision-making, is established by the Aarhus Convention, to which the EU and its 28 Member States are parties86.
Zjistili jsme, že jiné směrnice v oblasti ochrany životního prostředí obsahují výslovná ustanovení, která zaručují práva občanů na spravedlnost, zatímco směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší nikoli87. 
We found that other environmental Directives contain explicit provisions that guarantee the rights of members of the public to justice, while the AAQ Directive does not87.
Článek 26 směrnice o kvalitě vnějšího ovzduší. 
Article 26 of the AAQ Directive.
EU schválila Aarhuskou úmluvu prostřednictvím rozhodnutí Rady 2005/370/ES ze dne 17. února 2005 o uzavření Úmluvy o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí jménem Evropského společenství (Úř. věst. L 124, 17.5.2005, s. 1) a provedla ustanovení o přístupu k informacím o životním prostředí prostřednictvím směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26) pro členské státy EU a prostřednictvím nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
The EU approved the Aarhus Convention by Council Decision 2005/370/EC of 17 February 2005 on the conclusion, on behalf of the European Community, of the Convention on access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters (OJ L 124, 17.5.2005, p.
1367/2006 ze dne 6. září 2006 (Úř. věst. L 264, 25.9.2006, s. 13) o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí pro orgány a subjekty EU. 
26) for EU Member States, and by Regulation (EC) No 1367/2006 of the European Parliament and of the Council of 6 September 2006 (OJ L 264, 25.9.2006, p. 13) regarding access to information, public participation in decision-making and access to justice in environmental matters for EU institutions and bodies.
Pro další výslovně stanovená práva na přístup ke spravedlnosti viz článek 25 směrnice o průmyslových emisích nebo článek 11 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/92/EU ze dne 13. prosince 2011 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 26, 28.1.2012, s. 1). 
For more explicit rights to access justice, see Article 25 of IED; or Article 11 of Directive 2011/92/EU of the European Parliament and of the Council of 13 December 2011 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment (OJ L 26, 28.1.2012, p. 1).
Vnitrostátní právní předpisy se značně liší a organizace občanské společnosti pojmenovaly překážky, jimž občané v některých členských státech čelí při hledání přístupu ke spravedlnosti. a informace o kvalitě ovzduší jsou někdy nejasné 76. 
National laws vary considerably and civil society organisations have identified obstacles to citizens when seeking access to justice in some Member States. and air quality information is sometimes unclear 76.
Kontrolovali jsme informace, které veřejné orgány poskytly online občanům šesti navštívených měst. Za tímto účelem jsme zkoumali indexy kvality ovzduší, informace o zdravotních dopadech znečištění ovzduší, dostupnost údajů o kvalitě ovzduší v reálném čase a další nástroje. 
We checked the information made available online by public authorities to the citizens of the six cities visited. To do this we examined air quality indices, information on the health impacts of air pollution, the availability of real time air quality data, and other tools.
Indexy kvality ovzduší jsou nástroje, které mohou občanům poskytovat srozumitelné informace. 
Air quality indices are tools that can give understandable information to citizens.
Pět ze šesti měst, která jsme navštívili, tyto indexy používají. 
Five of the six cities we visited use such indices.
Zjistili jsme, že členské státy, regiony a města definují index kvality ovzduší odlišně, což má za následek různá hodnocení stejné kvality ovzduší (viz např. tabulka 3). 
We found that Member States, regions and cities define air quality indices differently, which results in different assessments for the same air quality (see, for example, Table 3).
Vzhledem k tomu, že škody na lidském zdraví se při stejném znečištění ovzduší nijak neliší, bez ohledu na místo, různé klasifikace pro stejnou kvalitu ovzduší ohrožují důvěryhodnost poskytovaných informací. 
As the damage to human health is no different for the same air pollution, independent of the location, different classifications for the same quality of air compromise the credibility of the information provided.