natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pět operačních programů, které jsme kontrolovali, vyjádřilo dílčí cíle pro opatření energetické účinnosti z hlediska počtu domácností s lepším energetickým hodnocením. 84 S výjimkou Litvy se Komise rozhodla přidělit výkonnostní rezervu na opatření v oblasti energetické účinnosti na základě výdajů a výstupů, nikoliv úspory energie v obytných budovách ani nákladové efektivnosti investic. 
The five operational programmes we examined expressed the milestones for energy efficiency measures in terms of expenditure and number of households with improved energy rating. 84 Except for Lithuania, the Commission decided whether or not to allocate the performance reserve for energy efficiency measures based on spending and outputs, not on energy saved in residential buildings or on the cost-effectiveness of the investments.
85 V Irsku nejsou ukazatele „počet domácností s lepším energetickým hodnocením“ a „celková výše způsobilých výdajů“, které byly Komisi vykázány, spolehlivé. 
85 In Ireland, the reported indicators “number of households with improved energy consumption classification” and “total amount of eligible expenditure” reported to the Commission are not reliable.
Na základě našeho auditu a zjištění Komise irské orgány uvedly, že u 52 % domácností renovovaných v rámci programu „Lepší energie, teplejší domovy“ v roce 2017 se energetické hodnocení nezvýšilo. 
Following our audit and Commission observations, the Irish authorities reported that energy ratings did not improve for 52 % of households renovated by the Better Energy Warmer Home Schemes in 2017.
V současné době přezkoumávají renovační projekty domácností z let 2014, 2015, 2016 a 2018, aby zjistily, v kolika případech nedošlo v energetickém hodnocení ke zlepšení. 
The Irish authorities are currently reviewing the projects for households renovated in 2014, 2015, 2016 and 2018 to verify how many did not have their energy rating improved.
86 V případě Litvy Komise v srpnu 2019 na základě vnitrostátní auditní zprávy dospěla k závěru, že v kvalitě a spolehlivosti celého systému monitorování údajů o společných a specifických ukazatelích existují výrazné nedostatky. 
86 For Lithuania, in August 2019 the Commission, based on a national system audit report, considered that there was a serious deficiency in the quality and reliability of the whole monitoring system and the data on common and specific indicators.
Nešlo pouze 41 Zvláštní zpráva č. 15/2017 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=43174), stanovisko č. 6/2018 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=47745), informační dokument „Zajišťování výkonnosti v politice soudržnosti“ (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50385). 
Therefore, the Commission has not yet 41 Special report 15/2017 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=43174), opinion 6/2018 (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=47745), briefing paper “Delivering performance in Cohesion” (https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=50385).
Komise proto zatím nepřidělila výkonnostní rezervu žádnému z opatření v rámci litevského operačního programu. 
40 allocated the performance reserve to any of the measures in the Lithuania’s operational programme.
41 Závěry a doporučení 87 Prověřovali jsme pět operačních programů v Bulharsku, Česku, Irsku, Itálii (Apulii) a Litvě, které vyčlenily přibližně 2,9 miliardy EUR ze svého rozpočtu z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti určeného na tuto oblast. 
41 Conclusions and recommendations 87 We examined five operational programmes in Bulgaria, Czechia, Ireland, Italy (Puglia), Lithuania, which allocated some €2.9 billion of their European Regional Development Fund and Cohesion Fund budget in this field.
Posuzovali jsme, zda byly tyto prostředky využity nákladově efektivním způsobem a zda Komise a členské státy realizovaly naše doporučení ze zvláštní zprávy č. 21/2012 o energetické účinnosti veřejných budov. 
We assessed whether this budget was used cost-effectively and whether the Commission and Member States had applied our recommendations from special report 21/2012 on energy efficiency in public buildings.
88 Ve své předchozí zprávě jsme dospěli k závěru, že nákladová efektivnost není u výdajů EU na energetickou účinnost rozhodujícím kritériem. 
88 As in our previous report, we conclude that cost-effectiveness does not guide EU spending on energy efficiency in buildings.
Navzdory lepším pokynům Komise jsme zjistili přetrvávající nedostatky, a to zejména ve výběru projektů. 
Despite improved guidance from the Commission, we found persisting weaknesses, especially in project selection.
Financované projekty ještě pořád nejsou zaměřeny na dosažení největších potenciálních úspor energie v porovnání s investovanými částkami. 
The funded investments are still not focused on achieving the greatest potential energy savings for the budget invested.
