natgillin/translations-raw huggingface dataset:
33 25 Údaje v systému PNR se generují během rezervace, přičemž aeroliniím jsou v případě pozdního předání seznamu cestujících ukládány pokuty. V případě systému VIS jsou údaje generovány automaticky při vystavení víza. 
25 PNR data is generated during reservation, and airlines are subject to fines for late delivery of passenger lists. For VIS, the data is automatically generated when a visa is issued.
26 Nařízení (EU) č. 
26 Regulation (EU) No 604/2013.
27 Čl. 9 odst. 1 a čl. 
27 Article 9(1) and Article 14(2) of the Eurodac Regulation.
Fotografie 1 – Pořizování otisků prstů pro registraci v systému Eurodac 34 ©EU, 2015/zdroj: EK – audiovizuální služba/autor fotografie: Angelos Tzortzinis 81 Od zahájení provozu systému Eurodac všechny členské státy ani v jednom roce nepředaly vyžadované informace včas. 
Picture 1 – Collecting fingerprints for registration in Eurodac 34 © EU, 2015/Source: EC - Audiovisual Service/Photographer: Angelos Tzortzinis 81 Since Eurodac started operating, there has not been a single year in which all Member States have transmitted the required information on time.
V roce 2017 překročilo časovou lhůtu pro zadávání otisků prstů celkem patnáct zemí – viz obrázek 9. 
Fifteen countries’ average transmission times exceeded the time limit for entering the fingerprints in 2017 – see Figure 9.
Ačkoli nařízení umožňuje výjimky u lhůt pro zadávání údajů, není zaveden žádný mechanismus, s jehož pomocí by bylo možné takovéto výjimky odlišit od neobvyklých zpoždění. 
While the regulation foresees derogations to the data entry deadlines, there is no mechanism in place to distinguish these from irregular delays.
Obrázek 9 – Průměrná zpoždění při předávání otisků prstů v roce 2017 Počet předaných datových souborů 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 ES AT PT SI LT HR SK CH FI NO PL DK LU LV CS 0 5 10 15 20 25 30 35 40 35 Zdroj: EÚD na základě údajů z agentury eu-LISA, výroční zpráva o činnostech centrálního systému Eurodac za rok 2017. 
Figure 9 – Average delays in transmitting fingerprints in 2017 Source: ECA based on data from eu-LISA, Annual report on the 2017 activities of the Eurodac central system.
82 Jak je patrné z obrázku 9, Španělsku v roce 2017 v průměru trvalo předání otisků prstů do systému Eurodac 30 dní. 
82 As Figure 9 shows, it took Spain, for example, 30 days on average to transmit fingerprints in Eurodac in 2017.
Osoba zachycená při pokusu o nezákonný přechod hranice do Španělska tak měla průměrně 30 dní na to, aby se přesunula do jiného členského státu a zažádala tam o azyl. 
This means that a person apprehended during an irregular border crossing into Spain had on average 30 days to reach another Member State and apply for asylum there.
Orgány tohoto jiného členského státu by při srovnání otisků prstů s údaji v systému Eurodac nezjistily žádnou shodu. 
Authorities in that other country checking the fingerprints against the data in Eurodac would not have found any matches.
V důsledku toho by tento jiný stát měl povinnost zpracovat žádost dané osoby o azyl. Průměrné zpoždění ve dnech 
Consequently, the other country would have been obliged to process the person’s asylum application. 35
Závěry a doporučení 83 Zkoumali jsme, zda hlavní informační systémy EU pro vnitřní bezpečnost poskytují efektivní podporu při ochraně hranic. 
Conclusions and recommendations 83 We examined whether the EU information systems for internal security support border control efficiently.
Dospěli jsme k závěru, že příslušníci pohraniční stráže tyto systémy při provádění hraničních kontrol používají stále více a že se na ně v rostoucí míře také spoléhají. 
We concluded that border guards are increasingly using and relying on these systems when performing border checks.
