natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Odpovědi Komise 102 65 Diskuse o definici finanční páky mezi Účetním dvorem a Komisí probíhá od roku 2010. 
Reply of the Commission 102 65 Discussions on the definition of leverage between the Court and the Commission have been ongoing since 2010.
Jak je uvedeno v odpovědi Komise k bodu 64, definice finanční páky vychází z finančního nařízení a zajišťuje jednotné vykazování ze strany členských států. 
As mentioned in the Commission reply to paragraph 64, the definition of leverage derives from the financial regulation and ensures a consistent reporting from the Member States.
Komise se domnívá, že výklad pojmu pákový efekt Účetního dvora se odchyluje od definice uvedené v článku 223 prováděcích pravidel k finančnímu nařízení EU: „[... podíl] objemu financování poskytnutého způsobilým konečným příjemcům a výše příspěvku Unie“. 
The Commission considers that the Court’s interpretation of the leverage effect is diverging from the definition in Article 223 of the rules of application to the EU financial regulation (RAP) as ‘the amount of finance to eligible final recipients divided by the amount of the Union contribution’.
To znamená, že pákový efekt by měl být vnímán jako poměr finančních prostředků Unie vyčleněných na finanční nástroj (vstup) a (celkové) výše finančních prostředků poskytnutých způsobilým konečným příjemcům (výstup). 
This means that the leverage should be seen as the ratio between the Union financial resources allocated to a financial instrument (input) and the (total) amount of finance provided to eligible final recipients (output).
Tento výklad ve skutečnosti umožňuje srovnatelné posouzení pákového efektu u finančních nástrojů a grantů. 
Such an interpretation guarantees in fact a comparable treatment of the leverage effect between financial instruments and grants.
U nástrojů sdíleného řízení bude Komise na základě zpráv předkládaných členskými státy schopna rozlišit mezi pákovým efektem soukromých a vnitrostátních veřejných příspěvků v rámci operačního programu a/nebo dodatečných soukromých nebo veřejných kapitálových příspěvků. 
For shared management instruments, the reporting by the Member States will enable the Commission to distinguish between the leverage of private and national public contributions under the OP and/or of additional private or public capital contributions.
Spolufinancování nemusí nutně znamenat pouze veřejné financování. 
Co-financing does not necessarily constitute public funding only.
Prioritní osa může být založena na způsobilých výdajích z veřejných zdrojů nebo celkových způsobilých výdajích (které zahrnují veřejné i soukromé výdaje). 
Priority axis can be on eligible public expenditure or eligible total expenditure (including public and private expenditure).
Většina os vytvořených na podporu malých a středních podniků a soukromého sektoru obecně je založena na celkových výdajích (viz článek 120 nařízení o společných ustanoveních). 
The majority of the axis created to support SMEs and the private sector in general) are on total expenditure (see Article 120 of the common provisions regulation).
Vzhledem k tomu, že evropské strukturální a investiční fondy (ESI fondy) jsou vždy prováděny prostřednictvím operačních programů, které jsou spolufinancovány z veřejných a/nebo soukromých zdrojů (zatímco finanční nástroje prováděné v rámci jiných oblastí politiky nevyžadují tuto formu spolufinancování na úrovni programu), nebylo by případné domnívat se, že toto spolufinancování by nemělo být považováno za prostředky finanční páky pro finanční nástroje prováděné prostřednictvím ESI fondů. 
Because the European Structural and Investment (ESI) funds are implemented always through operational programmes which are co-financed with public and/or private resources (whereas financial instruments implemented under other policy areas do not require such co-financing at programme level), it would be inappropriate to consider that such co-financing should not count as leverage resources for financial instruments implemented through ESI funds.
67 Komise zdůrazňuje, že zprávy členských států za období 2014–2020 mimo jiné umožní Komisi poskytovat informace o pákovém efektu finančních nástrojů, které budou zohledňovat požadavky na spolufinancování, tedy skutečnost, že vnitrostátní spolufinancování může být tvořeno veřejnými a/nebo soukromými výdaji. 
67 The Commission underlines that Member States’ reports in the 2014-2020 period will, among others, enable the Commission to provide information on the leverage effect of financial instruments, which takes into account the co-financing requirements, i.e. the fact that the national co-financing can consist of public and/or private expenditure.
68 Komise zřídila horizontální pracovní skupinu, která vytváří pokyny k výkladu pravidel stávajícího finančního nařízení v souvislosti s prováděním finančních nástrojů v období 2014–2020, včetně pákového efektu. 