Pokud by se výběrové postupy více zaměřovaly na nákladovou efektivnost, mohly by vést k vyšším úsporám energie na investované euro. 
Project selection procedures more focused on cost-effectiveness could lead to higher energy savings per euro invested.
89 Vzhledem k tomu, že tyto finanční prostředky se vynakládají v rámci sdíleného řízení, za jejich využití tak, aby se dosáhlo co největšího dopadu, odpovídá Komise spolu s členskými státy. 
89 As these funds are spent under shared management both the Commission and the Member States are responsible for using the funds to achieve the greatest impact.
Nicméně podle názoru Komise je výběr projektů výlučnou odpovědností členských států. 
However, the Commission considers that project selection is the exclusive responsibility of Member States.
S ohledem na zvýšené ambice EU týkající se cílů energetické účinnosti a na výhledové omezování rozpočtů je nákladová efektivnost výdajů důležitější než kdy v minulosti. 
Against a background of increased ambition for the EU energy efficiency targets and a perspective of tightening budgets, ensuring cost-effectiveness of the spending is more important than ever.
90 Zjistili jsme, že potřeby, které členské státy uvedly ve svých národních akčních plánech energetické účinnosti, nebylo možné při přípravě operačních programů na období 2014–2020 z důvodu časových omezení patřičně zohlednit. 
90 We found that the needs identified by the Member States in the National Energy Efficiency Action Plans could not be properly considered when designing the 2014-2020 operational programmes due to timing constraints.
Členské státy měly Komisi předložit do 31. prosince 2019 vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu pro období 2021–2027 a do 10. března 2020 národní dlouhodobé strategie renovací budov. 
For the 2021-2027 period, Member States had to submit the National Energy and Climate Plans by 31 December 2019 and the national Long-Term Renovation Strategies by 10 March 2020 to the Commission.
Tyto strategické dokumenty by měly přijít včas, aby je členské státy mohly zohlednit v programech politiky soudržnosti. 
These strategic documents should arrive in time to be reflected by Member States in Cohesion policy programmes.
91 Pokud jde o posouzení potřeb v samotných operačních programech, zjistili jsme, že: o všech pět operačních programů, které jsme kontrolovali, se zmiňuje o nutnosti zvýšit energetickou účinnost fondu budov, zejména obytných, ale nevyčíslilo možné energetické úspory a příslušné investiční potřeby (body 23–28); 42 
91 As regards the needs assessments of the operational programmes themselves, we found that: o All five operational programmes we examined identified the need to increase the energy efficiency of their building stocks, in particular residential buildings but did not quantify potential energy savings and the corresponding investment needs (paragraphs 23 to 28); 42
o žádný z pěti kontrolovaných operačních programů nepopisoval překážky brzdící investice do energetické účinnosti. 
o None of the five operational programmes examined described the barriers hampering energy efficiency investments.
Litva a Česko však podnikly jisté kroky k odstranění některých z nich (body 29–32); o přestože investice do energetické účinnosti vedou k úsporám nákladů pro vlastníka anebo nájemce budovy, což by odůvodňovalo využití vratných finančních nástrojů, čtyři z pěti operačních programů, které jsme kontrolovali, stále uplatňují jako jediný prostředek financování těchto investic granty. 
However Lithuania and Czechia had taken initiatives to address some barriers (paragraphs 29 to 32); o Despite energy efficiency investments generating a cost-saving stream for the owner and/or tenant of the building, creating the business case for using repayable financial instruments, four out of the five operational programmes we examined are still using grants as the only means to finance these investments.
Pouze v Litvě byl zaveden úspěšný finanční nástroj EU, který poskytuje preferenční úvěry na renovace přibližně 4 000 budov s více bytovými jednotkami (body 33–35); o navzdory tomu, že Komise radí, jak motivovat k rozsáhlým renovacím prostřednictvím vyšší míry podpory na tento typ projektů, tři z pěti navštívených členských států míru podpory nijak neupravovaly a poskytovaly granty ve výši 100 % bez ohledu na očekávané energetické úspory. 
Only Lithuania put in place a successful EU financial instrument, which provided preferential loans to help renovate some 4 000 multi-apartment buildings (paragraphs 33 to 35); o Despite the Commission giving guidance to incentivise deep renovations by providing higher aid rate for deeper renovations, three of the five Member States we visited did not modulate the aid rates and provided 100 % grants regardless of the expected energy savings projects should deliver.
Litva a Česko upravily míru podpory tak, aby zajistily co nejvyšší pákový efekt soukromého financování (body 36–42). 