Některé údaje však v současnosti nejsou v systémech obsaženy, zatímco jiné údaje nejsou úplné nebo nejsou do systémů zadávány včas. 
However, some data is currently not included in the systems, while other data is not complete or not entered in a timely manner.
84 Zjistili jsme, že informační systémy EU pro vnitřní bezpečnost jsou obecně dobře nastaveny na to, aby usnadňovaly pohraniční kontroly. 
84 We found that the EU information systems were generally well designed to facilitate border checks.
Země, které jsme navštívili, zavedly své systémy v souladu s příslušným právním rámcem. 
The countries we visited have set up their systems in line with the applicable legal framework.
Některé prvky národních systémů SIS II a VIS však v porovnání s jinými usnadňovaly efektivnější hraniční kontroly (viz body 17–21). 
Nevertheless, some national SIS II and VIS components facilitated more efficient border checks than others (see paragraphs 17-21).
85 Ačkoli členské státy sdílejí prostřednictvím daných systémů čím dál tím více informací, sdílení lidských zdrojů zabraňují právní překážky (předpisy týkající se ochrany údajů a vnitrostátní bezpečnostní předpisy). 
85 While Member States are sharing more and more information via the systems, legal constraints (data protection and national security rules) prevent sharing of human resources.
Příslušníci pohraniční stráže, kteří navštíví jiný členské stát, nemají přístup do informačního systému této hostitelské země, aby mohli vykonávat hraniční kontroly. 
Border guards visiting other Member States cannot access their host countries’ information systems to perform border checks.
Zjistili jsme rovněž, že dané systémy byly zavedeny bez školicího prostředí, v němž by si příslušníci pohraniční stráže mohli zkoušet scénáře, se kterými se při své každodenní práci nesetkávají často (viz body 22– 23). 
We also noted that the systems were set up without a training environment in which border guards could practise scenarios that they do not encounter frequently on the job (see paragraphs 22-23).
Doporučení 1 – Prosazovat využívání školicího prostředí systému SIS II a VIS Komise by měla podporovat členské státy v tom, aby využívaly školicí prostředí pro centrální systémy SIS II a VIS, které by umožnilo příslušníkům pohraniční stráže simulovat během jejich odborné přípravy reálné situace. 
Recommendation 1 – Promote the use of SIS II and VIS training environments The Commission should promote the use by the Member States of the central SIS II and VIS training environments, which would allow border guards to experience real life situations during their training.
Časový rámec: konec roku 2020. 
Timeframe: end of 2020.
86 Zavádění řešení z oblasti IT bylo někdy zpožděné, a to jak na úrovni EU, tak na úrovni jednotlivých států. 
86 The implementation of IT solutions was sometimes delayed, both at EU and national level.
Čtyři roky poté, co vstoupilo v platnost nařízení o systému Eurosur, sdílí prostřednictvím platformy Eurosur veškeré povinné i dobrovolné informace pouze polovina členských států. 
Four years after the Eurosur regulation entered into force, only half of the Member States were sharing all obligatory and voluntary information on the Eurosur platform.
Čtrnáct členských států nezavedlo včas pravidla pro údaje v systému jmenné evidence cestujících. 
Fourteen countries failed to implement the rules on Passenger Name Record data on time.
V důsledku toho pohraniční orgány členských států neměly úplný přehled o situaci na vnějších hranicích 36 
This prevented border authorities from having a full picture of the situation at the external borders of the Schengen area as well as advance information about high-risk individuals crossing them (see paragraphs 24-32). 36
87 Schengenský hodnoticí mechanismus hraje důležitou roli v monitorování toho, jak státy schengenského prostoru dodržují schengenská pravidla. 
87 The Schengen evaluation mechanism plays an important role in monitoring the Schengen States’ compliance with Schengen rules.
Zjistili jsme, že tato hodnocení jsou obecně podrobná a metodická a že se zabývají klíčovými aspekty systémů. 
