natgillin/translations-raw huggingface dataset:
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR QJ-AB-12-020-CS-C 
EUROPEAN COURT OF AUDITORS QJ-AB-12-020-EN-C
evropSkÝ účetNÍ dvŮr CS Nákladová efektIvIta INveStIC do eNergetICké účINNoStI v rámCI polItIky SoudržNoStI Zvláštní zpráva č. 21 2012 ISSN 1831-0788 
EuRoPEaN CouRt of audItoRS EN CoSt-EffECtIvENESS of CohESIoN PolICy INvEStmENtS IN ENERgy EffICIENCy Special Report No 21 2012 ISSN 1831-0834
287 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o fungování eu) evropSkÝ účetNÍ dvŮr 
Special Report No 21 2012 CoSt-EffECtIvENESS of CohESIoN PolICy INvEStmENtS IN ENERgy EffICIENCy (pursuant to article 287(4), second subparagraph, tfEu) EuRoPEaN CouRt of audItoRS
EVROPSKÝ ÚČETNÍ DVŮR 12, rue Alcide De Gasperi 1615 Lucemburk LUCEMBURSKO Tel. +352 4398-1 Fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu Internet: http://eca.europa.eu Zvláštní zpráva č. 
EuropEan court of auditors 12, rue alcide de Gasperi 1615 Luxembourg LuXEMBourG tel. +352 4398-1 fax +352 4398-46410 E-mail: eca-info@eca.europa.eu internet: http://eca.europa.eu special report no 21 2012 a great deal of additional information on the European union is available on the Internet.
21 2012 mnoho doplňujících informací o evropské unii je k dispozici na internetu. můžete se s nimi seznámit na portálu europa (http://europa.eu). katalogové údaje jsou uvedeny na konci této publikace. lucemburk: úřad pro publikace evropské unie, 2013 ISBN 978-92-9241-023-0 doi:10.2865/44370 © evropská unie, 2012 reprodukce povolena pod podmínkou uvedení zdroje. 
It can be accessed through the Europa server (http://europa.eu). Cataloguing data can be found at the end of this publication. luxembourg: Publications office of the European union, 2013 ISBN 978-92-9241-027-8 doi:10.2865/44641 © European union, 2012 Reproduction is authorised provided the source is acknowledged.
4 gloSáŘ Energetická účinnost: Energetickou účinností se rozumí využití menších energetických vstupů při zajištění stejné úrovně ekonomické činnosti nebo služby. Investice do energetických úspor a energetické účinnosti má lepší ekonomickou a společenskou návratnost než investice do dodávek energie. 
Energy efficiency: Energy efficiency refers to using less energy input for an equivalent level of economic activity or service. investment in energy conservation and energy efficiency provides a better economic and societal return than investment in energy supply.
Energetická účinnost zvětšuje potenciál pro hospodářský růst, zvyšuje konkurenceschopnost podniků, snižuje výdaje domácností, vede k menší závislosti na dovozu energie a snižuje emise. 
Energy efficiency increases the potential for economic growth, makes companies more competitive, lowers household energy bills and leads to lower energy import dependency and reduced emissions.
Zahrnuje především vypracování výchozí hodnoty pro měření spotřeby energie, zhodnocení možných energetických úspor a nákladové efektivity náležitě zvolených opatření na úspory energie. jednotky energie: ο Tuna ropného ekvivalentu (toe) je množství energie uvolněné při spalování jedné tuny ropy, přibližně 42 GJ. ο Gigajoule (GJ) ο Giga/mega/kilowatthodina (G/M/kWh) metodika výpočtu optimálních nákladů pro budovy: Účelem metodiky výpočtu optimálních nákladů je vytvořit právní rámec pro zvýšení minimálních požadavků členských států na energetickou náročnost budov s cílem zajistit, aby byla přijata všechna ekonomicky racionální opatření. nákladově efektivní investice: Nákladově efektivní investice je nejméně nákladnou alternativou pro dosažení dané úrovně výkonnosti nebo nejvyšší možné úrovně výkonnosti při dané úrovni nákladů. 
