natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kromě toho čím širší bude výběr nabízený ekologizací v pilíři I, tím složitější bude zajistit soudržnost s podmíněností, zvláště pak s GAEC (riziko příliš mnoha základních scénářů v jednotlivých členských státech) a následně s pilířem II: riziko existence dvojitých plateb. 
In addition, the more choice offered in Pillar I greening, the more complicated it becomes to ensure coherence with the cross-compliance especially GAEC (risk for having too various baselines between Member States) and subsequently with Pillar II: risk for having double payments.
Je tedy třeba upřednostnit takový přístup k ekologizaci, který má jen několik opatření, jež však znamenají významné ekologické přínosy.“ Rizika, před nimiž Komise v roce 2011 varovala, se skutečně do značné míry projevila (viz body 24, 36–37, 47–49 a 59–68). ... ale jasným způsobem neuváděl, čeho navrhované ekologické postupy dosáhnou 19. 
Therefore, an approach to greening with only a few measures which yield significant environmental benefits is to be favoured”. In fact, the risks against which the Commission warned in 2011 have largely materialised (see paragraphs 24, 36 to 37, 47 to 49 and 59 to 68). ... but lacked a clear demonstration of what the proposed greening practices would achieve 19.
Jak uvádí bod 16, Komise nedefinovala konkrétní kvantifikované cíle pro navrhované ekologické postupy. 
As mentioned in paragraph 16, the Commission did not define specific, quantified targets for the proposed greening practices.
Kromě toho posouzení dopadů z roku 2011 jen částečně prokázalo účinnost navrhovaných ekologických postupů, neboť se zaměřilo především na aspekty zmírňování změny klimatu: a) Pokud jde o zachování trvalých travních porostů, Komise zdůraznila, že ukládání uhlíku v půdě po přeměně orné půdy na travní porosty je významně pomalejší než ztráty uhlíku vyplývající z přeměny trvalých travních porostů na ornou půdu. 
Additionally, the 2011 Impact Assessment presented only a partial demonstration of the effectiveness of the greening practices proposed, focusing primarily on aspects of climate change mitigation: (a) Regarding maintenance of permanent grassland, the Commission emphasised that carbon sequestration in the soil after arable land is converted to grassland is significantly slower than the carbon loss resulting from converting permanent grassland to arable land.
Na tomto základě Komise obhajovala ochranu zásob uhlíku formou povinné ochrany stávajících trvalých travních porostů na úrovni zemědělského podniku spíše než systém založený na sledování poměru na regionální nebo národní úrovni. b) Pokud jde o navrhované opatření vynětí půdy z produkce v rámci ekologického hospodářství / plochy využívané v ekologickém zájmu, kromě diskuse o jeho částečně pozitivním a částečně negativním očekávaném dopadu z hlediska zmírňování změny klimatu nenabídlo posouzení dopadů jasný doklad environmentální účinnosti tohoto opatření, zejména z hlediska biologické rozmanitosti. c) A v neposlední řadě posouzení dopadů předložilo vědecké důkazy o pozitivních účincích střídání plodin, zvláště z hlediska zvyšování organické hmoty v půdě, včetně uhlíku. 20 
On that basis, the Commission advocated the protection of carbon stock by means of compulsory preservation of existing permanent grassland at farm level rather than for a system based on ratio monitoring at regional or national level; (b) In relation to the proposed ecological set-aside / EFA measure, apart from discussing its partly positive and partly negative expected impact in terms of climate change 20 mitigation, the Impact Assessment did not offer a clear demonstration of this measure’s environmental effectiveness, in particular for biodiversity; (c) Finally, the Impact Assessment presented scientific evidence for the positive effects of crop rotation, especially in terms of increasing soil organic matter, including carbon.
21 Z důvodu praktických aspektů však Komise navrhla nahradit střídání plodin diverzifikací plodin (viz bod 41). 
However, due to practical considerations, the Commission proposed replacing crop rotation with crop diversification (see paragraph 41).
