natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na dosažení dobré výkonnosti se podílejí vstupy (finanční a lidské zdroje a materiální, or‐ ganizační a právní prostředky potřebné pro provádění daného programu), výstupy (dosažené výsledky programu), výsledky (okamžité účinky programu na přímé adresáty nebo příjemce) a dopady (dlouhodobé změny ve společnos‐ ti, jež lze alespoň částečně přičíst vlivu opatření EU). 
Achieving good performance involves inputs (financial, human, material, organisational or regulatory means needed for the implementation of the programme), outputs (the deliverables of the programme), results (the immediate effects of the programme on direct addressees or recipients) and impacts (long-term changes in society that are, at least partly, attributable to the EU’s action).
Tyto atributy pravidelně posuzujeme prostřednictvím auditů výkonnosti. 
We regularly assess these attributes through our performance audits.
Evropa 2020 je desetiletá strategie EU pro zaměstnanost a růst. Díky ní mohou EU i členské státy cíleně provádět své výdaje. 
Europe 2020 is the EU’s 10-year jobs and growth strategy. It provides a focus for both EU and national spending.
Strategie byla zahájena v roce 2010 s cílem vytvořit podmínky pro „inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění“. 
The strategy was launched in 2010 to create conditions for ‘smart, sustainable and inclusive growth’.
Náročný rámec pro monitorování strategie Evropa 2020 a podávání zpráv o ní Za těmito politickými aspiracemi strategie Evropa 2020 stojí komplexní struktura, kterou tvoří pět hlavních cílů, sedm stěžejních iniciativ a v případě evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) 11 tematických cílů. 
Challenging framework for monitoring and reporting on Europe 2020 Beneath the political aspirations of Europe 2020, there is a complex architecture comprising five headline targets, seven flagship initiatives and, for the European Structural and Investment (ESI) funds, 11 thematic objectives.
Zjistili jsme však, že tyto různé úrovně ani jednotlivě, ani v celku nejsou koncipovány tak, aby převáděly politické aspirace strategie Evropa 2020 do podoby užitečných operačních cílů. 
We found, however, these various tiers are not, either individually or as a whole, designed to translate the political aspirations of Europe 2020 into useful operational objectives.
Desetileté období strategie Evropa 2020 a sedmiletý rozpočtový cyklus EU, označovaný jako víceletý finanční rámec (VFR), nejsou sladěny. 
The periods of the 10-year Europe 2020 strategy and the EU’s 7-year budgetary cycle, known as the multiannual financial framework (MFF) are not aligned.
Rámec pro monitorování a podávání zpráv byl se strategií Evropa 2020 sladěn teprve od ob‐ dobí VFR 2014–2020. 
The monitoring and reporting framework underlying the MFF was brought in line with Europe 2020 only from the 2014-2020 MFF period.
První polovina desetiletého období strategie Evropa 2020 byla tedy realizována na základě VFR koncipovaného pro jinou strategii. 
The first half of the implementation of Europe 2020 has, therefore, taken place under an MFF designed for a different strategy.
Tato skutečnost omezuje schopnost Komise monitorovat, jak během období VFR 2007–2013 rozpočet EU přispívá k plnění strategie Evropa 2020. 
This limits the Commission’s ability to monitor the contribution of the EU budget to Europe 2020 during the 2007-2013 MFF period.
Rovněž jsme zjistili, že Komise dosud podávala zprávy o příspěvku rozpočtu EU k plnění cílů strategie Evropa 2020 omezeným způsobem. 
We also found that the Commission has so far reported on the contribution of the EU budget to the Europe 2020 objectives only in a limited way.
Určité prvky účinného systému pro monitorování a podávání zpráv byly zavedeny. 
Some elements of an effective monitoring and reporting system are in place.
Statistický odbor Komise Eurostat zpřístupňuje statistické údaje o tom, jak EU i jednotlivé členské státy plní hlavní cíle strategie Evropa 2020. 
The statistical branch of the Commission, Eurostat, makes statistical data available on the EU’s and individual Member States achievements of the Europe 2020 headline targets.
Přezkum strategie Evropa 2020, který má provádět Komise, však byl odložen na začátek roku 2016. 
However, the Commission’s review of Europe 2020 has been delayed until early 2016.
Na‐ víc výsledky veřejné konzultace o strategii Evropa 2020 neposkytují žádné informace o tom, jakou úlohu při plnění strategie Evropa 2020 programy EU hrají. 
Moreover, the results of public consultation on Europe 2020 do not provide any feedback on the role of EU programmes for Europe 2020.