Managing Authority: the national, regional or local body designated by the Member state, which proposes the operational programme to the commission for adoption and is responsible for its subsequent management and implementation. measurement units of energy: ο tonne of oil equivalent (toe) is the amount of energy released by burning one tonne of crude oil, approximately 42 GJ. ο Giga joule (GJ) ο Giga/Mega/kilo watt hour (G/M/kWh) Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
27 odst. 2 finančního nařízení). národní akční plán energetické účinnosti: V národních akčních plánech energetické účinnosti musí členské státy uvést, jak hodlají splnit orientační cíl dosáhnout 9 % úspor energie do roku 2016, požadovaný směrnicí Evropského Parlamentu a Rady 2006/32/ES o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách. Národní akční plány by měly popisovat plánovaná opatření na zlepšení energetické účinnosti a uvádět, jakým způsobem bude zajištěn soulad s ustanoveními o příkladné úloze veřejného sektoru a poskytování informací a poradenství konečným spotřebitelům. operační program (op): Dokument předložený členským státem a schválený Komisí, jenž prostřednictvím uceleného souboru priorit (v nařízení č. 
national Energy Efficiency action plan (nEEap): in their nEEaps, the Member states must explain how they intend to reach the 9 % indicative energy savings target by 2016, as required by directive 2006/32/Ec of the European parliament and of the council on energy end-use efficiency and energy services. nEEaps should describe intended energy efficiency improvement measures and the steps to be taken to comply with the provisions on the exemplary role of the public sector and providing information and advice to final consumers. operational programme (op): a document submitted by a Member state and adopted by the commission setting out a development strategy with a coherent set of priorities (known in the regulation 1083/2006 as ‘priority axes’) to be implemented with the aid of a cohesion policy fund. priority axes comprise a group of operations which are related and have specific measurable goals. they are further broken down into measures.
Prioritní osy se skládají ze skupin operací, které spolu vzájemně souvisejí a mají konkrétní měřitelné cíle. Dále se dělí na opatření. Opatřením (tímto pojmem jsou v této zprávě označeny také kroky nebo procesy) se rozumí projekt nebo skupina projektů, které vybírá řídicí orgán (podle kritérií stanovených monitorovacím výborem) a realizuje jeden či více příjemců. 
Measures (used in the report also to mean steps or processes) provide for a project or group of projects, which are selected by the managing authority (according to criteria laid down by the monitoring committee) and implemented by one or more beneficiaries. simple payback period: the payback period is one of the evaluation methods for cost-effectiveness. it measures the elapsed time between the time of an initial investment and the point in time at which accumulated savings are sufficient to repay the initial investment.
Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
5 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
6 SHrNutÍ i. Náklady na zvýšenou spotřebu energie, vyčerpávání zásob fosilních paliv a vliv lidské činnosti na globální změnu klimatu jsou hlavní hnací silou politik energetické účinnosti v posledních letech. 
6 ExECutIvE SummaRy I. the cost of increased energy consumption, the depletion of fossil fuel reserves and the effect of human activities on global climate change are drivers of recent energy efficiency policies. since 2000, the European union, through its cohesion policy funds, has made available almost 5 billion euro for co-financing energy efficiency measures in the Member states. the European commission and the national and regional authorities are responsible for the sound financial management of these funds in accordance with the ‘shared management’ system.
Evropský účetní dvůr posuzoval, zda jsou investice do energetické účinnosti financované v rámci politiky soudržnosti nákladově efektivní. Při hledání odpovědi na tuto otázku Účetní dvůr zkoumal, zda a) byly pro plánování a financování nastaveny vhodné podmínky tak, aby byla zajištěna nákladová efektivita investic do energetické účinnosti, a zda b) projekty energetické účinnosti veřejných budov byly nákladově efektivní. iii. 
II. the European court of auditors assessed whether cohesion policy investments in energy efficiency were cost-effective. to answer this question, the court asked whether: (a) the right conditions in programming and financing had been set to enable cost-effective energy efficiency investments; and whether (b) energy efficiency projects in public buildings were cost-effective.
Audit proběhl v České republice, Itálii a Litvě, což jsou státy, které z Fondu soudržnosti a Evropského fondu pro regionální rozvoj získaly na opatření energetické účinnosti v programovém období 2007–2013 největší příspěvky a do roku 2009 také přidělily na projekty v této oblasti největší částky. V rámci auditu se prověřovaly čtyři operační programy a vzorek 24 investičních projektů týkajících se energetické účinnosti ve veřejných budovách. 
III. the audit was carried out in the czech republic, italy and Lithuania — the countries that had received the largest contributions from the cohesion fund and European regional development fund for energy efficiency measures for the 2007–13 programming period and had also allocated the highest amounts to projects by 2009. the audit included an examination of four operational programmes and a sample of 24 energy efficiency investment projects in public buildings.
SHrNutÍ b) Kontrolované projekty týkající se energetické účinnosti ve veřejných budovách nebyly nákladově efektivní: — Přestože se u kontrolovaných projektů realizovaly plánované hmotné výstupy, jako např. výměna oken a dveří nebo zateplení fasády a střechy, náklady na ně byly v poměru k možné úspoře energie vysoké. Potřeba renovovat veřejné budovy byla důležitějším kritériem než energetická účinnost. 