Stručně řečeno, dva normotvůrci EU (Evropský parlament a Rada) obdrželi návrh důležité reformy přímých plateb SZP s omezenými informacemi o výsledcích, které lze od nových opatření očekávat. 
In short, the two EU co-legislators (the European Parliament and the Council) received a proposal for an important reform of CAP direct payments with limited information on what the new measures could be expected to achieve.
Sdílíme názor, který byl vyjádřen ve zprávě analyzující legislativní proces týkající se ekologizace25, podle kterého „v důsledku toho, že Komise na počátku procesu jasně nepopsala environmentální přínosy, které má ekologizace přinést, bylo pro Komisi a ostatní subjekty obtížné objasnit rozsah, v němž byla následná oslabení textu významná pro zajištění výstupů“. 
We share the view, expressed in a paper analysing the legislative process for greening25 that “the lack of a clear description from the Commission early in the process of the environmental benefits to be delivered by greening made it difficult for the Commission and others to clarify the extent to which successive dilutions of the text mattered for the delivery of outcomes”.
Následné změny, většinou iniciované dvěma spolunormotvůrci, nedoprovázelo žádné vědecké zdůvodnění, které by prokazovalo jejich environmentální účinnost – byly zaměřeny hlavně na snižování úsilí vyžadovaného od zemědělců. 
The subsequent changes, mostly initiated by the two co-legislators, were not accompanied by any scientific justification demonstrating their environmental effectiveness – their main focus was on reducing the effort required from farmers.
Rozpočtový příděl prostředků na ekologizaci se však nezměnil, neboť vycházel z politického rozhodnutí, a nikoli z realizace cílů této politiky v oblasti životního prostředí a klimatu 22. 
However, the budget allocation for greening did not change, because it was based on a political decision and not on the policy’s delivery of environmental and climate-related objectives 22.
Vyhrazení 30 % celkového rozpočtu pro všechny přímé platby v rámci SZP na ekologizaci bylo klíčovým prvkem nejen poslední reformy SZP, ale víceletého finančního rámce 2014– 2020. 
Earmarking 30 % of the total budget for all CAP direct payments to greening was a key element not just of the most recent CAP reform, but also of the 2014-2020 multiannual financial framework.
Právě v tomto širším kontextu Komise v roce 2011 poprvé předložila uvedené rozpočtové prostředky26, které následně schválila Evropská rada v roce 201327. 
22 forward by the Commission in 201126 and subsequently endorsed by the European Council in 2013 27.
Tyto rozpočtové prostředky zůstaly na téže úrovni (přibližně 12 miliard EUR ročně) během celého legislativního procesu, a to i přes významné změny obsahu politiky týkajícího se ochrany životního prostředí a klimatu, pokud jde o požadavky politiky (které se postupem času staly méně náročné) a rozsah různých výjimek (který vzrostl). 
This budgetary allocation stayed at the same level – around 12 billion euro per year – throughout the whole legislative process, despite significant changes in the policy’s environmental and climate content, in terms of its requirements (which became less demanding with time) and the extent of various exemptions (which increased).
To prokazuje, že rozhodnutí přidělit 30 % přímých plateb SZP na ekologizaci neodráží stupeň ambicí nového 25 26 27 Kaley Hart, The Fate of Green Direct Payments in the CAP Reform Negotiations (Osud ekologických přímých plateb v jednání o reformě SZP), v The Political Economy of the 2014–2020 Common Agricultural Policy: An Imperfect Storm. 
This demonstrates that the decision to allocate 30 % of CAP direct payments to greening does not reflect the new instrument’s degree of ambition in relation to the environment and climate.
Ekologizace v zásadě zůstává opatřením podpory příjmů. 
Greening remains, essentially, an income support measure.
