natgillin/translations-raw huggingface dataset:
1267/1999. OBR. 1 Procento domácností/podniků s přístupem ke službám, ušetřený čas, zvýšení dostupnosti Dopad na životní prostředí, lepší kvalita vody Zvýšení plynulosti provozu, lepší silniční/železniční síť INTERVENČNÍ LOGIKA ISPA POTŘEBY • Zlepšit normy v oblasti životního prostředí • Zdokonalit dopravní infrastrukturu CÍLE • Zavést v daných zemích normy EU v oblasti životního prostředí • Rozšířit transevropské sítě VSTUPY • Koordinace Komise • ISPA a vnitrostátní financování • Strategie ISPA, finanční memoranda, rozhodnutí Komise • Pracovníci PROCESY • Budování a zdokonalování infrastruktury v oblasti životního prostředí a dopravy VÝSTUPY • Nová a/nebo rekonstruovaná zařízení na čištění odpadních vod • Kilometry nové silniční nebo železniční sítě nebo modernizované sítě VÝSLEDKY DOPAD Zvláštní zpráva č. 
FIGURE 1 Percentage of households/businesses served, time saved, accessibility gain Environmental impact; improved water quality Smoother traffic flows, improved road/rail network ISPA INTERVENTION LOGIC NEEDS • Improvement of the environmental standards • Improvement of the transport infrastructure OBJECTIVES • Bringing countries up to EU environmental standards • Extending trans-European networks INPUTS • Commission coordination • ISPA and national funds • ISPA strategies, financing memoranda, Commission decisions • Staff PROCESSES • Building and improving infrastructure in the environment and transport sectors OUTPUTS • New and/or rehabilitated water treatment systems • Kilometres of new road or rail network or improved network RESULTS IMPACT Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Nástroj ISPA fungoval během programového období 2000–2006. 
ISPA operated during the programming period 2000–06.
Od ledna 2007 se podobné akce financují pomocí nástroje předvstupní pomoci (NPP)3. 
From January 2007 onwards, similar actions have been financed under the Instrument for Pre-Accession Assistance (IPA)3.
ŘÍZENÍ ISPA A FINANČNÍ ZDROJE 3. 
ISPA MANAGEMENT AND FINANCIAL RESOURCES 3.
Rámec pro přípravu a schvalování projektů znázorňuje obr. 2. 
Figure 2 shows the framework within which projects are developed and approved.
3 Nástroj předvstupní pomoci se vztahuje na Chorvatsko, Bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, Turecko, Albánii, Bosnu a Hercegovinu, Černou horu, Srbsko a Kosovo podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244/99. 
3 IPA covers Croatia, the former Yugoslav Republic of Macedonia, Turkey, Albania, Bosnia and Herzegovina, Montenegro, Serbia and Kosovo under UN Security Council Resolution 1244/99.
2 Nástroj předvstupních strukturálních politik a jeho programování Přístupové partnerství Přednostní oblasti acquis communautaire Zpracuje Komise Národní program Akční plán přípravy na vstup Vypracuje kandidátská země • Nařízení Rady (ES) č. 1267/1999 ze dne 21. června 1999 o zřízení nástroje předvstupních strukturálních politik • Nařízení Rady (ES) č. 1266/1999 ze dne 21. června 1999 o koordinaci podpory kandidátským zemím v rámci předvstupní strategie Národní rozvojový plán Rozvojová strategie Vypracuje kandidátská země Komise Posouzení Po něm následují dvě konzultace mezi útvary Rozhodnutí Komise Finanční memorandum Spolupodepíše kandidátská země PROCEDURÁLNÍ RÁMEC ISPA Národní strategie ISPA stanoví odvětvové strategie a seznam přednostních projektů Vypracuje kandidátská země Projektová žádost Obsahuje podrobný popis projektu Zvláštní zpráva č. 