We found that these evaluations were generally thorough and methodical, and addressed key aspects of the systems.
Státům schengenského prostoru však trvá dlouho odstraňovat nedostatky, které jsou při těchto hodnoceních zjištěny. 
However, it takes a long time for the Schengen States to remedy weaknesses identified during the evaluations.
Způsobeno je to tím, že neexistují lhůty pro schválení hodnoticích zpráv a provedení nápravných akčních plánů (viz body 33–41). 
This is due to a lack of deadlines for the adoption of evaluation reports and the implementation of corrective action plans (see paragraphs 33-41).
88 Komise nesplnila svou povinnost podávat každoročně Parlamentu a Radě zprávy o provedených hodnoceních. 
88 The Commission has not met its obligation to report annually to the Parliament and the Council on the evaluations carried out.
Zjistili jsme, že čtyři roky po hodnocení neprovedl žádný ze států schengenského prostoru, které byly předmětem našeho auditu, plně svůj akční plán. Vyplývá z toho, že proces hodnocení nevede k urychlenému odstraňování zjištěných nedostatků (viz body 42–43). 
We found that up to four years after their evaluations, none of the Schengen States covered by the audit had fully implemented their action plans.
Doporučení 2 – Urychlit nápravu nedostatků zjištěných v průběhu schengenských hodnocení Komise by měla: a) zahrnout do hodnoticí zprávy předkládané Parlamentu a Radě podle článku 22 nařízení č. 1053/2013 také informace o zpožděních, která byla u států schengenského prostoru zjištěna při realizaci jejich akčních plánů vycházejících z doporučení Rady. b) navrhnout vhodná legislativní a procedurální opatření na to, aby se zkrátil časový rámec schengenského hodnoticího cyklu. 
Recommendation 2 – Speed up the correction of weaknesses detected during Schengen evaluations The Commission should: (a) when presenting the evaluation report provided for under Article 22 of Regulation 1053/2013 to the Parliament and the Council, include information on the delays encountered by the evaluated Schengen States’ implementation of their action plans to address the Council recommendations. (b) propose appropriate legislative and procedural measures in order to shorten the timeframe of the Schengen evaluation cycle.
89 EU poskytuje členským státům na vývoj a údržbu informačních systémů, které byly předmětem našeho auditu, financování z Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
89 The EU provides Member States with funding from the Internal Security Fund for the development and maintenance of the information systems covered by our audit.
Navštívené země věnovaly na daných pět systémů v průměru 15 % svých přidělených finančních prostředků z Fondu pro vnitřní bezpečnost. 
On average, the countries we visited dedicated 15 % of their Internal Security Fund allocations to these five systems.
Tyto finanční prostředky EU většinou použily na údržbu systémů SIS II a VIS a rozšiřování systémů Eurosur a PNR (viz body 44–46). 
They mostly used this EU money for maintenance of SIS II and VIS and extensions of Eurosur and PNR (see paragraphs 44-46).
90 Zjistili jsme, že členské státy tyto systémy používají stále více. 
90 We found that the Member States are making increasing use of the systems.
Mezi lety 2013 až 2017 se počet shod týkajících se hledaných osob nebo věcí na základě záznamů vytvořených původně v jiné zemi téměř ztrojnásobil (viz body 47–58). 
Between 2013 and 2017, the number of hits in SIS II relating to wanted persons and objects based on alerts originating in other countries almost tripled (see paragraphs 47-58). 37
91 Mohly by je však používat systematičtěji. 
91 However, this use could be more systematic.
Z našeho průzkumu vyplývá, že více než polovina příslušníků pohraniční stráže se již ocitla v situaci, kdy musela rozhodnout o povolení vstupu určité osoby bez nahlédnutí do údajů ze systému. 
Our survey reveals that more than half of the border guards had been in a situation where they had to decide whether to let someone through without consulting the systems.
Zjistili jsme zejména nesoulad mezi počtem vystavených a kontrolovaných víz. 