Doporučujeme, aby Komise předložila normotvůrci vhodné návrhy, jak strategii EU a VFR lépe sladit. 
We recommend that the Commission makes appropriate proposals to the legislator to better align the EU strategy and the MFF.
Díky tomu by byla zavedena dostatečná a účinná monitorovací a vykazovací opatření i pro budoucí strategie EU. 
This would help to ensure that adequate and effective monitoring and reporting arrangements are in place for future EU strategies.
Celkové výsledky 21 Nedostatečné zaměření na výsledky strategie Evropa 2020 v dohodách o partnerství a souvisejících programech Potenciální přínosy ze spojení evropských strukturálních a investičních fondů (ESI) nebyly plně realizovány. 
Overall results 21 Inadequate focus on Europe 2020 achievements in partnership agreements and programmes The potential benefits of combining European Structural and Investment (ESI) funds have not been fully realised.
Řádné využívání fondů ESI je významné z hlediska úsilí EU o splnění cílů strategie Evropa 2020. 
Good use of the ESI funds is central to EU’s efforts to meet the Europe 2020 objectives.
Spojení pěti fondů ESI pod jedno zastřešující nařízení a jednu dohodu o partnerství s každým členským státem nabízí potenciální výhody z hle‐ diska koherence opatření EU. 
Combining the five ESI funds in one umbrella regulation and one partnership agreement for each Member State offers potential advantages in terms of the coherence of the EU action.
Na úrovni fondů, a tudíž i na úrovni programů, však dál platí různá pravidla. 
However, different rules continue to apply at fund level and, as a result, at programme level.
Co jsou dohody o partnerství a související programy? 
What are partnership agreements and programmes?
Tyto dohody stanoví rozvojové potřeby každého státu a pro každý z fondů ESI uvádějí shrnutí hlavních výsledků, které se očekávají u každého vybraného tematického cíle. 
They outline each country’s development needs and, for each of the ESI funds, set out a summary of the main results expected for each selected thematic objective.
Na základě těchto dohod pak členské státy vytvářejí programy pro každý fond (nebo pro několik fondů) a stanovují priority pro příslušnou zemi či region. 
On the basis of these agreements, Member States establish programmes for each fund (or for several funds) setting out the priorities for the country or region concerned.
Celkové výsledky 22 Zaměření na výsledky by se mělo dále zvýšit, zejména v dohodách o partnerství. 
Overall results 22 The focus on results should be further improved, in particular in the partnership agreements.
I když bylo dosaženo určitého pokroku, důraz na výsledky je nutno posílit. V některých prověřovaných dohodách o partnerství byly očekávané výsledky neurčité a byly často vyjádřeny kvalitativně, bez uvedení velikosti změny. 
Although some progress has been made, the focus on results needs to be strengthened. In some of the partnership agreements examined, the expected results were vague and often expressed in qualitative terms, without stating the magnitude of change.
Doporučujeme, aby Komise normotvůrci navrhla, že by členské státy měly mít povinnost zahrnovat do svých dohod o partnerství a souvisejících programů vyčíslené výsledky, jichž se má s daným financováním dosáhnout. 
We recommend that the Commission proposes to the legislator that Member States include in their partnership agreements and programmes the quantified results that the funding is expected to achieve.
Pro Komisi bude velmi obtížné soustavně monitorovat tematické cíle u všech pěti fondů ESI a průběžně o nich, a tedy i o příspěvku těchto fondů k plnění cílů strategie Evropa 2020, podávat zprávy. 
It will be difficult for the Commission to monitor and report consistently on thematic objectives for all five ESI funds and, hence, on the contribution of these funds to Europe 2020.
Rámcové cíle strategie Evropa 2020 nejsou systematicky převáděny do podoby operačních cílů v dohodách o partnerství a souvisejících progra‐ mech. 
High level Europe 2020 targets are not systematically translated into operational targets in partnership agreements and programmes.
V případě dvou fondů ESI (EZFRV a ENRF) předpisy nevyžadují, aby byly strukturovány podle tematických cílů. 
In the case of two ESI funds (EARFD and EMFF), legislation does not require that they are structured around thematic objectives.
Zavedení společných ukazatelů pro každý fond je důležitým krokem, ale v jejich koncepci jsou omezení, která se projeví v kvalitě vykazování ze strany Komise. 
Furthermore, the intro‐ duction of common indicators for each fund is an important step but there are limitations in design which will have a knock‐on effect on the quality of reporting by the Commission.
Doporučujeme, aby všechny dohody o partnerství a související programy zahrnovaly společné ukazatele výsledků, sdílené (tam, kde je to možné) jednotlivými fondy a určené k monitorování pokroku na místní úrovni, na úrovni členských států i na úrovni EU. 
