natgillin/translations-raw huggingface dataset:
47 Řídící orgán v Itálii (Apulii) požadoval instalovat do budov v rámci projektů systémy, které měří, kolik energie se v budově skutečně vyrobí a spotřebuje. 
47 In Italy (Puglia) the managing authority required projects to install systems to monitor the quantity of energy actually produced and consumed in the buildings.
V Litvě byla míra grantové podpory doplňující úvěry spolufinancované EU zvýšena pro ty projekty, které spočívají v instalaci individuálních měřičů v domácnostech (viz bod 38). 
In Lithuania, the grant aid rate, which complements EU co-funded loans, was increased for projects including the installation of individual meters in households (see paragraph 38).
48 Přes svá omezení poskytují odhady založené na rozdílu ve spotřebě energie, uvedené v osvědčeních před renovací a po renovaci, snadno dostupný údaj o energii uspořené v rámci jednotlivých projektů. 
48 Despite their limitations, estimates based on the difference in energy consumption stated in the pre-and post-works certificates provide an easy-to-collect figure of energy saved per project.
Tento údaj lze porovnat s náklady na projekt, a vypočíst tak odhadované náklady na jednotku ušetřené energie. 
This figure can be compared to the project cost to calculate an estimated cost per unit of energy saved.
Ve své zvláštní zprávě č. 21/2012 jsme Komisi doporučili, aby sledovala nákladovou efektivnost operačních programů na základě nákladů na jednotku ušetřené energie26. 
In our special report 21/2012 we recommended the Commission to monitor the cost-effectiveness of the operational programmes on the basis of the cost per unit of energy saved26.
Komise však s naším doporučením plně nesouhlasila a nezavedla ho. 
However, the Commission did not fully agree to our recommendation and did not implement it.
26 25 Viz naše zvláštní zpráva č. 21/2012, bod 41–44. 
25 See our special report 21/2012 paragraphs 41 to 44.
26 Viz zvláštní zpráva č. 
26 See special report 21/2012, recommendation 2.
Vnitrostátní orgány vybírají projekty, u nichž se očekává úspora energie, ale které jsou někdy příliš nákladné 49 Tabulka 3 uvádí přehled minimálních požadavků na energetickou účinnost a maximální limity pro náklady na jednotku ušetřené energie u projektů v rámci pěti operačních programů, které jsme kontrolovali. 
National authorities select projects expected to save energy, but sometimes at high cost 49 Table 3 provides an overview of the minimum energy efficiency requirements and on the maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for projects under the five operational programmes we examined: Table 3 – Minimum energy efficiency requirements and maximum thresholds for the cost per unit of energy saved for the five operational programmes we examined 27 Operational programme Minimum energy rating after works Minimum energy savings after works Maximum cost per unit of energy saved?
Tabulka 3 – Minimální požadavky na energetickou účinnost a maximální limity pro náklady na jednotku ušetřené energie u pěti kontrolovaných operačních programů 27 Operační program Minimální energetické hodnocení po renovaci Minimální energetické úspory po renovaci Maximální náklady na jednotku ušetřené energie? Bulharsko Růst regionů C 60 % u rozsáhlých renovací, jinak žádné minimum Ne, pouze nákladové stropy na metr čtvereční Česko Integrovaný regionální Ne 20 % u projektů s grantovou podporou ve výši 30 % Ne, ale vysoké spolufinancování soukromými subjekty (60–70 %) snižuje riziko stanovování nadměrných požadavků C 30 % u projektů s grantovou podporou ve výši 30 % B 40 % u projektů s grantovou podporou ve výši 40 % Irsko Jihovýchod regionální Minimálně jedno zlepšení energetického ratingu (žádné požadavky) Ne Itálie (Apulie) Regionální C 10 % (nebo 30 % pro získání nejlepší hodnocení) Ne Litva Investice pro růst a pracovní místa D 20 % u projektů s 15% mírou grantové podpory (do roku 2017) Ne, ale vysoké spolufinancování soukromými subjekty (60–85 %) snižuje riziko stanovování nadměrných požadavků C 40 % u projektů s grantovou podporou ve výši 40 % (do 31. 