Lithuania and Czechia modulated the aid rate to maximise the leverage of private funding (paragraphs 36 to 42).
Doporučení 1 – Zlepšení plánování a zacílení investic Před schválením programů, které navrhují vynaložit finanční prostředky z politiky soudržnosti na opatření v oblasti energetické účinnosti, by Komise měla posoudit, zda tyto programy: a) vycházejí z analýz opatření potřebných k zavedení finančních nástrojů nebo tržních mechanismů, jako je uzavírání smluv o energetických službách, a podporují nákladově efektivní využívání grantů financovaných EU u rozsáhlých renovací, které jdou nad rámec minimálních požadavků na energetickou náročnost, s ohledem na konkrétní tržní podmínky; b) jsou v souladu s vnitrostátními plány v oblasti energetiky a klimatu a národními dlouhodobými strategiemi renovací budov; c) definují odhadované úspory energie dosažené díky fondům EU. Časový rámec: včas pro schválení programů na období 2021–2027. 43 
Recommendation 1 – Improving the planning and targeting of investments Before approving programmes that propose to spend Cohesion policy funds on energy efficiency measures the Commission should assess whether these: (a) are based on analysis of the actions needed to put in place financial instruments or market mechanisms, such as energy performance contracting, and promote the cost-effective use of EU funded grants for deep renovations going beyond minimum energy performance requirements taking into account the specific market conditions; (b) are aligned with the National Energy and Climate Plans and the national Long-Term Renovation Strategies; (c) define the estimated energy saving from the use of EU funds; Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes. 43
92 Pokud jde o výběr projektů, zjistili jsme, že: o všech pět navštívených členských států vyžaduje, aby projekty vycházely z energetického auditu a aby k nim bylo předloženo osvědčení o energetické náročnosti budovy před renovací a po ní (body 45–48); o všechny navštívené členské státy s výjimkou Irska vyžadovaly, aby se realizovaly projekty s určitou ambicí, a stanovily proto, jaké minimální hodnocení by budova měla mít po renovaci anebo minimální procentuální podíl energetických úspor, jichž by projekty měly dosáhnout. 
92 As regards the project selection, we found that: o All five Member States visited required projects to be based on an energy audit and to provide a pre-and post-works energy performance certificate of the buildings (paragraphs 45 to 48); o All Member States we visited – except Ireland – required projects of a certain ambition by setting minimum energy ratings buildings should reach after works and/or minimum percentages of energy savings that projects should deliver.
Nebyly však stanoveny žádné nákladové stropy na jednotku ušetřené energie, takže některé projekty byly v poměru k očekávaným úsporám energie příliš nákladné (body 49–58); o s výjimkou Itálie (Apulie) členské státy, které jsme navštívili, rozdělovaly rozpočet mezi projekty podle pořadí obdržení žádostí prostřednictvím otevřené výzvy, což neumožňuje zohlednit relativní náklady a přínosy projektů ani upřednostnit takové, které mají šanci dosáhnout vyšších úspor energie nebo jiných přínosů při nižších nákladech (body 59–64). 
However, there were no ceilings on the cost per unit of energy saved, resulting in projects too costly for the energy they expect to save (paragraphs 49 to 58); o Except for Italy (Puglia), the Member States we visited allocated the budget to projects on a first-come first-served basis through “open call” procedures, which does not allow consideration of the relative cost and benefits of projects nor prioritisation of projects likely to deliver higher energy savings or other benefits at lower costs (paragraphs 59 to 64).
Doporučení 2 – Zlepšit postupy pro výběr projektů Pro období 2021–2027 by se Komise měla ujistit, že řídicí orgány plní požadavky finančního nařízení související se zásadami hospodárnosti, efektivity a účinnosti, a zejména že uplatňují postupy pro výběr projektů, které: — stanoví minimální a maximální hodnoty pro klíčové parametry (množství ušetřené energie, minimální energetické hodnocení, jehož by budova měla po dokončení projektu dosáhnout, čistá současná hodnota, prostá doba návratnosti nebo náklady na jednotku ušetřené energie); — posoudit poměrné náklady a přínosy projektů a vybrat takové, které přinášejí vyšší úspory energie a další přínosy při nižších nákladech. 
Recommendation 2 – Improving project selection procedures For the 2021-2027 period, the Commission should ensure that managing authorities fulfil the requirements of the Financial Regulation in relation to the principles of economy, efficiency and effectiveness, notably by using project selection procedures that: — set minimum and/or maximum thresholds for key parameters (e.g. the quantity of energy to be saved, the minimum energy rating the building should reach after project, the net present value, the simple payback time or the cost per unit of energy saved); — assess the relative costs and benefits of projects and select those delivering higher energy savings and other benefits at lower cost.