68 The Commission has set up a horizontal taskforce providing guidance on the interpretation of the rules of the current financial regulation with regard to the implementation of 2014-2020 financial instruments, including on leverage.
Komise také odkazuje na odpovědi k bodům 69 a 73. 
The Commission also refers to its replies to paragraphs 69 and 73.
Odpovědi Komise 103 69 Stávající finanční nařízení a jeho prováděcí pravidla vyžadují, aby byly zprávy o aktivačním účinku podávány na základě jednotného přístupu. 
Reply of the Commission 103 69 The current financial regulation and its rules of application require an unified approach to reporting on leverage.
Komise přijala opatření k doladění metodiky pro výpočet pákového efektu, jak je uvedeno v odpovědi k bodu 68. 
The Commission took steps to fine tune the methodology for leverage calculation as indicated in the reply to paragraph 68.
Vzhledem k tomu, že ustanovení týkající se finančních nástrojů vstoupila v platnost v lednu 2014, revidovaný přístup se použije až na finanční nástroje v období 2014–2020. 
As the provisions applying to financial instruments entered into force in January 2014, the revised approach is applied only to 2014-2020 financial instruments.
Kromě toho je třeba konstatovat, že rozsah těchto nástrojů není zdaleka stejnorodý, což vysvětluje některé rozdíly v použité metodice. 
Moreover, it needs to be noted that the scope of these instruments is far from homogeneous, which explains some differences in the applied methodology.
Tyto rozdíly by proto neměly být systematicky vnímány jako nesrovnalosti. 
These differences should therefore not be systematically seen as inconsistencies.
70 Komise souhlasí s tím, že odlišné metodiky přizpůsobené různým nástrojům je třeba vyjasnit, a konstatuje, že v tomto ohledu už probíhají určité snahy. 
70 The Commission agrees that different methodologies adapted to the different instruments should be clarified and notes that efforts have already been made in this respect.
V červnu roku 2015 Komise zpřesnila metodiku pro výpočet pákového efektu tak, aby soudržným a harmonizovaným způsobem zajistila soulad s platnými požadavky na pákový efekt ve finančním nařízení a v prováděcích pravidlech. 
In June 2015, the Commission refined the methodology for leverage calculation in order to comply, in a consistent and harmonised way, with the applicable requirements on the leverage effect in the financial regulation and the rules of application.
Tato metodika zahrnuje finanční nástroje na úrovni EU ve stávajícím programovém období (2014–2020). 
The methodology covers EU-level financial instruments of the current programming period (2014-2020).
Podle výše uvedené metodiky by mělo množství finančních prostředků pro způsobilé konečné příjemce odpovídat objemu finančních prostředků poskytnutých způsobilým konečným příjemcům finančním nástrojem prostřednictvím jeho řetězce financování, včetně části příspěvku Unie. 
According to the aforementioned methodology, the amount of finance to eligible final recipients should correspond to the volume of finance provided to eligible final recipients by a financial instrument through its financing chain, including the part of the Union Contribution.
Kromě toho lze také zohlednit finanční prostředky poskytnuté mimo rámec řetězce financování finančního nástroje, pokud existuje zřejmá souvislost s financováním poskytovaným prostřednictvím řetězce financování finančního nástroje. 
Moreover, finance provided outside the financing chain of a financial instrument can also be taken into account provided there is a clear link with the financing provided through the financing chain of the financial instrument.
V souladu s uvedenými zásadami se v případě financování infrastruktury pro účely výpočtu objemu finančních prostředků na projekt zohledňují veškeré zdroje finančních prostředků – kapitálové investice, půjčky i granty. 
In line with the above, in infrastructure financing, all sources of finance — equity investment, loans and grants — are to be taken into account for the calculation of the amount of finance to the project.
V tomto kontextu zajišťuje financování transakce z rozpočtu EU vysoký stupeň jistoty a dosažitelnosti výsledku transakce jako celku, což v důsledku vede k mobilizaci vyššího objemu finančních prostředků. 
In this context, the EU budget intervention in the financing of a transaction ensures a high degree of certainty and deliverability of the transaction as a whole, which triggers as an effect a higher volume of finance mobilised.
Ve vykazovaném období od roku 2015 Komise zajistí větší jednotnost metodiky pro výpočet pákového efektu v rámci jednotlivých nástrojů a typů produktů. 
For the reporting period starting from 2015 the Commission will ensure an improved consistency in the methodology for leverage calculation across instruments and product types.