In particular, we noted a discrepancy between the number of visas issued and the number of visas checked.
Kromě toho systém VIS může zpracovávat pouze krátkodobá schengenská víza – v současné době není nastaven tak, aby mohl zahrnout i údaje o národních vízech, která také umožňují držiteli vstup do jakéhokoliv členského státu. 
Moreover, VIS can only handle short-term Schengen visas – it is not currently designed to accommodate data on national visas, which also allow holders to enter any Schengen State.
Pouze v roce 2017 bylo vydáno téměř 2,6 milionu takovýchto víz (viz body 59–62). Komise tuto informační mezeru zjistila a předložila návrh na revizi právního rámce pro systém VIS. 
In 2017 alone, almost 2.6 million such visas were issued (see paragraphs 59-62).The Commission has identified this information gap and has tabled a proposal to revise the VIS legal framework.
Doporučení 3 – Analyzovat nesoulad v kontrolách víz Komise by měla analyzovat důvody nesouladu mezi počtem vydaných schengenských víz a počtem zkontrolovaných víz a navrhnout nápravná opatření. 
Recommendation 3 – Analyse discrepancies in visa checks The Commission should analyse the reasons for discrepancies between the number of Schengen visas issued and the number checked, and propose corrective measures.
92 Příslušníci pohraniční stráže používají údaje v systémech jako základ pro rozhodnutí, která mohou mít dopad na bezpečnost evropských občanů. 
92 Border guards use the data in the systems as their basis for making decisions that affect the safety of European citizens.
Kvalita těchto údajů má tedy zásadní význam. 
The quality of this data is therefore of the utmost importance.
V právních aktech, jimiž se řídí dané evropské informační systémy, jsme našli jen málo odkazů na problematiku kvality údajů. 
We found little reference to the issue of data quality in the legal acts governing the European information systems.
Nařízení o systému SIS II ukládá odpovědnost za kvalitu údajů členským státům a Komisi ani agenturu eu-LISA do tohoto procesu nezahrnuje (viz body 63–65). 
The SIS II regulation gave Member States the responsibility for data quality and did not involve the Commission or eu-LISA (see paragraphs 63-65).
93 Ačkoli agentura eu-LISA provádí automatické měsíční kontroly kvality údajů v systému SIS II a výsledky předkládá příslušným zemím, vidí pouze souhrnná čísla za problémy s kvalitou u každého typu záznamu a každou zemi. 
93 Although eu-LISA performs automated monthly quality checks on the data in SIS II and transmit the results to the countries concerned, the agency can only see the aggregate numbers of quality issues for each type of alert and each country.
Tato zpráva není dostatečně podrobná na to, aby umožnila sledovat pokrok při řešení problémů s kvalitou údajů. 
This report is not sufficiently detailed to see the progress made in addressing data quality issues.
Kromě toho ani agentura eu-LISA, ani Komise nemá žádné vymáhací pravomoci, jimž by se zajistilo, aby státy schengenského prostoru řešily problémy s kvalitou údajů včas (viz body 67–70). 
Furthermore, neither eu-LISA nor the Commission have any enforcement powers to ensure that Schengen countries correct data quality issues in a timely manner (see paragraphs 67-70).
94 Zjistili jsme, že příslušníci pohraniční stráže ne vždy dostávají z informačních systémů úplné údaje, což snižuje efektivnost hraničních kontrol. 
94 We found that border guards do not always get timely and complete data from the information systems, which undermines the efficiency of border checks.
Může tak například dojít k situaci, že příslušníci pohraniční stráže při kontrole určitého jména v systému 38 SIS II obdrží stovky výsledků (většinou falešně pozitivních), které pak musí zkontrolovat ručně. 
For example, when border guards check a name in SIS II, they may receive hundreds of results (mostly false positives), which they have to check manually.
V důsledku toho jsou nejen hraniční kontroly méně efektivní, ale zvyšuje se riziko, že budou přehlédnuty skutečné shody (viz body 71–76). 