Konkrétně jsme zjistili, že sazba ekologické platby (v průměru přibližně 80 EUR na hektar), nevycházela z nákladů zemědělců na provádění ekologizace28. a) Tyto náklady byly v posouzení dopadů z roku 2011 na základě původně předpokládaných náročnějších požadavků ekologizace odhadnuty v průměru na přibližně 30 EUR na hektar (viz bod 17). b) Podle studie Společného výzkumného střediska29, která modelovala ekonomický dopad stávajících požadavků ekologizace, 71 % všech zemědělců není ekologizací dotčeno vůbec a v souvislosti s jejím prováděním jim nevznikají žádné náklady na dodržování předpisů. 
In particular, we found that the green payment rate (on average, around 80 euro per ha), was not based on the cost to farmers of implementing greening28. (a) This cost was estimated to average around 30 euro per hectare in the 2011 Impact Assessment, based on the more demanding requirements of greening as initially envisaged (see paragraph 17); (b) According to a JRC study29 modelling the economic impact of the current greening requirements, 71 % of all farmers are not affected by greening at all and incur no compliance costs related to its implementation.
Z dotčených 29 % více než dvěma třetinám zemědělců vznikají náklady na dodržování předpisů nižší než 25 EUR na hektar. 
Of the 29 % who are affected, more than two-thirds incur compliance costs below 25 euro per hectare.
U více než 40 % jsou tyto náklady nižší než 10 EUR na hektar. 
For more than 40 % - these costs are below 10 euro per hectare.
V nedávné studii30 Společné výzkumné středisko odhadlo, že zavedení ekologizace ve skutečnosti zvýšilo příjmy zemědělců o přibližně 1 % (zejména v důsledku malého zvýšení cen kvůli 28 29 30 22 Obecně se přímé platby zemědělcům včetně ekologických plateb neřídí logikou náhrady vynaložených nákladů a ušlých příjmů, která platí pro platby v rámci rozvoje venkova. 
However, around 2 % of farmers have costs 26 27 28 29 COM(2011) 500 final of 29.6.2011 “A Budget for Europe 2020”. Conclusions of the European Council of 7/8 February 2013 on the Multiannual Financial Framework (EUCO 37/13). Generally, direct payments to farmers, including greening, are not subject to the logic of compensating costs incurred and income foregone, which applies to rural development payments.
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP) (Ekonomické dopady ekologizace SZP: použití unijního modelu jednotlivého zemědělského podniku při analýze SZP), European Review of Agricultural Economics, bude vydáno, 2017. 
Louhichi, K., Ciaian, P., Espinosa, M., Perni, A., Gomez y Paloma, S., ‘Economic Impacts of CAP greening: An application of an EU-wide Individual Farm Model for CAP analysis (IFM-CAP)’, European Review of Agricultural Economics, Forthcoming, 2017.
23 zmiňuje podbod 24 písm. b), odhadují dopad ekologizace na příjmy zemědělců na - 1 %31. 
Preliminary results of the draft report mentioned in sub-paragraph 24(b), estimate the impact of greening on farmers’ income at -1 %31.
Rozpočet ekologizace nevychází z odhadu ekonomické hodnoty očekávaných environmentálních a klimatických přínosů. 
The budget for greening is not based on an estimate of the economic value of the expected environmental and climate benefits.
Určité souvislosti nabízejí tato fakta: a) Vycházet při návrhu politiky z ocenění očekávaných veřejných statků je správný postup. 
The facts below offer some context: (a) Basing policy design on a valuation of the expected public goods is good practice.
Nejvýznamnější pokus o vývoj metodik pro oceňování ekosystémů a biologické rozmanitosti se uskutečnil v rámci projektu TEEB32. b) EU již dříve provedla ocenění určitých environmentálních otázek: například v posouzení dopadů33 pro tematickou strategii EU pro ochranu půdy z roku 2006 byly náklady na snížení obsahu organické hmoty v půdě odhadnuty na 3,4 až 5,6 miliardy EUR ročně (včetně nákladů na místě i externích nákladů). c) Na základě své metaanalýzy vědecké literatury Společné výzkumné středisko odhadlo hodnotu zemědělské krajiny EU na 134 až 201 EUR na hektar a celkovou hodnotu zemědělské krajiny EU na 24,5 až 36,6 miliardy EUR ročně34. d) Převod environmentálních přínosů na peněžní vyjádření přináší značné problémy. 