Bulgaria Regions in Growth C 60 % for deep renovations, no minimum otherwise No, only cost ceilings per square metre Czechia Integrated Regional No 20 % for projects receiving 30 % grant aid rate No, but high private co-financing (60-70 %) reduces risk of gold-plating C 30 % for projects receiving 30 % grant aid rate B 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate Ireland Southern & Eastern Regional Minimum one energy rating improvement No requirement No Italy (Puglia) Regional C 10 % (or 30 % to get best score) No Lithuania Investment for growth and jobs D 20 % for projects receiving 15 % grant aid rate (until 2017) No, but high private co-financing (60-85 %) reduces risk of gold-plating C 40 % for projects receiving 40 % grant aid rate (until 31/10/2017) and 30 % grant aid rate (from 1/11/2017) Source: ECA based on information received by managing authorities.
50 V Bulharsku, Česku, Itálii a Litvě tyto minimální požadavky na energetickou účinnost po renovaci zaručovaly, že se uskutečňovaly projekty, které měly stanoveny minimální ambice27. 
50 In Bulgaria, Czechia, Italy and Lithuania, these minimum energy efficiency requirements after works ensured projects with a minimum level of ambition27.
To je v porovnání se zjištěními našeho předchozího auditu pozitivní vývoj. 51 Absence stropů pro náklady na jednotku energie však s sebou nese riziko financování projektů, které v poměru k nákladům přinášejí jen malé úspory energie. 
This is a positive development compared to the findings of our previous audit. 51 However, the absence of ceilings for the cost per unit of energy entails a risk of financing projects that generate low energy savings in proportion to their costs.
V těchto případech dosažené finanční úspory při platbách za energii nemusí stačit na to, aby se během doby životnosti použitých materiálů (zpravidla 30 let28) splatila počáteční investice do projektu. 
This implies that the financial savings on energy bills generated by the projects may be insufficient to repay the initial investments within the lifetime of the materials used (typically 30 years28).
52 Toto riziko je nižší, pokud se na financování projektových nákladů vysokou měrou podílejí příjemci (např. v Česku či Litvě), a vyšší, pokud je veřejná podpora velmi vysoká (např. v Bulharsku, Irsku a Itálii (Apulii)). 
52 This risk is lower when beneficiaries co-finance a high share of project costs, e.g. in Czechia and Lithuania, and greater when public support is very high, i.e. in Bulgaria, Ireland and Italy (Puglia).
Tabulka 4 uvádí přehled průměrné prosté doby návratnosti podpořených investic do energetické účinnosti v rámci kontrolovaných operačních programů. 
Table 4 provides an overview of the average simple payback time of supported energy efficiency investments under the operational programmes we examined.
28 Na základě ustanovení směrnice EU 2010/31/ES a evropské normy EN 15459:2007. 
28 Based on the provisions of EU Directive 2010/31/EC and European Standard EN 15459:2007.
Tabulka 4 – Průměrná prostá doba návratnosti podporovaných investic do energetické účinnosti u pěti kontrolovaných operačních programů Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých navštívenými řídicími orgány, podle cen elektřiny pro spotřebitele v domácnostech v roce 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Table 4 – Average simple payback time of supported energy efficiency investments for the five operational programmes we examined Source: ECA based on data provided by visited managing authorities, applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
53 Průměrná prostá doba návratnosti projektů energetické účinnosti se v rámci operačních programů, které jsme kontrolovali, pohybovala mezi 9 a 24 lety. 
53 The average simple payback period for the energy efficiency projects of the operational programmes we examined ranged between 9 and 24 years.
To je více než průměrných sedm let u 5 152 projektů zaznamenaných v rámci platformy pro odstraňování rizik z hlediska energetické účinnosti. 
These periods are longer than the simple average of 7 years for the 5 152 projects recorded in the De-risking Energy Efficiency Platform.
Tato platforma obsahuje údaje poskytnuté veřejnými a soukromými investičními fondy a finančními institucemi, vnitrostátními a regionálními orgány a poskytovateli řešení energetické účinnosti v celé EU29. 
This platform contains data provided by public and private investment funds and financial institutions, national and regional authorities, as well as energy efficiency solution providers across the EU29.
Komise vytvořila tuto platformu s cílem zvýšit investice do energetické účinnosti v EU prostřednictvím sdílení údajů a analýzy dokončených projektů. 
The Commission created this platform to up-scale energy efficiency investments in the EU through sharing data and analysis of completed projects.
54 V Itálii (Apulii) bylo v důsledku nestanovení stropu pro náklady na jednotku ušetřené energie financováno několik nákladných projektů, jejichž energetické úspory budou příliš malé to, aby se během životnosti použitých materiálů nebo samotných budov splatily vysoké počáteční investice. 