This not only makes border checks less efficient, but also increases the risk of real hits being overlooked (see paragraphs 71-76). 38
Doporučení 4 – Zkvalitnit postupy na kontrolu kvality údajů Komise by měla: a) požádat agenturu eu-LISA, aby do svého měsíčního monitoringu zahrnovala také statistické údaje o opravách provedených členskými státy. b) v případě, že z monitoringu kvality údajů nevyplynou zlepšení, podniknout nezbytná opatření, např. prostřednictvím pokynů nebo stávajících poradenských skupin, aby podnítila členské státy k tomu, aby svá nápravná opatření zintenzivnily. 
Recommendation 4 – Improve data quality control procedures The Commission should: (a) ask eu-LISA to include, in its monthly monitoring, statistics on corrections made by the Schengen States. (b) if data quality monitoring does not indicate improvement take the necessary steps, e.g. via guidance or existing advisory groups, to encourage Schengen states to step up their corrective actions.
Datum realizace: do konce roku 2020 95 S výjimkou systému Eurodac neexistují obecně žádné závazné lhůty pro vkládání údajů do systémů. 
Timeframe: by the end of 2020. 95 Except in the case of Eurodac, there are generally no compulsory deadlines on entering data.
Například systém Eurosur má poskytovat informace v reálném čase o situaci na vnějších hranicích. 
For example, Eurosur is meant to provide real-time information on the situation at the external borders.
Ačkoli některé ze zemí, které byly předmětem našeho auditu, informace do systému Eurosur skutečně zadávají v reálném čase, jiné toto provádějí pouze jednou za týden. 
However, while some of the countries covered by our audit do indeed enter information in Eurosur on a real-time basis, others do so only once a week.
Od zahájení provozu systému Eurodac v roce 2013 nebyl jediný rok, v němž by všechny členské státy předaly vyžadované informace včas. 
Since Eurodac started operating in 2003, there has not been a single year in which all Member States have transmitted the required information on time.
Zpoždění při předávání údajů může zapříčinit, že jako odpovědný za zpracování žádosti o azyl bude označen nesprávný členský stát (viz body 77–82). 
Delayed transmission can lead to the wrong country being designated responsible for processing an asylum application (see paragraphs 77-82).
Doporučení 5 – Omezit zpoždění při zadávání údajů Komise by měla: a) analyzovat příčiny neobvyklých zpoždění u zadaných údajů v systému Eurodac a přijmout vhodná opatření ve vztahu k příslušným členským státům. b) navrhnout v průběhu příští revize příslušné legislativy pro systém Eurosur, aby byly zavedeny pro zadávání údajů závazné lhůty. 
Recommendation 5 – Reduce delays in data entry The Commission should: (a) analyse the causes of irregular delays in Eurodac data entries and take appropriate action towards the Member States concerned. (b) propose during the next revision of the applicable legislation for Eurosur that binding deadlines on data entry are introduced. Timeframe: end 2021. 39
Tuto zprávu přijal senát III, jemuž předsedá Bettina JAKOBSENOVÁ, členka Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 8. října 2019. 
This Report was adopted by Chamber III, headed by Ms Bettina JAKOBSEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 8 October 2019.
Za Účetní dvůr Klaus-Heiner Lehne předseda 40 
For the Court of Auditors Klaus-Heiner Lehne President 40
Příloha Stručný popis vybraných informačních systémů SIS II Schengenský informační systém (SIS) je nejvíce využívaným a největším systémem na sdílení informací pro bezpečnost a správu hranic v Evropě. 
Annex Brief description of the information systems selected SIS II The Schengen Information System (SIS) is the most widely used and largest information sharing system for security and border management in Europe.
Systém SIS II umožňuje příslušným vnitrostátním orgánům (např. policii a příslušníkům pohraniční stráže) zadávat a prohlížet si záznamy o osobách či věcech. 