The most significant attempt at developing methodologies for valuing ecosystems and biodiversity has been made in the TEEB32 project; (b) The EU has previously put a value on certain environmental issues: for example, in the Impact Assessment33 for the 2006 EU Thematic Strategy for Soil Protection, the cost of decline in organic matter in soil was estimated at between 3.4-and 5.6 billion euro per year (including both on-site and off-site costs); 30 31 32 33 SEC(2006) 620.
Předběžné výsledky návrhu zprávy, kterou Rozdíl mezi těmito dvěma studiemi, pokud jde o účinek ekologizace SZP na příjmy, vyplývá z rozdílů použitých modelů. 
The difference in the income effect of CAP greening between the two studies is due to the differences in the applied models.
První studie používá tržní model (CAPRI), který zohledňuje cenovou odezvu ekologizace, zatímco druhá studie používá model zemědělského hospodářství (IFM-CAP), který cenové účinky politiky nezohledňuje. 
The first study uses a market model (CAPRI), which takes into account price feedback of greening, while the second study uses a farm model (IFM-CAP), which does not take into account the price effects of policy.
TEEB – Ekonomika ekosystémů a biologické rozmanitosti pro národní a mezinárodní tvůrce politik – projekt, který umožnil Program OSN pro životní prostředí a podpořila Evropská komise, jakož i několik evropských vlád. 
TEEB – The Economics of Ecosystems and Biodiversity for National and International Policy Makers – project hosted by the United Nations Environment Programme and supported by the European Commission, as well as several European governments.
Obtížnější je, pokud není žádné takové přímé přiřazení možné, jako v případě zvýšené nebo zachované biologické rozmanitosti. e) V případě ekologizace však žádné ekonomické ocenění environmentálních přínosů nebylo možné, neboť, jak uvádí bod 16, samy očekávané přínosy pro životní prostředí nebyly vyjádřeny pomocí kvantifikovaných cílů. 
It is more difficult where no such direct matching is possible, as in the case of increased or preserved biodiversity; (e) However, in the case of greening any economic valuation of the environmental benefits was impossible because, as mentioned in paragraph 16, the expected environmental benefits themselves had not been expressed in terms of quantified targets.
Ekologizace, jak se v současné době provádí, pravděpodobně nezajistí významné přínosy pro životní prostředí a klima Ekologizace vedla k velmi omezené změně zemědělských postupů... 
Greening as currently implemented is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate Greening has led to very limited change in farming practices ...
Po prvním roce provádění ekologizace Komise předložila zprávu35 o prvotních výstupech této politiky z hlediska zahrnuté zemědělské půdy a zemědělských podniků. 
Following greening’s first year of implementation, the Commission reported35 on the policy’s initial outputs in terms of the farmland and holdings covered.
Obrázek 4 ukazuje, že v roce 2015 se na 24 % zemědělských podniků v EU vztahovala alespoň jedna povinnost v rámci ekologizace. 
Figure 4 shows that, in 2015, 24 % of EU agricultural holdings were affected by at least one greening obligation.
Na tyto podniky však připadá 73 % zemědělské půdy EU36. 
However, these holdings represent as much as 73 % of the EU farmland36 .
V roce 2016 se podíl zemědělské půdy patřící podnikům, na něž se vztahuje alespoň jedna povinnost v rámci ekologizace, zvýšil na 77 %. 
In 2016 the share of farmland belonging to holdings under at least one greening obligation rose to 77 %.
Komise tento údaj považuje za klíčový ukazatel výsledku ekologizace. 
The Commission considers this figure as a key result indicator for greening.
24 35 36 SWD(2016) 218 final ve znění aktualizovaném SWD(2017) 121 final. 
SWD(2016) 218 final, as updated by SWD(2017) 121 final.