54 In Italy (Puglia), the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved led to the financing of several expensive projects, which will save too little energy to repay their high initial investment costs within the lifetime of the materials used or of the buildings themselves.
Jak vyplývá z následujícího grafu, u 35 % projektů není návratnost vložených investičních prostředků do 30 let pravděpodobná. 
As shown in the following graph, 35 % of projects are not likely to repay their initial investment cost within 30 years.
29 Operační program Průměrná prostá doba návratnosti podporovaných projektů Bulharsko Růst regionů Není k dispozici (údaje o ušetřené energii se neshromažďují) Česko Integrovaný regionální 9 let Irsko Jihovýchod regionální Není k dispozici (údaje o ušetřené energii se neshromažďují) Itálie (Apulie) Regionální 24 let Litva Investice pro růst a zaměstnanost 11 let 29 Viz https://deep.eefig.eu/ 
29 Operational programme Average simple payback time of supported projects Bulgaria Regions in Growth Not available (as data on energy saved are not collected) Czechia Integrated Regional 9 years Ireland Southern & Eastern Regional Not available (as data on energy saved are not collected) Italy (Puglia) Regional 24 years Lithuania Investment for growth and jobs 11 years 29 See https://deep.eefig.eu/
Obrázek 9 – Rozdělení projektů energetické účinnosti v rámci operačního programu v Itálii (Apulii) podle doby návratnosti 30 25 % 20 % 20 % 15 % % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Doba návratnosti (roky) Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých navštívenými řídicími orgány a na základě cen elektřiny pro spotřebitele v domácnostech v roce 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics). 
Figure 9 – Breakdown of energy efficiency projects under Italy (Puglia) operation programme by payback time 30 25 % 20 % 20 % 15% % 10 % 5% 0% 23 % 22 % 0-10 10-20 20-30 14 % 30-40 4%4%3%2%3% 4% 1% 40-50 50-60 60-70 70-80 80-90 90-100 >100 Payback time (years) Source: ECA based on data provided by visited managing authorities and applying the electricity price for household consumers in 2018 (https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php?title=Electricity_price_statistics).
55 V Bulharsku a Irsku není možné nákladovou efektivnost investic posoudit, protože chybí údaje z monitorování úspor energie u projektů v obytných budovách. 
55 In Bulgaria and Ireland, the lack of monitoring data on energy saved by projects in residential buildings means it is impossible to assess the cost-effectiveness of the investments.
56 V Irsku byl regionální operační program Jihovýchod zaměřen na podporu „komplexních a ambiciózních zvýšení energetické účinnosti, které povede přinejmenším ke zlepšení jednoho hodnocení energetické účinnosti“30. 
56 In Ireland, the Southern & Eastern Regional Operational Programme aimed to support “comprehensive and ambitious energy efficiency improvements resulting in at least an improvement in one energy efficiency rating”30.
V praxi nebyl v rámci projektů definován žádný cíl pro úspory energie, nebyly hlášeny žádné informace o úsporách a u více než poloviny podpořených domácností se energetické hodnocení nezvýšilo (viz bod 85). 
In practice, projects did not define any energy saving objective, did not report on energy saved and, for more than half of supported households, did not improve energy ratings (see paragraph 85).
57 Tato zjištění jsou podobná zjištěním naší zvláštní zprávy č. 21/2012, v níž jsme došli k závěru, že náklady na projekty energetické účinnosti ve veřejných budovách byly často v poměru k ušetřené energii příliš vysoké a doba návratnosti dlouhá (v průměru kolem 50 let)31. 
57 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded that energy efficiency projects in public buildings were often too costly for the energy they saved and had overly long payback times (on average around 50 years)31.
Na základě toho jsme Komisi doporučovali stanovit při výběru projektů maximální přijatelnou prostou dobu návratnosti a standardní investiční náklady na jednotku ušetřené energie. 
On this basis, we recommended the Commission set a maximum acceptable simple payback time and a standard investment cost per unit of energy to be saved when selecting projects.
58 Komise v dokumentu „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“ uvádí, že „u projektů, které jsou způsobilé pro 30 Viz oddíl 4 (c) 2014–2020 irského regionálního operačního programu Jihovýchod. 
30 See section 4(c) of 2014-2020 Irish Southern and Eastern Regional Operational Programme.
31 Viz zvláštní zpráva č. 
31 See special report 21/2012 paragraph 52(a).
financování, lze definovat maximální anebo minimální dobu návratnosti; to však může vést k určitému blokačnímu efektu, kdy se prioritně financují nenáročné renovační projekty“32. 