9 FIGURE 2 Programming for the Instrument for Structural policies for Pre-Accession Accession partnership Priority areas of acquis communautaire Prepared by the Commission National programme Action plan for preparation for accession Prepared by candidate country • Council Regulation (EC) No 1267/1999 of 21 June 1999 establishing an Instrument for Structural Policies for Pre-Accession • Council Regulation (EC) No 1266/1999 of 21 June 1999 on coordinating aid to the applicant countries in the framework of the pre-accession strategy National development plan development strategy prepared by candidate country The Commission Appraisal Followed by two interservice consultations Commission decision Financing memorandum Co-signed by the candidate country ISPA PROCEDURAL FRAMEWORK National ISPA strategy Setting sectoral strategies and the list of priority projects Prepared by the candidate country Project application Containing detailed project description Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 Obligatory opinion ISPA manual CBA guidelines Issued by the ISPA Management Committee Guidelines
Celkově bylo na ISPA na období 2000–2006 přiděleno 7 280 milionů EUR (1 040 milionů EUR v cenách z roku 1999 ročně4). 
The total allocation for ISPA was 7 280 million euro for the period 2000–06 (1 040 million euro in 1999 prices per year4), to be distributed among the beneficiary countries on the basis of selected criteria.
Tyto prostředky měly být rozděleny mezi přijímající země na základě zvolených kritérií a použity s přihlédnutím ke vhodné rovnováze mezi opatřeními v odvětví životního prostředí a opatřeními na dopravní infrastrukturu. 
ISPA aimed at using these funds according to an appropriate balance between measures in the field of the environment and measures relating to transport infrastructure.
Celkově bylo v rámci ISPA schváleno 366 projektů, z toho 201 projektů v odvětví životního prostředí, 78 v odvětví dopravy a 87 se týkalo technické pomoci. 
In total, 366 projects were approved for ISPA, of which 201 were in the environment sector, 78 in the transport sector and 87 concerned technical assistance.
Rozpočet ISPA (v cenách roku 2006) před opravnými rozpočty a bez technické pomoci činil 7 708 milionů EUR5. 
The ISPA budget (in 2006 prices), before amendments and excluding technical assistance was 7 708 million euro5.
Příspěvek na projekty ISPA v odvětví životního prostředí činil 3 804 milionů EUR v odvětví dopravy 3 904 milionů EUR. 
The contribution to ISPA projects in the environment sector was 3 804 million euro and in the transport sector 3 904 million euro.
V odvětví životního prostředí (viz obr. 3) byla většina z 201 projektů (73 %) v oblasti čištění odpadních vod a dodávek vody. 
In the environment sector (see Figure 3), the majority of the 201 projects (73 %) were in the field of wastewater treatment and water supply.
Většina ze 78 projektů ISPA v odvětví dopravy (97 %) se týkala železnic a silnic a dálnic (viz obr. 4). 
In the transport sector, the 78 ISPA projects were mainly (97 %) in the railways and in the roads and motorways sectors (see Figure 4).
4 Článek 4 nařízení (ES) č. 1267/1999 a interinstitucionální dohoda ze dne 6. května 1999 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni a o zdokonalení rozpočtového procesu (Úř. věst. C 172, 18.6.1999), s. 2 a příloha II. 
4 Article 4 of Regulation (EC) No 1267/1999 and Annex II to the interinstitutional agreement of 6 May 1999 between the European Parliament, the Council and the Commission on budgetary discipline and improvement of the budgetary procedure (OJ C 172, 18.6.1999).
5 Komise, GŘ pro regionální politiku, stav k 31. prosinci 2007. 
5 Commission, Regional Policy DG, situation at 31.12.2007.
10 OBR. 3 ČLENĚNÍ PROJEKTŮ ISPA V OBLASTI ŽIVOTNÍHO PROSTŘEDÍ Počet projektů: 9 Kanalizační sítě a čističky odpadních vod společně Dodávky pitné vody Čištění odpadních vod a dodávky pitné vody společně Zpracování pevných odpadů Jiné Počet projektů: 46 Podíl 23 % Podíl 4 % Počet projektů: 52 Podíl 26 % Počet projektů: 89 Podíl 45 % Počet projektů: 5 Podíl 2 % Zvláštní zpráva č. 