Časový rámec: včas pro schválení programů na období 2021–2027. 
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes.
93 Pokud jde o výkonnostní rámec, zjistili jsme, že: o neexistuje žádný ukazatel, který by měřil energii uspořenou investicemi do obytných budov, takže není možné zjistit, nakolik rozpočet EU přispěl k plnění cílů v oblasti energetické účinnosti. 
93 As regards the performance framework, we found that: o There is no indicator measuring energy saved by investments in residential buildings, thus it is not possible to know the EU budget’s contribution to the EU energy efficiency targets.
Chybí také ukazatel, který by měřil ostatní přínosy, jichž by tyto investice měly dosáhnout (body 67–76); 44 
There is also no indicator measuring other benefits these investments should generate (paragraphs 67 to 76); 44
o žádný z ukazatelů používaných v navštívených členských státech neměří nákladovou efektivnost investic do budov, jelikož Komise svůj monitorovací systém pro období 2014–2020 nekoncipovala tak, aby poskytoval informace o nákladech na jednotku ušetřené energie (body 77–79); o všechny navštívené řídicí orgány (s výjimkou Itálie (Apulie)) včas realizovaly opatření, která se vyžadovala v rámci předběžné podmínky pro investice do energetické účinnosti. 
o None of the indicators used in the Member States we visited measures the cost-effectiveness of the investments in buildings as the Commission did not design its 2014-2020 monitoring system to provide information on the cost per unit of energy saved (paragraphs 77 to 79); o All of the managing authorities we visited (except Italy (Puglia)) carried out the actions defined by the ex ante conditionality for energy efficiency investments in good time.
Kritéria pro přidělování prostředků z výkonnostní rezervy však nezajišťovala u výdajů důraz na výsledky, protože Komise ji přidělovala na základě výdajů a výstupů, a nikoliv úspor energie nebo nákladové efektivnosti (body 80–86). 
However, the criteria for allocating the performance reserve did not ensure the result-orientation of the spending, as the Commission allocated it based on spending and outputs, rather than energy saved or cost-effectiveness (paragraphs 80 to 86).
Doporučení 3 – Zajistit, aby byl výkonnostní rámec více orientován na výsledky, a lépe tak monitorovat pokrok v plnění cílů EU v oblasti energetické účinnosti a zlepšit vyvozování odpovědnosti Komise by měla: a) poskytnout informace jak o souhrnných nákladech, tak o množství ušetřené energie nebo jiných výsledcích investic; b) stanovit ukazatele pro sledování nákladové efektivnosti investic; c) využít tyto ukazatele při rozhodování o přidělování prostředků při přezkumu v polovině období 2021–2027. 
Recommendation 3 – Make the performance framework more result-oriented to better monitor the progress toward the EU energy efficiency targets and improve accountability The Commission should: (a) provide information both on the aggregate expenditure and amount of energy saved or other results generated by the investments; (b) define indicators for monitoring the cost-effectiveness of the investments; and (c) use these indicators when making decisions on the allocating resources in the 2021-2027 period mid-term review.
Časový rámec: včas pro schválení programů na období 2021–2027 v případě bodu b) a po schválení všech programů na období 2021–2027 v případě bodu a) a c). 
Timeframe: In time for the approval of the 2021-2027 programmes for (b) and once all the 2021-2027 programmes are approved for (a) and (c).
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Nikolaos MILIONIS, člen Účetního dvora, v Lucemburku dne 30. března 2020. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Nikolaos MILIONIS, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg on 30 March 2020.
Za Účetní dvůr Klaus-Heiner LEHNE předseda 45 
For the Court of Auditors Klaus-Heiner LEHNE President 45
Nákladově efektivní investice: Nejméně nákladná alternativa pro dosažení dané úrovně výkonnosti nebo nejvyšší možná úroveň výkonnosti při dané úrovni nákladů. 
Cost-effective investment: Lowest cost alternative for achieving a given level of performance or the highest level of performance alternative for a given level of cost.
Lze ji také využít i pro srovnání projektů a stanovení priorit alternativních projektů v rámci programu. 
It may also be used for the comparison and prioritisation of alternative projects within a programme.
(Kreith, F., Goswami, Y.D. Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007). 
(Kreith, F., Goswami, Y. D. Handbook of Energy Efficiency and Renewable Energy, Taylor & Francis, Boca Raton, USA, 2007).