58 The Commission “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” indicates that “a maximum and/or minimum payback time can be defined for projects that are eligible for funding; however this might result in a lock-in effect with low hanging fruits being financed in priority”32.
V praxi však žádný z navštívených řídících orgánů takové limity nestanovil. 
However, in practice, none of the visited managing authorities had set such thresholds.
Výběrová kritéria stále neupřednostňují nákladově nejefektivnější projekty 59 Tabulka 5 obsahuje přehled výběrových postupů a hlavních kritérií, jimiž se řídilo rozdělování rozpočtových prostředků a výběr projektů v rámci pěti operačních programů, které jsme kontrolovali. Tabulka 5 – Postupy při výběru projektů a míry veřejné podpory u pěti kontrolovaných operačních programů 31 Operační program Postup výběru projektů Hlavní kritéria při přidělování rozpočtu Hlavní kritéria při výběru projektů Bulharsko Růst regionů Otevřené výzvy (92 % rozpočtu) Obce vybírají budovy podle věku, počtu domácností, místa ..., a nikoliv podle nákladové efektivnosti úspor energie V případě otevřených výzev nejsou splněna žádná kritéria týkající se nákladové efektivnosti úspor energie Soutěžní výzvy (8 % rozpočtu) U výzev v roce 2018 týkající se osy 2 se kritéria s nejvyšším bodovým hodnocením udělovala za nákladovou efektivnost úspor energie Česko Integrovaný regionální Otevřené výzvy Celostátní otevřené výzvy Žádná kritéria týkající se nákladové efektivnosti úspor energie Irsko Jihovýchod regionální Otevřené výzvy Rozpočet přidělený místním orgánům na základě počtu obdržených žádostí, nikoliv nákladové efektivnosti úspor energie Žádná kritéria týkající se nákladové efektivnosti úspor energie 32 Komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“, s. 54. 
Selection criteria still not prioritising most cost-effective projects 59 Table 5 provides an overview of the project selection procedures, main budget allocation and project selection criteria used under the five operational programmes we examined: Table 5 – Project selection procedures and criteria for the five operational programmes we examined 31 Operational programme Project selection procedure Main budget allocation criteria Main project selection criteria Bulgaria Regions in Growth Open calls (92 % of the budget) Municipalities select buildings based on age, number of households, location ..., not based on cost-effectiveness of energy savings For open calls no criteria related to cost-effectiveness of energy savings Competitive call (8 % of the budget) For 2018 call of Axis 2 criteria awarding most points related to cost-effectiveness of energy savings Czechia Integrated Regional Open calls Country-wide open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Ireland Southern & Eastern Regional Open calls Budget allocated to local authorities based on number of requests received, not based on cost-effectiveness of energy savings No criteria related to cost-effectiveness of energy savings 32 Commission (2014), “Technical Guidance on financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p.
32 Itálie (Apulie) Regionální Soutěžní výzva Soutěžní výzva Kritéria s největším počtem bodů (65 ze 100) se týkala úspor energie Litva Investice pro růst a pracovní místa Otevřené výzvy Otevřené výzvy Žádná kritéria týkající se nákladové efektivnosti úspor energie Zdroj: EÚD na základě údajů poskytnutých navštívenými řídicími orgány. 
54. 32 Italy (Puglia) Regional Competitive call Competitive call Criteria awarding most points (65 out of 100) related to energy savings Lithuania Investment for growth and jobs Open calls Open calls No criteria related to cost-effectiveness of energy savings Source: ECA, based on data provided by visited managing authorities.
60 S výjimkou Itálie (Apulie) a jedné menší výzvy (8 % rozpočtu) v Bulharsku rozdělovaly navštívené řídicí orgány rozpočet na projekty energetické účinnosti v obytných budovách na základě otevřených výzev, tj. podle pořadí obdržení žádostí. 
60 Except for Italy (Puglia) and for a minor call (8 % of the budget) in Bulgaria, in practice the managing authorities we visited allocated the budget to energy efficiency projects in residential buildings using open calls, i.e. on a first-come first-served basis.
61 Využití těchto otevřených výzev nicméně neumožňuje posoudit relativní náklady a přínosy projektů, mezi něž patří nákladová efektivnost úspor energie a vedlejší přínosy investic do energetické účinnosti (např. zlepšení zdraví, obnova měst a snížení energetické chudoby, nižší platby za energii, změna klimatu, znečištění ovzduší). 