We recommend that all partnership agreements and programmes include common result indicators, where possible shared by the different funds, and designed to monitor progress at the local, Member State and EU level.
Komise by měla normotvůrci navrhnout řešení těchto otázek. 
The Commission should make proposals to the legislator to address these issues.
Nedostatečná výkonnost z hlediska dosažených výsledků nebrání členským státům využívat výkonnostní rezervu. 
Poor performance in terms of results achieved does not prevent Member States benefitting from the performance reserve.
Výkon‐ nostní rezerva by měla být hlavní pobídkou pro členské státy, aby se po zahájení programů zaměřily na výkonnost. 
The performance reserve should be the main incentive for the Member States to continue to focus on performance once the programmes have started.
Malá část financování EU na úrovni programů může být zadržena a poskytnuta pouze tehdy, když jsou splněny urči‐ té cíle. 
A small proportion of EU funding at programme level can be held back and only made available if certain targets are met.
V příslušných mechanismech jsou však vady, které, pokud jde o využívání ukazatelů, pobídky a zaměření na výsledky, výkonnostní rámec oslabují. 
However, there are flaws in the arrangements which weaken the performance framework in terms of use of indicators, incentives and focus on results.
Doporučujeme, aby Komise normotvůrci navrhla, aby rámec výkonnosti v nejvyšší možné míře vycházel ze společných ukazatelů výsledků. 
We recommend that the Commission proposes to the legislator that the performance framework is based, as far as possible, on common result indicators.
Celkové výsledky 23 Cíle je třeba více přizpůsobit kultuře výkonnosti Jednotlivá generální ředitelství (GŘ) zlepšila své roční zprávy o výkonnosti. 
Overall results 23 Objectives need to be further adapted to a performance culture There have been improvements in the annual reporting on performance by individual Commission directorates-general (DGs).
Je to patrné z ústředních pokynů pro vypracování výkazů týkajících se programů, plánů řízení a výročních zpráv o činnosti. 
This is notable in the central guidance provided for the preparation of programme statements, management plans and annual activity reports.
Podávání zpráv však není plně přizpůsobeno přechodu z minulého VFR na nový VFR. 
However, reporting is not fully adapted to the transition from the old to the new MFF.
Často není možné zjistit, které cíle a cílové hodnoty byly přejaty či aktualizovány z minulého VFR a které už používány nejsou. 
It is often not possible to identify which objectives and targets were kept or updated from the old MFF and which were discontinued.
Při absenci srovna‐ telných informací existuje riziko, že nebude možné posoudit, zda bylo předchozích cílů a cílových hodnot dosaženo. 
In the absence of comparable information there is a risk that it is not possible to assess whether previous objectives and targets have been achieved.
Slabé zaměření na výsledky a nejlepší zhodnocení prostředků V 24 zvláštních zprávách, které jsme v roce 2014 zveřejnili a které pokrývají širokou škálu témat výkonnostních audi‐ tů, se posuzuje, zda byla intervenční opatření EU řízena v souladu se zásadami řádného finančního řízení (hospodár‐ nosti, efektivnosti a účinnosti). 
Weak focus on results and best value for money The 24 special reports we published in 2014 cover a wide range of performance audit subjects which assess whether the EU’s intervention was managed in accordance with the principles of sound financial management (economy, efficiency and effectiveness).
Tyto zprávy jsme posoudili s cílem zjistit, zda byl ve zkoumaných oblastech kladen důraz na výsledky a zda byly vybrány projekty, u nichž lze očekávat optimální zhodnocení prostředků. 
We have assessed these reports to highlight whether, in the examined areas, there was a focus on results and whether projects likely to deliver value for money were selected.
Uvádíme několik příkladů. 
The following are some examples.
Příklady: slabé zaměření na výsledky Při našem auditu Generálního ředitelství pro rozvoj a spolupráci – EuropeAid jsme dospěli k závěru, že za‐ vedené systémy pro monitorování a hodnocení neposkytují dostatečné informace o dosažených výsledcích (zvláštní zpráva č. 18/2014). 
Examples: Weak focus on results In our audit of EuropAid, we concluded that the monitoring and evaluation systems in place did not provide adequate information on results achieved (Special Report No 18/2014).
Podobně jsme ve zprávě o Fondu pro vnější hranice konstatovali, že odpověd‐ né orgány dosahování výsledků nemonitorovaly nebo je monitorovaly jen nedostatečně (zvláštní zpráva č. 15/2014). 
Similarly, in our report on the External Borders Fund, we found that the responsible authorities did not monitor the achievement of results or did so insufficiently (Special Report No 15/2014).