Viz také odpovědi Komise k bodům 69 a 73. 
See also Commission’s replies to paragraphs 69 and 73.
Odpovědi Komise 104 Rámeček 7 Komise konstatuje, že metodika OECD se týká způsobu měření objemu mobilizovaných prostředků ze zdrojů v soukromém sektoru v rámci oficiálního rozvojového financování. 
Reply of the Commission 104 Box 7 The Commission notes that the OECD methodology concerns the measurements of amount mobilised from the private sector by official development finance.
Komise se domnívá, že příčinnou souvislost mezi příspěvkem z rozpočtu EU a množstvím finančních prostředků, které byly díky nim mobilizovány, je možné posuzovat pouze individuálně. 
The Commission considers that the causality between the EU budget contribution and the amount of finance that was mobilised as a result can be assessed only on a case by case basis.
I omezené příspěvky na projekty ze strany EU a EIB mohou mít kladný dopad: — získání dalšího financování ze soukromých prostředků alespoň ve výši prioritní půjčky EIB (v případě všech projektů zaručených nástrojem LGTT, kde je půjčka EIB rovna výši půjček z jiných bank), — možnost vstoupit do provedení finanční závěrky dohod soukromých finančních institucí nebo vnitrostátních rozvojových bank díky uznávané úloze EIB jakožto finanční instituce AAA; — zapojení veřejných orgánů s EIB do projektů s dlouhodobou splatností, které by jinak nebylo možné financovat výhradně v regionálním nebo i vnitrostátním kontextu kvůli kratším požadavkům soukromých investorů na kratší návratnost investic. 
Even limited EU and EIB contributions to projects can have positive impacts: — Attracting additional private financing at least for the same amount as EIB senior lending (this is the case for all LGTT guaranteed projects, where the EIB lending has been equal to other banks’ lending); — Providing a stepping-in into the financial close of private financing institutions, or national development banks, due to the recognised role of the EIB as AAA financing institution; — Public authorities engaging in long term maturities with EIB for projects, which could not otherwise be financed solely in the regional/ even national context due to shorter term return on investment requirements of the private investors.
Vzhledem k uvedeným důvodům se Komise domnívá, že společné finanční příspěvky EK a EIB, jakož i úloha EIB jako institucionální banky vedou k přijímání rozhodnutí vnitrostátních/regionálních orgánů o zadávání projektů v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru, u nichž je část financování poskytována na dlouhodobém základě z vnitrostátních rozpočtů společně s dlouhodobým zapojením EU a EIB, které by soukromé instituce nebyly schopny samy o sobě provést. Metodika pro výpočet multiplikátoru byla v koncepci Evropského fondu pro strategické investice (EFSI) zpřesněna. 
Given the arguments above, the Commission considers that the joint EC-EIB financial contributions, as well as the EIB’s role as institutional bank, do trigger the decisions of the national/ regional authorities in procuring public private partnerships projects, where part of the financing is provided on the long-term basis from the national budgets, along the EU-EIB engagement on the long term basis, which the solely private institutions would be unable to undertake.
Za tímto účelem byly investiční náklady projektu upraveny tak, aby vylučovaly financování grantů EU, finančních nástrojů EU nebo grantů / finančních nástrojů ESI fondů (včetně souvisejícího vnitrostátního veřejného spolufinancování ze strany řídicích orgánů), které jsou používány ke spolufinancování navrhovaných projektů. 
To this effect, Project Investment Costs have been adjusted to exclude all EU grant financing, EU financial instruments or ESIF grants/financial instruments (including related national public co-financing from Managing Authorities) which are used to co-finance the proposed project.
Společná odpověď Komise k bodům 71 a 72 Rámec pro provádění ESI fondů poskytuje nařízení o společných ustanoveních. 
Common Commission reply to paragraphs 71 and 72 The common provisions regulation provides the framework for the implementation of ESIF.
Další právní rámce, jako například směrnice v oblasti zadávání veřejných zakázek nebo pravidla státní podpory, platí rovněž, aniž by bylo třeba je v nařízení o společných ustanoveních opakovat. 
Other legal frameworks such as Procurement Directives or State aid rules apply as well without the need to repeat them in the common provisions regulation.
Finanční nařízení platí stejným způsobem, zejména jeho zvláštních předpisy vztahující se na sdílené řízení. 
The financial regulation also applies in the same way, in particular its special provisions applicable to shared management.
V dubnu 2016 vydala Komise pokyny k vykazování, které se týkají výpočtu pákového efektu a mají za cíl nabídnout členským státům soudržnou metodiku. 