Rozdíl mezi podílem podniků a podílem zemědělské půdy je odrazem skutečnosti, že většina výjimek se vztahuje na malé podniky, které, i když je jich hodně, v úhrnu představují plochu omezeného rozsahu. 
This difference between the share of holdings and share of farmland results from the fact that most of the exemptions concern smaller holdings, which, although numerous, collectively represent a limited area.
Kromě toho mnoho nejmenších zemědělských podniků je zcela mimo systém SZP – nežádají o žádnou formu přímé podpory. 
Additionally, many of the smallest holdings are entirely outside the CAP system – they do not claim any form of direct aid.
Obrázek 4 – Ekologické požadavky se týkají menšiny zemědělských podniků v EU, tyto podniky však zahrnují většinu zemědělské půdy v EU zemědělská půda zemědělské podniky 100 % 25 100 % 100 % 86% 73% 67% 24% zemědělská půda v EU 150 Mha 0% Zdroj: EÚD na základě údajů Evropské komise (bez Francie – údaje nebyly předloženy). 
Figure 4 – Greening requirements apply to a minority of EU agricultural holdings, but these holdings cover most of EU farmland farmland holdings 100 % 25 100 % 100 % 86% 73% 67% 24% EU farmland 150 Mha EU farmland under CAP 129 Mha EU farmland on holdings with at least one greening obligation 110 Mha 0% total EU under CAP with greening obligation(s) Source: ECA based on European Commission’s data (without France – data not submitted).
V kapitole 7 naší výroční zprávy za rok 201637 jsme uvedli výsledky své analýzy účinků ekologizace na využívání půdy (z hlediska diverzifikace plodin a ploch využívaných v ekologickém zájmu) po jejím prvním roce. 
In Chapter 7 of our 2016 Annual Report37 we presented the results of our analysis of the effects of greening on land use (in terms of crop diversification and EFAs), following its first year.
Při této analýze jsme vycházeli ze srovnání zemědělských postupů v letech 2014 a 2015 (tj. v posledním roce před zavedením ekologizace a prvním roce jejího provádění)38. 
We based this analysis on a comparison of farming practices in 2014 and 2015 (i.e. the last year before greening was introduced and the first year of its implementation)38.
Výsledky této analýzy uvádí obrázek 5. 
Figure 5 presents the results of this analysis.
vzorku (a u většiny zemědělské půdy39) nevyžadovalo zavedení ekologizace žádnou změnu zemědělských postupů. 
In the case of both crop diversification and EFAs, we found that for most holdings in our sample (and for most farmland39), the introduction of greening did not require any change in farming practices.
Důvodem bylo buď to, že dotčené zemědělské podniky již požadavky ekologizace splnily v roce 2014, nebo to, že byly od požadavků osvobozeny. 
This was either because the holdings concerned already met the greening requirements in 2014 or because they were exempt.
Obrázek 5 – Požadavky ekologizace týkající se diverzifikace plodin a ploch využívaných v ekologickém zájmu vedly ke změně zemědělského postupu u přibližně 2 % zemědělské půdy v EU (odhad EÚD na základě vzorku) 26 Diverzifikace plodin (% z. podniků) EFA (% podniků) Zdroj: EÚD, na základě výsledků auditu. 26% 13% x 15 % ≈ 2 % x 60 % ≈ 1 % průměrný podíl orné půdy se změnou zeměděl s kého postupu v dotčených zemědělských podnicích podíl orné půdy na veškeré zemědělské půdě v EU ODHADOVANÁ celková zemědělská půda v EU dotčená změnami v rámci ekologizace 31% 32% 37 % x 4%≈1,5%x60%≈1% 29. 
Figure 5 – Greening requirements for crop diversification and EFAs led to a change in farming practice on around 2 % of EU farmland (ECA sample-based estimate) 26 Crop diversification (% holdings) 61% 26% 13% x 15% ≈ 2% x 60% ≈ 1% no change - exemptions changes in farming practice becauseof greening average shareof arableland wi th change in farming practiceon all holdings no change - compliant in2014 31% 32% 37% x average shareof arableland with change infarming practiceon hol di ngs affected 4% ≈ 1.5% x 60% ESTIMATED total EU farmland affected by greening changes ≈ 1% EFA (% holdings) Source: ECA, based on audit results.