ExECutIvE SummaRy (b) the audited energy efficiency projects in public buildings were not cost-effective: — although all the audited projects produced the planned physical output, such as replaced windows and doors or insulated walls and roofs, the cost in relation to the potential energy savings was high. a more important consideration than energy efficiency was the need to refurbish public buildings.
V 18 z 24 kontrolovaných projektů nebylo možné skutečné úspory energie ověřit, protože se spolehlivě neměřily. v. Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby financování opatření energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti podmínila patřičným posouzením potřeb, pravidelným monitorováním a používáním srovnatelných ukazatelů výkonnosti a také uplatňováním transparentních kritérií pro výběr projektů a standardních investičních nákladů na jednotku ušetřené energie při maximální přijatelné prosté době návratnosti. 7 Zvláštní zpráva č. 
While the projects audited aimed at saving energy and improving comfort, they did not generate a good ratio between energy savings and the corresponding investment cost. the average planned payback period for the investments was around 50 years, which is far too long considering the lifetime of the refurbished components and even of the buildings themselves; — Energy audits were either not mandatory (italy, Lithuania) or, where they were required (czech republic), the investment options recommended in the energy audits were far too costly. in 18 out of 24 audited projects actual energy savings could not be verified since they had not been reliably measured. v. the court recommends that the commission make the cohesion policy funding for energy efficiency measures subject to a proper needs assessment, regular monitoring and the use of comparable performance indicators as well as the use of transparent project selection criteria and standard investment costs per unit of energy to be saved, with a maximum acceptable simple payback period. 7 Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
8 úvod EnErGEtIcká ÚčInnost 1. Lepší energetická účinnost umožňuje zajistit stejnou úroveň ekonomické činnosti nebo služby při využití menších energetických vstupů. 
8 INtRoduCtIoN EnErGy EffIcIEncy 1. improved energy efficiency means using less energy input for an equivalent level of economic activity or service.
Opatření v oblasti energetické účinnosti nabízejí dosud nevyužité možnosti, jak snížit energetickou spotřebu, omezit negativní vliv lidské činnosti a podpořit zabezpečení dodávek energie1. Vyšší energetická účinnost je důležitá v obytných, veřejných i obchodních budovách, ve výrobním odvětví, v dopravě a při výrobě a distribuci energie. 
Energy efficiency measures offer still untapped possibilities for reducing energy consumption, curbing the negative effects of human activities and fostering energy security1. improved energy efficiency is important in residential, public and commercial buildings, the manufacturing industry, transport, and power generation and distribution.
2. Mezi typické investice do energetické účinnosti patří dodatečná izolace budov, energeticky účinná okna, termoregulace, modernizace systémů dálkového vytápění, průmyslových motorů, elektrických a parních systémů, kombinovaná výroba tepla a elektřiny, využití energie z ventilačního vzduchu a odpadních a recyklovaných materiálů. 
2. typical energy efficiency investments include the additional insulation of buildings, energy-efficient windows, thermoregulation, the upgrading of district heating systems, industrial motors, electrical and steam systems, combined heat and power generation and energy recovery from ventilation air and waste and recycling materials. in transport, a significant impact can be achieved by shifting transport from road to other modes2 and through improved fuel efficiency.
3. Potenciál v oblasti energetické účinnosti není ani zdaleka plně vyčer-pán, jak je vidět z tabulky 1 (Komise posuzovala pokrok porovnáním původních předpokladů z roku 2007 s těmi posledními z roku 2009). 
3. as shown in Table 1, the potential for energy efficiency is far from being fully exploited (progress was assessed by the commission through a comparison of the original projections made in 2007 and the most recent ones from 2009).
1 KOM(2006) 545 v konečném znění ze dne 19. října 2006 – Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností. 
1 coM(2006) 545 final of 19 october 2006 — action plan on Energy Efficiency: realising the potential.
Podpora energetické účinnosti je zakotvena v čl. 194 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie v kontextu vytváření a fungování vnitřního trhu a s přihlédnutím k potřebě chránit a zlepšovat životní prostředí. 
9 Eu polIcy objEctIVEs 4. the promotion of energy efficiency is set by the article 194(1) of the treaty on the functioning of the European union in the context of the establishment and functioning of the internal market and the need to preserve and improve the environment. in 2007, the Eu set itself a non-binding target of saving 20 % of its projected primary energy consumption by 20203.