In April 2016, the Commission issued a guidance note on reporting, which covers leverage calculation in order to give to Member States a consistent methodology.
Tím se zajistí spolehlivé a srovnatelné údaje týkající se předpokládaného a dosaženého pákového efektu. 
This will ensure robust and comparable data with respect to the expected and achieved leverage effect.
U nástrojů sdíleného řízení umožní vykazování na úrovni členských států Komisi rovněž poskytovat informace o pákovém efektu finančních nástrojů, které budou zohledňovat požadavky na spolufinancování, jež může být tvořeno veřejnými a/nebo soukromými výdaji. 
For shared management instruments, the reporting by the Member States will also enable the Commission to provide information on the leverage effect of financial instruments, which takes into account the co-financing requirements which may consist of public and/or private expenditure.
Odpovědi Komise 105 73 Komise se domnívá, že na cíl získání soukromého kapitálu by neměl být kladen nadměrný důraz, a to zejména v odvětvích, kde dochází k výrazným selháním trhu. 
Reply of the Commission 105 73 The Commission considers that the goal of attracting private capital should not be overemphasised in particular for sectors exposed to major market failures.
U centrálně řízených nástrojů i nástrojů sdíleného řízení mohou být stejně důležité i jiné cíle (např. zajištění investic na určitém vznikajícím trhu se značnou přidanou hodnotou pro EU v době hospodářské recese; podpora růstu, zaměstnanosti a konkurenceschopnosti ve všech členských státech a jejich regionech atd.). 
For both centrally managed and shared management instruments, other goals may be equally important (e.g. establishing investment in a given nascent market with strong EU value added at a time of economic recession; supporting growth, jobs and competitiveness in all Member States and their regions, etc.).
Měření faktoru úspěchu finančních nástrojů je proto širší než pouhé měření míry, v níž se podařilo přilákat soukromé investice. 
Therefore the measurement of the success factor of financial instruments goes beyond the extent of private funds attracted.
Komise zdůrazňuje, že soukromé financování je dalším zákonným požadavkem na sdílené řízení vyplývajícím z právního rámce v oblasti státní podpory. 
The Commission underlines that private funding is an additional legal requirement for shared management stemming from the State aid legal framework.
Společná odpověď Komise k bodům 74 až 76 Komise zdůrazňuje, že skutečnost, že strany mohou mít různé cíle, posílí kvalitu projektů a umožní přístup k širšímu spektru finančních nástrojů pro provádění politik i zapojení a know-how soukromého sektoru. 
Common Commission reply to paragraphs 74 to 76 The Commission points out that the fact that the parties may have different goals will reinforce the quality of the projects and will allow for access to a wider spectrum of financial tools for policy delivery and private sector involvement and expertise.
Domnívá se, že podpora EU poskytovaná prostřednictvím profesionálních a ověřených mechanismů posílí systém řízení a provádění ESI fondů. 
It believes that EU support delivered through professional and experienced mechanisms will strengthen the governance and delivery system of ESIF.
V případě finančních nástrojů se sdíleným řízením musí preferenční zacházení se soukromými investory nebo veřejnými investory vyvíjejícími činnost podle zásady investora v podmínkách tržního hospodářství, jakož i veškeré režimy sdílení rizik splňovat pravidla státní podpory podle nařízení pro období 2007–2013 a omezovat se na minimum nutné k přilákání takových investorů. 
For ‘shared management’ financial instruments, the preferential treatment of the private investors or public investors operating under the market economy principle, as well as any risk-sharing arrangements, have to comply with State aid rules as provided for in the regulations for 2007-13 and is limited to the minimum necessary to attract those investors.
Navíc, jak je stanoveno v článku 6 nařízení v přenesené pravomoci (EU) č. 480/2014, preferenční odměňování soukromých investorů nebo veřejných investorů působících podle zásady tržního hospodářství, jak je uvedeno v čl. 
In addition, as provided for in the Article 6 of Delegated Regulation (EU) No 480/2014 the preferential remuneration of private investors or public investors operating under the market economy principle, as referred to in Articles 37(2)(c) and 44(1)(b) CPR, is proportionate to the risks taken by these investors and limited to the minimum necessary to attract such investors, which shall be ensured through contractual terms and conditions and procedural safeguards.