Zásada efektivity, která spočívá v co nejlepším poměru mezi použitými prostředky a dosaženými výsledky je jednou z podmínek při vynakládání prostředků EU (viz čl. 33 odst. 1 písm. b) finančního nařízení). 
The principle of efficiency which concerns the best relationship between resources employed, activities undertaken and objectives achieved is a requirement for EU budget spending (see Article 33(1)(b) of the Financial Regulation).
Národní akční plán energetické účinnosti (NAPEE): Strategické nástroje vypracované na úrovni členských států pro účely jejich plánování, koordinace a plnění opatření v oblasti energetické účinnosti ve všech odvětvích. 
National Energy Efficiency Action Plan (NEEAP): Are strategic tools at Member States level for their planning, coordination and implementation of energy efficiency measures in all sectors.
Vymezují odpovědnosti a mohou obsahovat odhad potřeb a rozpočtové alokace. 
They set responsibilities; they might estimate needs and allocate budgets.
Národní akční plány představují závazek, který členské státy musí splnit, ale nemají žádnou přímou vazbu na 47 financování soudržnosti. 
The NEEAPs are an obligation to be fulfilled by the Member States, but they have no direct link to Cohesion Funding.
Neexistuje žádný právní požadavek ani povinnost předkládat zprávy o úsporách energie dosažených prostřednictvím fondů EU ani povinnost využívat fondy EU k financování oblastí uvedených v národních akčních plánech. 
There is no legal requirement or obligation to report on the energy savings achieved through EU Funds, nor an obligation to use EU funds to fund the areas identified in the NEEAPs.
Operační program (OP): Stanoví priority a konkrétní cíle členského státu nebo regionu a jak bude financování (spolufinancování z EU i vnitrostátních veřejných a soukromých zdrojů) z fondů v rámci politiky soudržnosti v daném období (v současnosti 2014–2020) využito k financování projektů. 
Operational programme (OP): Sets out a Member State’s or a region’s priorities and specific objectives and how the funding (EU and national public and private co-financing) from the Cohesion policy funds will be used during a given period (currently 2014-2020) to finance projects.
Během období, k němuž se vztahují, je možné operační programy měnit pouze v případě, že s tím obě strany souhlasí. 
OPs can only be modified during the period covered if both parties agree. 48
Při přípravě operačních programů v programovém období 2014– 2020 musely členské státy posuzovat, zda byly tyto podmínky splněny. 
Partnership agreements (PAs): Are entered into between the European Commission and each Member State for the 2014-2020 programme period.
Výkonnostní rezerva: Připadá na ni 6 % zdrojů přidělených EFRR a FS v rámci cíle „investice pro růst a zaměstnanost“. 
Performance reserve: Accounts for 6 % of resources allocated to the ERDF and CF under the Investment for Growth and Jobs goal.
Tyto prostředky jsou zahrnuty do programů, ale definitivně budou přiděleny nebo přerozděleny v závislosti na výsledcích přezkumu výkonnosti v roce 2019. 49 
These funds are included in the programmes, but are definitively allocated or reallocated, subject to the outcome of the performance review in 2019. 49
CS CS ODPOVĚDI KOMISE NA ZVLÁŠTNÍ ZPRÁVU EVROPSKÉHO ÚČETNÍHO DVORA „ENERGETICKÁ ÚČINNOST BUDOV: JE TŘEBA KLÁST VĚTŠÍ DŮRAZ NA NÁKLADOVOU EFEKTIVNOST“ SHRNUTÍ I. Tato zpráva o energetické účinnosti budov v programovém období 2014–2020 přichází v pravý čas s ohledem na zahájení přípravy programů politiky soudržnosti na období 2021–2027. 
EN EN REPLIES OF THE COMMISSION TO THE SPECIAL REPORT OF THE EUROPEAN COURT OF AUDITORS “ENERGY EFFICIENCY IN BUILDINGS: GREATER FOCUS ON COST-EFFECTIVENESS STILL NEEDED” EXECUTIVE SUMMARY I. This report on energy efficiency in buildings in the 2014-2020 programming period is timely in the light of the beginning of the preparation of the 2021-2027 cohesion policy programmes.
Komise mezitím předložila v prosinci 2019 Zelenou dohodu pro Evropu, která energetické účinnosti přiřazuje prioritu. 
In the meantime, the Commission has presented the European Green Deal in December 2019, which prioritises energy efficiency.
Výroba a spotřeba energie představují 75 % emisí skleníkových plynů EU. 
Energy production and consumption represent 75% of the EU’s greenhouse gas emissions.