61 However, the use of such open call procedures does not allow assessment of the relative costs and benefits of projects. These include the cost-effectiveness of the energy savings and also co-benefits energy efficiency investments should generate (e.g. health improvements, urban rehabilitation, and reductions in energy poverty, energy bills, climate change, air pollution).
V důsledku toho nebyly upřednostněny projekty, které přinášejí větší energetické úspory nebo mají jiné přínosy při nižších nákladech. 
As a result, projects delivering higher energy savings or other benefits at lower costs were not prioritised.
62 K posouzení relativní nákladové efektivnosti u projektů energetické účinnosti využila soutěžní výzvu pouze Itálie (Apulie) (viz rámeček 4). 
62 Only Italy (Puglia) used a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects (see Box 4).
63 Tato zjištění jsou podobná zjištěním naší zvláštní zprávy č. 21/2012, v níž jsme dospěli k závěru33, že nákladová efektivnost nebyla pro členské státy při přidělování prostředků na opatření a projekty energetické účinnosti rozhodujícím kritériem. 
63 These findings are similar to those reported in our special report 21/2012, where we concluded33 that cost-effectiveness was not a determining factor when Member States allocated funding to energy efficiency measures and projects.
Doporučovali jsme proto použít výběrová kritéria založená na standardních investičních nákladech na jednotku ušetřené energie. 
On this basis, we recommended the use of project selection criteria based on standard investment costs per unit of energy to be saved.
64 V dokumentu „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“, který zveřejnila Komise, se uvádí, že členské státy musí na základě kritérií určit, které projekty energetické účinnosti jsou nákladově nejefektivnější, a tyto projekty při výběru upřednostnit34. 
64 The “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion policy funding” published by the Commission states that “Member States must use criteria to determine which energy efficiency projects are most cost-effective and should be prioritised for selection”34.
Ze současných zjištění však vyplývá, že v praxi se takto z velké míry nepostupovalo. 
However, the current findings show that this has, to a large extent, not been implemented.
33 Viz zvláštní zpráva č. 21/2012, bod 51 písm. b). 
33 See special report 21/2012 paragraph 51(b).
34 Komise (2014), „Technické pokyny k financování energetické renovace budov v rámci politiky soudržnosti“, s. 54. 
34 Commission (2014), “Technical Guidance on Financing the energy renovation of buildings with Cohesion Policy funding”, p. 54.
33 Rámeček 4 Příklad operačního programu s využitím konkurenční výzvy k posouzení relativní nákladové efektivnosti projektů energetické účinnosti V Itálii (Apulii) řídicí orgán uplatnil soutěžní výzvu a využil jedno kritérium týkající se nákladové efektivnosti úspor energie, aby tak upřednostnil projekty s většími energetickými úsporami při nižších nákladech. 
33 Box 4 Example of an operational programme using a competitive call to assess the relative cost-effectiveness of energy efficiency projects In Italy (Puglia), the managing authority used a competitive call, and applied one criterion related to cost-effectiveness of energy savings, which should have allowed prioritising projects savings more energy at lower cost.
Přesto se nepodařilo zabránit tomu, aby se financovaly i projekty, které dosahují v poměru k nákladům menších úspor. 
However, this did not prevent funding also projects delivering low energy savings in proportion to their cost.
Důvodem bylo, že nebyl stanoven nákladový strop na jednotku ušetřené energie (viz bod 53), a dále příliš nízká váha tohoto kritéria v praxi (3 % místo 20 % bodů, které bylo možné za toto kritérium získat). 
This is due to the absence of a ceiling on the cost per unit of energy saved (see paragraph 53) and the low weight this criterion had in practice (3 % instead of the 20 % of points available in the calls were awarded under this criterion).
Způsobeno to bylo tím, že nákladově nejefektivnější projekt, který posloužil jako základ pro stanovení bodového hodnocení pro ostatní projekty, představoval krajní bod pomyslné stupnice (protože spočíval pouze v jednoduchých opatřeních, jako jsou solární panely, tepelná čerpadla, termostatické ventily). 
This was because the most cost-effective project, which was used as a basis for determining the score of the other projects, was an outlier (as it involved only simple measures like solar panels, heat pumps, thermostatic valves).
V důsledku toho téměř všechny ostatní projekty (95 %) dostaly velmi podobné hodnocení (mezi 0 a 5 body z 20), což v podstatě znemožnilo určit jejich prioritu. 
As a result, almost all (95 %) other projects got a very similar score (between 0 and 5 points out of 20), which prevented making an actual prioritization.