77 Komise je přesvědčena, že právní základ by měl obsahovat obecné podmínky vztahující se k mechanismům sdílení rizik a výnosů s cílem poskytovat dostatečnou flexibilitu tak, aby podrobná ujednání mohla být schválena v rámci konkrétních pověřovacích dohod mezi Komisí a pověřenými subjekty (viz odpověď Komise k rámečku 9). 
77 The Commission believes that the legal basis should contain general terms in relation to the risk and revenue sharing mechanisms, in order to give sufficient flexibility for the detailed arrangements to be agreed upon in the specific Delegation Agreements between the Commission and the entrusted entities (see Commission reply to Box 9).
Rámeček 9 pátý pododstavec Komise se domnívá, že výše odměny, kterou je oprávněna přijmout za portfolio LGTT/PBI, je přiměřená přijatým rizikům. Navíc po vyčerpání tranše PFLP nese zbývající rizika v plné míře EIB. 
Box 9 Fifth alinea: The Commission considers that the level of remuneration that the Commission is entitled to receive for the LGTT/PBI portfolio is commensurate with the risk taken. Moreover following the depletion of the PFLP the remaining risk is fully borne by the EIB.
Rámeček 9 šestý pododstavec Pracovní dokument útvarů ze dne 19. října 2011 byl informativní dokument, který mapoval možnou podobu bezpre-cedentního vysoce inovačního systému. 
Sixth alinea: The Staff Working Paper dated 19 October 2011 was an exploratory document, charting the contours of a highly innovative scheme without any precedent.
Společní normotvůrci byli v rámci legislativního postupu informováni o vývoji podrobností tohoto systému, který vyvolaly další výpočty a analýzy rizik provedené Komisí a EIB. 
Under the legislative procedure, the co-legislators were made aware of the evolution of the detailed scheme, which was triggered by further calculations and risk analysis by the Commission and the EIB.
V každém případě rozdělení tranše nesoucí ztrátu jako první v poměru 95 % / 5 % bylo v pracovním dokumentu útvarů jasně uvedeno – tento parametr sdílení rizik se nikdy nezměnil. 
In any case, the 95%/5% split of the First Loss Piece was clearly indicated in the Staff Working Paper — this risk-sharing parameter never changed.
Odpovědi Komise 106 Společná odpověď Komise k bodu 78 a rámečku 10 Komise je přesvědčena, že rozdělení rizika v rámci zkoumaných centrálně řízených nástrojů je odůvodněno zejména potřebou pomoci překonat nechuť soukromého sektoru investovat do určitých oblastí. 
Reply of the Commission 106 Common Commission reply to paragraph 78 and Box 10 The Commission believes that the risk allocation under the examined centrally managed instruments is justified in particular to help overcoming the reluctance of the private sector to invest in certain areas.
Tranše nesoucí ztrátu jako první by měly být řádně odůvodněné a musí se uplatňovat s jistými výhradami, které zohledňují zejména odvětví a trh, kde daný nástroj působí, jež však mohou současně odůvodnit přijetí tohoto rizika. 
First loss pieces should be duly justified and certain caveats have to apply taking into account in particular the sector and market in which the instrument operates, which may in turn justify such risk taking.
Pokud jde o fond EEEF, vzhledem k potížím se stimulací investic na nerozvinutém, roztříštěném, malém a kapitálově náročném trhu s energetickou účinností mohou být ke stimulaci investic nutná další opatření v oblasti rozdělení rizik nebo jiná opatření. 
As regards EEEF, given the difficulties in stimulating investment in the embryonic, fragmented, small scale, capital intensive energy efficiency market, further risk bearing or other measures may be necessary to stimulate investment.
79 Použití daňového rozhodnutí v odvětví fondů v Lucembursku je obvyklou a nezbytnou praxí, zejména u fondu SICAV, jejímž cílem je snížit nejistotu investorů tím, že vyjasní přeshraniční zdanění investic. 
79 The use of tax ruling in the Fund industry in Luxembourg is usual and necessary, in particular for a SICAV, to reduce the uncertainty faced by investors by providing clarity on the cross-borders investment taxations.
Pro tyto fondy se vydává daňové rozhodnutí pouze na základě tržního prostředí, ve kterém působí, a není vázáno na skutečnost, že určitý finanční nástroj je prováděn prostřednictvím struktury SICAV. 
Such funds obtain tax rulings only because of the market environment in which they operate and it is not linked to the fact that a financial instrument is implemented through a SICAV structure.
80 Komise konstatuje, že žádná z uvedených šetření nejsou spojena s fondem SICAV. 
80 The Commission notes that none of the investigations referred to are linked to a SICAV.