Komise však v posouzení současných politik4 (včetně těch, které jsou ve fázi návrhu) uvedla, že bez dalších opatření dosáhne EU do roku 2020 celkem pouze 9 % úspor energie (viz tabulka 1). 
However, according to the commission’s assessment4 of current policies (including those still in the design phase), without further action the Eu will have achieved overall only 9 % energy savings by 2020 (see Table 1).
Většinu dalšího úsilí na splnění zmíněné 20 % úspory energie bude potřeba vynaložit v bytovém a terciárním sektoru (komerční a veřejné budovy)5. Nová energetická strategie na období 2011–2020 vyžaduje důraznější politický závazek prostřednictvím jasné definice cíle, jehož má být dosaženo, a přísné kontroly dodržování právních předpisů EU prováděných ve vnitrostátním právu6. 
Most of the additional efforts to achieve the 20 % target will be required by the residential and tertiary (commercial and public buildings) sectors5. a new Energy strategy for the 2011–20 period calls for stronger political commitment through ‘a clear definition of the objective’ to be achieved and ‘strong compliance monitoring’ of the Eu legislation as enacted in national law6.
3 Závěry předsednictví Evropské rady ze dne 8.–9. března 2007, dokument 7224/1/07 REV 1. 
3 presidency conclusions of the European council of 8/9 March 2007, doc.
Tento cíl znamená úsporu primární energie (hrubá domácí spotřeba mínus neenergetické účely) do roku 2020 ve výši 368 milionů tun ropného ekvivalentu (Mtoe) v porovnání s odhadovanou spotřebou 1 842 Mtoe, takže výsledná míra spotřeby činí 1 474 Mtoe. Uvedený cíl byl znovu potvrzen na zasedání Evropské rady v červnu 2010 (17/6/2010 č.: EUCO 13/10) a je začleněn do nové směrnice o energetické účinnosti. 
7224/1/07 rEV 1. this objective translates into a saving of 368 million tons of oil equivalent (Mtoe) of primary energy (gross inland consumption minus non-energy uses) by 2020 compared to projected consumption in that year of 1 842 Mtoe, implying a consumption level of 1474 Mtoe. this objective was reconfirmed by the June 2010 European council (17/6/2010 no: Euco 13/10) and is taken up by the new Energy Efficiency directive.
4 SEK(2011) 277 v konečném znění ze dne 8. března 2011. tabulka 1 přEdpokládaný VýVoj a možnostI Úspor EnErGIE V rocE 2020 2020 (výchozí hodnota z r. 2007) [Mtoe] 2020 (výchozí hodnota z r. 2009) [Mtoe] Očekávaný pokrok v r. 2020 bez dalších opatření (%) Ekonomický potenciál v r. 2020 (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Hrubá domácí spotřeba mínus konečné využití k neenergetickým účelům 1 842 1 678 -9 % -20 % (cíl EU) Konečná spotřeba energie, z toho: 1 348 1 214 -10 % -19 % Průmysl 368 327 -11 % -13 % Doprava 439 395 -10 % -21 % Bydlení 336 310 -8 % -24 % Terciární sektor 205 181 -12 % -17 % Přeměna, přenos a distribuce energie 494 464 -6 % -35 % Zdroj: Pracovní dokument útvarů Komise, Posouzení dopadů doprovázející směrnici Evropského parlamentu a Rady o energetické účinnosti a o změně a následném zrušení směrnic 2004/8/ES a 2006/32/ES, SEK(2011) 779 v konečném znění. Zvláštní zpráva č. 21/2012 – Nákladová efektivita investic do energetické účinnosti v rámci politiky soudržnosti 
4 sEc(2011) 277 final of 8 March 2011. tablE 1 projEctEd dEVElopmEnts and EnErGy saVInGs potEntIal In 2020 2020 (baseline 2007) [Mtoe] 2020 (baseline 2009) [Mtoe] Expected progress in 2020 without further action (%) 2020 Economic potential (%) 1 2 3 [=(2-1)/1*100] 4 Gross inland consumption minus final non-energy use 1 842 1 678 -9 % -20 % (EU target) Final energy consumption, of which: 1 348 1 214 -10 % -19 % Industry 368 327 -11 % -13 % Transport 439 395 -10 % -21 % Residential 336 310 -8 % -24 % Tertiary 205 181 -12 % -17 % Energy transformation, transmission and distribution 494 464 -6 % -35 % Source: commission staff Working paper, impact assessment, accompanying the directive of the European parliament and of the council on energy efficiency and amending and subsequently repealing directives 2004/8/Ec and 2006/32/Ec, sEc(2011) 779 final. Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency
Pro programové období 2014–2020 Komise navrhuje vyčlenit přes 17 miliard EUR9. sdílEné řízEní 6. Komise vydává v rámci politiky soudržnosti pokyny pro vypracování operačních programů. Na začátku programového období projednává a schvaluje jednotlivé operační programy, které navrhují členské státy. 