Příklad: ne vždy byly vybírány projekty, u nichž je pravděpodobné, že nejlépe zhodnotí prostředky Nekvalitní výběr projektů jsme zjistili při našem auditu letištních infrastruktur financovaných EU. 
Example: The projects likely to deliver the best value for money have not always been selected Poor project selection was found in our audit of EU-funded airport infrastructure.
Potřeba takovýchto investic byla prokazatelná jen u asi poloviny zkoumaných projektů. 
The need for such investments could only be demonstrated for around half of the projects examined.
Navíc zhruba třetina kontro‐ lovaných letišť nebyla zisková a bylo u nich riziko, že bez trvalé veřejné finanční podpory budou uzavřena (zvláštní zpráva č. 21/2014). 
Also, around a third of the airports were not profitable and ran the risk that they would be closed without continuous public support (Special Report 21/2014). Want to know more?
Úplné informace o posouzení výkonnosti, které jsme provedli, jsou uvedeny v kapitole 3 „Rozpočet EU a dosahování výsledků“ výroční zprávy o rozpočtu EU za rozpočtový rok 2014. 
Full information on our assessment on performance can be found in Chapter 3, ‘Getting results from the EU budget’, of the 2014 annual report on the EU budget.
Všechny zvláštní zprávy lze nalézt na našich internetových stránkách http://www.eca.europa.eu/cs/Pages/AuditReportsOpinions.aspx. 
All special reports can be found on our website: http://www.eca.europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx
Podrobnější pohled na 24 příjmy a výdajové oblasti Poznámka ke jmenovitému uvádění členských států v příkladech: Vzhledem ke způsobu výběru vzorků neprověřujeme operace každoročně ve všech členských státech, přijímajících státech anebo regionech. 
A closer look at revenue 24 and spending areas Note on the naming of Member States in examples: Due to our sampling approach we do not audit transactions in every Member State, beneficiary state and/or region each year.
Příklady uvádíme pro ilustraci nejčastějších typů chyb, nejsou tedy východiskem pro závěry o jednotlivých členských státech, přijímajících státech anebo regionech. 
The examples of errors given in this document are provided in order to illustrate the most frequent error types.
Podrobnější pohled na příjmy a výdajové oblasti 25 Příjmy 143,9 miliardy EUR Co jsme kontrolovali Audit se týkal příjmů EU, z nichž se financuje rozpočet Unie. 
A closer look at revenue and spending areas 25 Revenue €143.9 billion What we audited The audit covered the EU’s revenue, through which it finances its budget.
Příjmové příspěvky vypočtené na základě HND člen‐ ských států a DPH, kterou členské státy vybraly, se v roce 2014 na celkových příjmech podílely 66 % (HND) a 12 % (DPH). 
In 2014, revenue contributions calculated on the basis of Member States’ GNI and the VAT collected by them, provided 66 % and 12 % of the total respectively.
Tradiční vlastní zdroje, hlavně dovozní cla a dávka z výroby cukru, které jménem EU vybírají členské státy prostřednictvím orgánů státní správy, se na příjmech podílely 12 %, zbývajících 10 % připadá na ostatní zdroje. 
Traditional own resources, mainly customs duties collected on imports and the sugar production charge collected by Member State administrations on behalf of the EU, provided 12 % of the revenue, with the remaining 10 % being from other sources.
Odhadovaná míra chyb: Ne 0,0 % (2013: 0,0 %) Náš audit příjmů EU Příjmy EU odvozené z HND a DPH se vypočítávají na základě makroekonomických statistik a odhadů předlože‐ ných členskými státy. 
Estimated level of error: No 0.0 % (2013: 0.0 %) Our audit of EU revenue GNI and VAT-based EU revenue is calculated on the basis of macroeconomic statistics and estimates provided by Member States.
Náš audit týkající se správnosti uskutečněných operací se týká pouze systémů Komise pro zpracování těchto údajů, a nikoliv toho, jak tyto údaje původně generují orgány v členských státech. Náš auditní závěr se tedy týká dopadu chyb Komise na celkové příjmy. 
Our audit of the regularity of the underlying transactions covers the Commission’s systems for the processing of the data it receives but not the initial generation by the authorities in the Member States. As a consequence, our audit conclusion addresses the impact of any errors by the Commission on overall revenue.
Pokud jde o cla a dávky z cukru, prověřujeme, jak Komise zpracovává výpisy předkládané členskými státy, a dále kontrolní mechanismy ve vybraných členských státech, přijetí částek Komisí a jejich zaznamenání do účetnictví. 