SIS II enables competent national authorities, such as the police and border guards, to enter and consult alerts on persons or objects.
Záznam v SIS obsahuje nejen informace o konkrétní osobě nebo věci, nýbrž také pokyny pro příslušné orgány, jak postupovat v případě jejich nalezení. 
A SIS alert does not only contain information about a particular person or object but also instructions for the authorities on what to do when the person or object has been found.
SIS II má tři hlavní složky: centrální systém, národní systémy a komunikační infrastruktura (síť) mezi systémy. 
SIS II consists of three major components: a central system, the national systems and a communication infrastructure (network) between the systems.
Záznam zadaný do systému SIS II v jednom členském státě se v reálném čase předává do centrálního systému. 
An alert entered in SIS II in one Schengen State is transferred in real time to the central system.
Následně je k dispozici pro všechny ostatní členské státy. 
It then becomes available in all the other Schengen States.
Každý stát schengenského prostoru, který používá systém SIS II, je odpovědný za zavedení, provozování a údržbu svého národního systému a národní centrálu SIRENE, která slouží jako jediné kontaktní místo pro výměnu doplňujících informací a koordinaci činností souvisejících se záznamy v systému SIS II. 
Each Schengen State using SIS II is responsible for setting up, operating and maintaining its national system and its national SIRENE Bureau, which serves as a single point of contact for the exchange of supplementary information and coordination of activities related to SIS II alerts.
Agentura Evropské unie pro provozní řízení rozsáhlých informačních systémů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva (eu-LISA) je odpovědná za provozní řízení centrálního systému a za komunikační infrastrukturu. 
The EU Agency for large-scale Information systems (eu-LISA) is responsible for the operational management of the central system and the communication infrastructure.
Evropská komise je odpovědná za obecný dohled nad tímto systémem a za jeho hodnocení a za přijímání prováděcích opatření. 
The European Commission is responsible for the general supervision and evaluation of the system and for the adoption of implementing measures.
Systém SIS II je v provozu ve 30 evropských zemích, včetně 26 členských států EU (do tohoto systému ještě nejsou připojeny pouze Irsko a Kypr) a čtyř zemí přidružených k Schengenu (Island, Norsko, Lichtenštejnsko a Švýcarsko). 
SIS II is in operation in 30 European countries, including 26 EU Member States (only Ireland and Cyprus are not yet connected to SIS II) and 4 Schengen Associated Countries (Switzerland, Norway, Liechtenstein and Iceland).
VIS Vízový informační systém (VIS) podporuje provádění společné vízové politiky EU. 
VIS The Visa Information System (VIS) supports the implementation of the common EU visa policy.
Umožňuje státům schengenského prostoru sdílet údaje o vízech. 
It allows Schengen States to exchange visa data.
Systém může provádět porovnání biometrických údajů, zejména otisků prstů, pro účely zjišťování totožnosti a ověřování. 41 
The system can perform biometric matching, primarily of fingerprints, for identification and verification purposes. 41
Systém VIS umožňuje příslušníkům pohraniční stráže ověřit, že osoba, která předkládá vízum, je jeho právoplatným držitelem, že je vízum pravé a že daná osoba splňuje požadavky daného víza. 
VIS enables border guards to verify that the person presenting a visa is its rightful holder, that the visa is authentic and that the person still meets the visa requirements.
Od všech osob, které žádají o vízum, se shromažďují digitální fotografie a deset otisků prstů. 
A digital photograph and 10 fingerprints are collected from persons applying for a visa.
Tyto biometrické údaje společně s údaji ve formuláři žádosti o vízum jsou zaznamenány v zabezpečené centrální databázi. 
These biometric data, along with data provided in the visa application form, are recorded in a secure central database.
Používání biometrických údajů na potvrzení identity držitele víza umožňuje rychlejší, přesnější a také bezpečnější kontroly. 
Using biometric data to confirm a visa holder's identity allows for faster, more accurate and more secure checks.