10 FIGURE 3 DISTRIBUTION OF ISPA ENVIRONMENT PROJECTS No of projects: 9 Combined sewage networks and treatment plants Drinking water supply Combined wastewater treatment and drinking water supply Solid waste management Other No of projects: 46 Share 23 % No of projects: 52 Share 26 % Share 4 % No of projects: 89 Share 45 % No of projects: 5 Share 2 % Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
Spolufinancování v rámci ISPA může dosahovat až 75 % veřejných nebo rovnocenných výdajů6. 
The co-financing rate of ISPA may be up to 75 % of public or equivalent expenditure6.
Příspěvky členských států měly někdy podobu úvěrů poskytnutých finančními institucemi jako Evropská investiční banka (EIB) a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD). 
The national contribution sometimes took the form of loans granted by financial institutions such as the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD).
6 U projektů, které se považují nezbytné pro dosažení obecných cílů ISPA, se podle čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č 1267/1999 může tato míra zvýšit až na 85 %. 
6 For projects considered essential for achieving the general objectives of ISPA, this rate can be increased up to 85 % according to Article 6(2) of Regulation (EC) No 1267/1999.
11 OBR. 4 ČLENĚNÍ DOPRAVNÍCH PROJEKTŮ ISPA Počet projektů: 2 Podíl 3 % Počet projektů: 39 Podíl 50 % Počet projektů: 37 Podíl 47 % Silnice a dálnice Železnice Jiné Zvláštní zpráva č. 
11 FIGURE 4 DISTRIBUTION OD ISPA TRANSPORT PROJECTS No of projects: 2 Share 3 % No of projects: 39 Share 50 % No of projects: 37 Share 47 % Roads and motorways Railway Other Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
12 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU 7. 
12 AUDIT SCOPE AND APPROACH 7.
Při provádění ISPA se kandidátské země poprvé setkaly s rozsáhlými investicemi spolufinancovanými Evropskou unií. 
The implementation of ISPA in the candidate countries represented an initial exposure to large-scale investments co-financed by the European Union.
Z tohoto důvodu a vzhledem k významu ISPA pro vstup kandidátských zemí a zjištěním z předchozích auditů7 se Účetní dvůr rozhodl provést audit nástroje ISPA, který by poskytl odpovědi na tyto otázky: a) Vycházely akce v rámci ISPA z koherentní strategie a byly dostatečně připraveny? b) Byly projekty prováděny v souladu s plánem? c) Přispívaly projekty k dodržování směrnic EU pro odvětví životního prostředí ze strany přijímajících zemí a ke zlepšení TEN-T? 
For this reason, in view of the importance of ISPA for the accession of the candidate countries and findings of previous audits7, the Court decided to carry out an audit of ISPA to answer the following questions. (a) Was there a coherent strategy and an adequate preparation supporting ISPA actions? (b) Were projects implemented according to planning? (c) Were projects contributing to beneficiary countries’ compliance with the EU environmental directives and to the improvement of TEN-T?
Nástroj ISPA byl naplánován na období 2000–2006 a většina přijímajících zemí vstoupila do EU v květnu 2004. 
ISPA was programmed for the period 2000–06 and the majority of the beneficiary countries acceded to the EU in May 2004.
K 31. prosinci 2007 byly k dispozici závěrečné zprávy pouze k několika z 279 infrastrukturních projektů. 
As at 31 December 2007, final reports on only a limited number of the 279 infrastructure projects were available.
Účetní dvůr tak mohl výkonnost a výsledky projektů posoudit jen předběžně. 
As such, the Court could only make a preliminary assessment of the performance and achievements of the projects.
Účetní dvůr zkoumal vzorek 32 projektů (16 v odvětví životního prostředí a 16 v odvětví dopravy), které byly schváleny v letech 2000–2003, v šesti přijímajících zemích. 
A sample of 32 projects adopted between 2000 and 2003 (16 environment and 16 transport) covering six beneficiary countries was examined.
Na místě navštívil 16 projektů (osm v odvětví životního prostředí a osm v odvětví dopravy) v České republice, Polsku, Lotyšsku, Litvě a Rumunsku. 