For customs duties and sugar levies, we examine the Commission’s treatment of the statements submitted by the Member States and the controls in selected Member States, the receipts of the amounts by the Commission and their recording in the accounts.
Z důkazních informací celkově vyplývá, že prověřované systémy jsou účinné, a v testovaných operacích jsme nenalezli žádné chyby. 
Our overall audit evidence indicates that these systems were overall effective and we found no errors in the transactions we tested.
Upozorňujeme na aktualizace údajů o HND v roce 2014, jež vedly k úpravám příspěvků členských států nevídané‐ ho rozsahu, a to především na ty, které se týkaly výhrad, a na ty, kterými se revidovaly metody a zdroje členských států. 
We draw attention to the updates to GNI data in 2014 that led to adjustments to Member States’ contributions of an unprecedented size, in particular those addressing reservations and those revising Member States’ methods and sources.
Výhrada je prostředek, který umožňuje ponechat sporný prvek v údajích o HND, které členský stát předložil, otevře‐ ný pro možnou opravu. 
A reservation is a means by which a doubtful element in GNI data submitted by a Member State is kept open for possible correction.
Ověřovací cykly Komise týkající se HND pokrývají dlouhé časové období. 
The verification cycles of the Commission for GNI cover a long period.
Výsledné opravy mohou mít na příspěvky některých členských států významný dopad. 
The resulting corrections can have a significant impact on some Member States’ contributions.
Podrobnější pohled na příjmy a výdajové oblasti 26 Souběžně jsme konstatovali, že je třeba, aby Komise snížila dopad významných revizí, které členské státy proved‐ ly u metod a zdrojů, které jim slouží k sestavování údajů o HND. 
A closer look at revenue and spending areas 26 In parallel, we identified the need for the Commission to reduce the impact of major revisions made by Member States on methods and sources they use for the compilation of their GNI.
Například Kypr a Nizozemsko musely v důsledku těchto revizí výrazně zvýšit své příspěvky. 
For example, Cyprus and the Netherlands both experienced significant increases in their contributions due to such revisions.
Návrhy na řešení tohoto rizika, které v roce 2013 předložila Komise, jsou dosud otevřené a Komise nepodnikla žádné další kroky, aby zavedla společnou politiku EU pro revize. 
The proposals put forward by the Commission in 2013 to manage this risk are still outstanding with no further action having been taken by the Commission to introduce a common EU revision policy.
Pokud jde o cla, celní orgány členských států provádějí kontroly, aby ověřily, zda se dovozci řídí sazebními a dovoz‐ ními nařízeními. 
Regarding customs duties, the Member States’ customs authorities perform checks to verify whether tariff and import regulations are respected by importers.
Zjistili jsme, že kvalita těchto kontrol se v členských státech, jež jsme kontrolovali, výrazně liší. 
We found, as in previous years, that the quality of these checks varied across the Member States we audited.
Rov‐ něž jsme si povšimli, že v aktualizované verzi Průvodce celním auditem, vydané Komisí v roce 2014, nebyly odstra‐ něny některé nedostatky, na něž jsme narazili při našich návštěvách v členských státech, jako jsou otázky související s tím, jak nakládat s dovozy proclenými v jiném členském státě. 
We also observed that the updated version of the Customs Audit Guide, issued by the Commission in 2014, does not cover some of the shortcomings we identified in our visits to Member States, such as issues related to how to deal with imports cleared in other Member States.
Naše doporučení Doporučujeme, aby Komise: ο přijala opatření, kterými by se snížil počet let, na něž se budou na konci ověřovacího cyklu pro příspěvky založené na HND vztahovat výhrady; ο zavedla mechanismy, aby se snížil dopad revizí, jež členské státy provádějí u metod a zdrojů, které jim slouží k sestavení údajů o HND; ο zlepšila pokyny pro celní orgány členských států ke kontrolám, jež provádějí; ο zajistila, aby členské státy zavedly vhodné systémy pro vypracování a správu výpisů cel a dávek z cukru. Chcete se dozvědět více? 
What we recommend We recommend that the Commission: ο takes measures to reduce the number of years covered by reservations at the end of the next verification cycle for GNI-based contributions; ο puts in place arrangements to reduce the impact of revisions of methods and sources presented by Member States for the compilation of their GNI; ο improves the guidance given to Member States’ customs authorities for the checks they make; and ο ensures that Member States have the appropriate systems in place for preparing and managing their statements of customs duties and sugar levies. Want to know more?
Úplné informace o našem auditu výdajů EU jsou uvedeny v kapitole 4 výroční zprávy o rozpočtu EU za rok 2014. 
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of the 2014 annual report on the EU budget.