U těch 39 40 Naše výsledky vyjádřené jako podíl zemědělských podniků ve vzorku nejsou ukazatelem podílů zemědělských podniků na celkové populaci příjemců v rámci ekologizace. 
39 Annual Report figure Our results, expressed as shares of holdings in the sample, are not an indicator of the shares of holdings in the overall population of greening beneficiaries.
Je tomu tak proto, že jsme náš vzorek sestavili pomocí metody výběru vzorku podle peněžních jednotek, což je metodika, která má přinášet výsledky statisticky reprezentativní z hlediska podílů výdajů, nikoli podílů příjemců. 
This is because we drew our sample using monetary unit sampling, a methodology designed to produce results which are statistically representative in terms of shares of expenditure, not shares of beneficiaries.
Naše výsledky však mohou sloužit jako přiměřená aproximace situace z hlediska podílů půdy, neboť přímé platby jsou obecně úměrné ploše zemědělského podniku. 
However, our results can serve as a reasonable approximation of the situation in terms of shares of land, because direct payments are generally proportional to the area of the holding.
K faktorům narušujícím přesnost této aproximace patří odchylky míry podpory na hektar a proměnlivý podíl orné půdy v zemědělských podnicích. 
Factors distorting the precision of this approximation include variations in aid rate per hectare and varying share of arable land on farms.
zemědělských podniků, kde zavedení ekologizace vedlo k pozitivní změně zemědělských postupů, jsme odhadli podíl orné půdy, na níž k takovým změnám došlo. 
For those holdings where the introduction of greening did result in a positive change in farming practice, we estimated the share of arable land on which such changes occurred.
Zjistili jsme, že tento podíl činil přibližně 15 %41 u diverzifikace plodin a přibližně 4 %42 u ploch využívaných v ekologickém zájmu. 
We found this share was around 15 %41 for crop diversification and around 4 %42 for EFAs.
Při zohlednění zemědělských podniků, u nichž nebyla vyžadována vůbec žádná změna zemědělských postupů, jakož i skutečnosti, že orná půda tvoří přibližně 60 %43 veškeré zemědělské půdy v EU, to znamená, že po zavedení ekologizace přibližně 1 % zemědělské půdy v EU vyžadovalo větší diverzifikaci plodin a přibližně 1 % vyžadovalo nové plochy využívané v ekologickém zájmu. 
Taking into account the holdings on which no change of farming practices was required at all, as well as the fact that arable land makes up around 60 %43 of all farmland in the EU, this means that around 1 % of EU farmland required more crop diversification, and around 1 % required new EFAs following the introduction of greening.
Naše odhady se velmi blíží odhadům, které vypracovalo Společné výzkumné středisko. 
Our estimates are very close to those produced by the JRC.
Na základě pokročilého agro-ekonomického modelování výzkumní pracovníci Komise odhadují44, že celkem 4,5 % zemědělské půdy v EU vyžadovalo v důsledku nových ekologických požadavků přerozdělení (tj. změnu zemědělských postupů), včetně 1,8 % 41 42 43 44 U diverzifikace plodin byl maximální podíl orné půdy, na níž možná bude nutná změna zemědělských postupů, omezen na 25 % (kde zemědělec, který pěstoval jedinou plodinu, v roce 2015 diverzifikoval, aby splnil ekologizací daný strop 75 % pro hlavní plodinu). 
Based on advanced agri-economic modelling, the Commission’s researchers estimate44 that in total 4.5 % of EU farmland required reallocation (i.e. change of farming practice) due to new greening 40 41 42 43 44 For crop diversification, the maximum share of arable land on which farming practice may have had to change was limited to 25 % (where a farmer growing a single crop diversified in 2015 to comply with the 75 % greening ceiling on the main crop).