Sixteen projects were visited on the spot (eight environment and eight transport) in the Czech Republic, Poland, Latvia and Romania.
Ostatních 16 projektů bylo podrobeno dokumentárním kontrolám. Jedná se o projekty ve výše uvedených zemích a dále v Maďarsku a Bulharsku. 
The other 16 projects were subject to a desk-review. They concern the abovementioned countries plus Hungary and Bulgaria.
Jak v ústředí Komise, tak v jejích delegacích byly provedeny dokumentární kontroly a vedeny pohovory. 
File reviews and interviews were carried out both at the Commission headquarters and Commission delegations.
V kandidátských zemích proběhla jednání s ministerstvy životního prostředí a dopravy, regionálními a místními orgány a také s konečnými příjemci. 
In the candidate countries, meetings were held with the Ministries of Environment and Transport, regional and local authorities, as well as with final beneficiaries.
Dále Účetní dvůr provedl průzkum pomocí dotazníků zaslaných 155 vedoucím projektů a subjektům odpovědným za běžné řízení projektů8 ve čtyřech navštívených zemích s cílem získat názory na nejrozšířenější problémy, které se během realizace ISPA vyskytují. 
In addition, the Court carried out a survey by sending questionnaires to 155 project managers and bodies responsible for day-to-day management of projects8 in the four countries visited, in order to collect opinions on the most common problems encountered during ISPA implementation.
Účetní dvůr obdržel 145 odpovědí9 (zodpovězeno bylo 93 % dotazníků). 
The Court received 145 answers9 (93 % response rate).
Kromě toho Účetní dvůr využil poradenství odborníků na projekty v odvětví životního prostředí a dopravy z mezinárodních finančních institucí. 
Moreover, the Court obtained advice from experts in environment and transport projects from international financial institutions.
5/2003 o programech PHARE a ISPA, z nichž se financují projekty v oblasti životního prostředí v kandidátských zemích (Úř. věst. C 167, 17.7.2003, s. 1), zvláštní zpráva č. 
7 The Court’s Special Report No 5/2003 concerning Phare and ISPA funding of environmental projects in the candidate countries (OJ C 167, 17.7.2003, p.
15/2000 o Fondu soudržnosti (Úř. věst. C 279, 2.1.2000, s. 1) a zvláštní zpráva č. 
1), Special Report No 15/2000 on the Cohesion Fund (OJ C 279, 2.1.2000, p.
6/2005 k transevropským dopravním sítím (TEN-T) (Úř. věst. C 94, 21.4.2006, s. 1). 
1) and Special Report No 6/2005 on the trans-European network for transport (TEN-T) (OJ C 94, 21.4.2006, p.
8 Tito vedoucí projektů představovali 42 % projektů ISPA v odvětví životního prostředí a dopravy. 
8 The project managers represented 42 % of ISPA projects in the environment and transport sectors.
9 Z technických důvodů, například nesprávně vyplněné dotazníky nebo neúplné odpovědi, bylo možno použít 127 odpovědí (82 %). 
9 For technical reasons such as incorrect completion of the questionnaire or incomplete reply, 127 replies were usable (82 %).
12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 13 AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY VYCHÁZELY AKCE V RÁMCI ISPA Z KOHERENTNÍ STRATEGIE A BYLY DOSTATEČNĚ PŘIPRAVENY? 
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 13 AUDIT OBSERVATIONS WAS THERE A COHERENT STRATEGY AND ADEQUATE PREPARATION SUPPORTING ISPA ACTIONS?
OBECNÝ RÁMEC A KRITÉRIA AUDITU 13. 
GENERAL FRAMEWORK AND AUDIT CRITERIA 13.
Na žádost Komise vypracovala každá přijímající země národní strategie ISPA pro odvětví životního prostředí a dopravy. 
National ISPA strategies for the environment and transport sectors were prepared by each beneficiary country at the request of the Commission.
Jejich cílem bylo na základě vymezení sektorových a subsektorových priorit a geografických priorit, jako jsou riziková místa v dopravě nebo v oblasti životního prostředí, stanovit přednostní cíle a určit potřebné zdroje. 