Within cohesion policy, the commission issues guidelines for drawing up operational programmes. at the beginning of the programming period, it negotiates and approves the individual operational programmes proposed by the Member states. its task is also to supervise the setting up and operation of management and control systems in the Member states.
Jejím úkolem je také dohlížet na zřízení a fungování řídicích a kontrolních systémů v členských státech. V pozdější fázi pak především sleduje realizaci operačního programu, ale na každodenním řízení jednotlivých projektů se nepodílí. 
Later, its main role is to monitor the implementation of the operational programme, but it is not involved in the day-to-day management of individual projects. the commission receives annual implementation reports from the Member states and participates in monitoring committees10. the commission is ultimately responsible for the budget implementation11.
5 Na bytové, komerční a veřejné budovy připadá téměř 40 % spotřeby energie. Zároveň mají největší potenciál z hlediska úspor energie. Budovy, které vlastní nebo využívá veřejný sektor, představují přibližně 12 % plochy fondu budov v EU a plán energetické účinnosti zdůrazňuje význam opatření energetické účinnosti ve veřejném sektoru (zdroj: KOM(2006) 545 v konečném znění). 
5 residential, commercial and public buildings are responsible for nearly 40 % of energy consumption and they have the largest energy savings potential. publicly owned or occupied buildings represent about 12 % by area of the Eu building stock and the Energy Efficiency plan stresses the importance of energy efficiency measures in the public sector (Source: coM(2006) 545 final). it should be noted that in this sector, as opposed for example to the transport sector, the technological solutions needed for a low-carbon society are already available.
6 KOM(2010) 639 v konečném znění ze dne 10. listopadu 2010 – Energie 2020 –Strategie pro konkurenceschopnou, udržitelnou a bezpečnou energii. 
6 coM(2010) 639 final of 10 november 2010 — Energy 2020 — a strategy for competitive, sustainable and secure energy.
7 Sedmý rámcový program pro výzkum (7. RP), program Inteligentní energie pro Evropu (IEE) a evropský nástroj pro financování energetické účinnosti (EEFF). 
7 the 7th framework programme for research (fp7), intelligent Energy Europe (iEE) and Energy Efficiency financing facility (EEff).
8 Evropská komise (2009), Hodnocení ex post týkající se programů politiky soudržnosti v období 2000–2006 spolufinancovaných z EFRR (cíl 1 a 2) – soubor pracovních úkolů 5B: životní prostředí a změna klimatu, s. 43. 
8 European commission (2009) Ex post Evaluation of Cohesion Policy Programmes 2000–06 Co-financed by the ERDF (Objectives 1 and 2) — Work Package 5B: Environment and Climate Change, p. 43.
10 9 Podle návrhu Komise musí být v rozvinutějších a přechodových regionech nejméně 80 % prostředků EFRR zaměřeno na energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů, výzkum a inovace a konkurenceschopnost malých a středních podniků, z čehož se alespoň 20 % musí vynaložit na energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů; v méně rozvinutých regionech musí být na uvedené tři oblasti zaměřeno nejméně 50 % prostředků EFRR, z toho na energetickou účinnost a energii z obnovitelných zdrojů musí být vynaloženo alespoň 6 % (zdroj: KOM(2011) 614 v konečném znění ze dne 6. října 2011, s. 4). 
10 9 according to the commission’s proposal, in more developed and transition regions, at least 80 % of Erdf resources must be focused on energy efficiency and renewables, research and innovation, and sME competitiveness, of which at least 20 % must be spent on energy efficiency and renewables; in less developed regions at least 50 % of Erdf resources must be focused on these three areas, of which at least 6 % must be spent on energy efficiency and renewables.
10 Nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 
4). 10 council regulation (Ec) no 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European regional development fund, the European social fund and the cohesion fund and repealing regulation (Ec) no 1260/1999 (oJ L 210, 31.7.2010, p.
1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2010, s. 25). 
25). 11 article 17(1) of the treaty on European union (oJ c 326, 26.10.2012, p.
1 Smlouvy o Evropské unii (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 13) a článek 317 Smlouvy o fungování Evropské unie (Úř. věst. C 326, 26.10.2012, s. 47). 
13) and article 317 of the treaty on the functioning of the European union (oJ c 326, 26.10.2012, p. 47). Special Report No 21/2012 – Cost-effectiveness of Cohesion Policy Investments in Energy Efficiency