Their purpose was to define the priority objectives by identifying sector and sub-sector priorities and geographical priorities such as transport bottlenecks or environmental black spots, and to identify the resources needed.
Národní strategie ISPA by rovněž měly poskytovat rámec pro identifikaci projektů a určovat kritéria pro výběr a hodnocení navrhovaných projektů (viz příloha I). 
The national ISPA strategies should also provide the framework for project identification and set out the criteria to be used to select and appraise proposed projects (see Annex I).
Kandidátské země předložily Komisi žádost, která kromě jiného musela obsahovat tyto náležitosti10: a) harmonogram provedení prací; b) analýzu nákladů a přínosů; c) finanční plán, včetně financování z jiných zdrojů než ISPA. 
Candidate countries submitted an application to the Commission which had to contain, inter alia, the following elements10: (a) the timetable for implementation of the works; (b) a cost–benefit analysis; (c) the financial plan, including financing sources other than ISPA.
Účetní dvůr analyzoval dokumentaci týkající se strategií a přípravu projektů ISPA, přičemž prověřoval: a) zda jsou v národních sektorových strategiích posouzeny sektorové potřeby v oblasti životního prostředí a dopravy tak, aby bylo možno dosáhnout úrovně standardů EU v oblasti životního prostředí a modernizovat a rozšířit napojení na transevropské dopravní sítě; b) zda Komise včas vypracovala manuály a pokyny umožňující kandidátským zemím předkládat návrhy obsahující všechny náležité informace. 
The Court analysed the strategy documentation, and the preparation of ISPA projects, checking whether: (a) the national sectoral strategies contained an assessment of sectoral needs in the fields of environment and transport designed to catch up with EU environmental standards and upgrade and expand links with trans-European transport networks; (b) the Commission developed on time manuals and guidelines to enable candidate countries to submit proposals containing all the relevant information.
10 Čl. 7 odst. 3 písm. a) a příloha I nařízení (ES) č. 
10 Article 7(3)(a) of and Annex I to Regulation (EC) No 1267/1999.
12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 DOBŘE ZAMĚŘENÉ STRATEGIE ISPA 16. 
Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06 WELL TARGETED ISPA STRATEGIES 16.
Rámcové dokumenty Komise pro odvětví životního prostředí a dopravy se ukázaly jako efektivní východisko pro stanovení kritérií, podle nichž se připravovaly národní strategie ISPA, jež obsahovaly obecné priority a určovaly projekty, které se mají s pomocí ISPA realizovat (viz rámeček 1). 
The Commission’s framework documents for the environment and transport sectors proved to be effective in setting out the key criteria for the preparation of national ISPA strategies which included general priorities and identified projects to be implemented with ISPA support (see Textbox 1).
Tam, kde byly zjištěny nedostatky, poskytla Komise podporu na jejich odstranění (viz rámeček 2). 
In the cases where shortcomings were identified, the Commission provided support in order to address these weaknesses (see Textbox 2).
14 RÁMEČEK 1 RÁMEČEK 2 V případě Lotyšska se nástroj ISPA v odvětví životního prostředí zaměřil především na projekty, které zemi umožnily splnit požadavky práva životního prostředí Společenství a cíle přístupového partnerství. 
14 TEXTBOX 1 TEXTBOX 2 In the case of Latvia, in the environment sector, the main focus for ISPA was to concentrate on projects which enabled the country to comply with the requirements of Community environmental law and with the objectives of the accession partnership.
Ve strategii se určují a vybírají projekty, které budou navrženy k financování z nástroje ISPA a které jsou v souladu s výše uvedenými kritérii. 
The strategy identifies and selects projects to be proposed for financing under ISPA that are consistent with the abovementioned criteria.
Výběr projektů ISPA vycházel z pokynů vlády, které zohledňovaly předpoklady politiky životního prostředí. 
The selection of ISPA projects was based on the government guidelines, which took into consideration assumptions of environmental policy.
V Rumunsku nepřijala Komise kvůli několika nedostatkům bez výhrad aktualizovanou národní strategie v odvětví dopravy z roku 2003. 
In Romania, the updated 2003 version of the national transport strategy did not receive unreserved consent from the Commission due to several shortcomings.
K odstranění těchto nedostatků Komise rozhodla udělit grant na projekt technické pomoci, jehož cílem bylo vypracovat všeobecný hlavní dopravní plán. Zvláštní zpráva č. 12/2008 – Nástroj předvstupních strukturálních politik (ISPA), 2000–2006 
In order to address these shortcomings, the Commission decided to grant a technical assistance project aimed at drafting a general transport master plan. Special Report No 12/2008 — The Instrument for Structural Policies for Pre-Accession (ISPA), 2000–06
RÁMEČEK 3 RÁMEČEK 4 18. 
TEXTBOX 3 TEXTBOX 4 18.
Ačkoli v některých případech nebylo pořadí investičních projektů možné vysvětlit11, zkoumáním strategií čtyř navštívených zemí došel Účetní dvůr k závěru, že v národních sektorových strategiích ISPA byly obecně stanoveny potřeby v každé zemi, a to s přihlédnutím ke stávajícím národním plánovacím dokumentům (viz rámeček 3). 
Even though in some cases it was not possible to explain the ranking of investment projects11, an examination of the strategies of the four countries visited has enabled the Court to conclude that, in general, national sectoral ISPA strategies clearly identified the needs in each country, also taking into consideration the existing national planning documents (see Textbox 3).
Národní strategie ISPA fungovaly při výběru projektů ISPA jako nástroj, který spojoval cíle a priority s konkrétními návrhy projektů. 
National ISPA strategies acted as a tool in the selection of ISPA projects, linking objectives and priorities to specific project proposals.
V některých případech vycházely národní strategie ISPA ze stávajících národních strategií, které již zohledňovaly potřebu převzít acquis communautaire v oblasti životního prostředí (viz rámeček 4). 
In some cases the national ISPA strategies were a development of existing national strategies that had already taken into consideration the need to adopt the acquis communautaire in the field of the environment (see Textbox 4).
11 Na to upozorňovala i zvláštní zpráva Účetního dvora č. 5/2003 (nedostatky ve strategiích, body 18–20). 
11 This has been pointed out also in the Court’s Special Report No 5/2003 (shortcomings in strategies, paragraphs 18 to 20).
15 Na začátku 90. let iniciovala polská vláda ve spolupráci s dalšími zeměmi opatření na ochranu životního prostředí v Pobaltí. 
15 Action to protect the environment in the Baltic region was initiated by the Polish government at the beginning of the 1990s in cooperation with other countries.
Krakovská oblast se jako jedna z klíčových oblastí pro ochranu Baltského moře uváděla již v Helsinské úmluvě12. Ačkoli se totiž tato oblast nachází daleko od moře, je v ní vysoká koncentrace průmyslu, který vypouští odpady do řeky Visly, jež se vlévá do Baltského moře. 
The region of Krakow was already identified in the Helsinki Con-vention12 as one of the hot spots for the protection of the Baltic Sea, as this area, even though far from the coast, contains a high density of industries discharging waste into the Vistula River, which flows into the Baltic Sea.
Bylo vypracováno společné řešení pro celou městskou oblast Krakova, které bylo začleněno do národního programu pro čištění komunálních odpadních vod. 
A common solution for the whole urban area of Krakow was prepared and included in the national programme for purification of communal wastewater.
Projekt čističky odpadních vod v Krakově byl pak v roce 1999 zařazen do národní strategie ISPA pro oblast životního prostředí a měl být realizován jako jeden z přednostních projektů. 
The project of a sewage treatment plant in Krakow was then included in the national ISPA strategy for the environment in 1999, to be implemented as one of the priority projects.
12 Helsinská úmluva: Úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře, podepsaná v roce 1974 a revidovaná v roce 1992, která se týká všech států hraničících s Baltským mořem. 
12 Helsinki Convention: convention on the protection of the marine environment of the Baltic Sea area, signed in 1974 and revised in 1992 which concerns all the states bordering on the Baltic Sea.