natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokud jde o systémy monitorování, zavedení společného rámce pro monitorování a hodnocení představuje pokrok a vhodné monitorovací postupy byly zjištěny i mimo tento rámec. 
The implementation of a common monitoring and evaluation framework represents progress in terms of monitoring systems, and pockets of good practice outside this framework were also identified.
V souvislosti s relevantností a spolehlivostí informací pro potřeby řízení však existují značné nedostatky. 
Nevertheless, considerable problems existed as regards the relevance and reliability of management information.
Zejména o přínosech agroenvironmentálních plateb pro životní prostředí bylo k dispozici jen velmi málo informací. 
In particular, very little information was available on the environmental benefits of agri-environment payments.
Zásadní úlohu při provádění agroenvironmentálních plateb mají zemědělci a je důležité, aby jim byla poskytována dostatečná odborná pomoc a aby pro ně výše podpory byla dobrou motivací. 
Farmers are crucial for the implementation of agri-environment payments, and it is important that they are well supported through guidance and that aid amounts provide them with the right incentive.
Systémy pro poskytování odborné pomoci zemědělcům fungovaly zpravidla dobře. 
The systems for providing guidance to farmers were generally well implemented.
Výrazné problémy však byly zjištěny u vyplacených částek, ať už se jednalo o nedostatky ve výpočtech nebo o skutečnost, že výše podpory se nijak nerozlišuje v závislosti na regionálních a místních podmínkách. 
However, considerable problems were identified concerning the aid amounts, ranging from shortcomings in their calculation to a lack of differentiation according to regional or local site conditions.
Právní předpisy EU vyžadují, aby členské státy poskytovaly podporu v souladu s konkrétními potřebami. 
Member States are required by EU law to make support available in accordance with specific needs.
Při auditu však vyšlo najevo, že většina výdajů se vynakládá na horizontální podopatření, aniž by proběhla výběrová řízení a aniž by se stanovilo, jaká by byla s ohledem na náklady vhodná míra zacílení prostředků. 
However, the audit found that most expenditure was made on horizontal sub-measures, without applying selection procedures.
Řízení dostatečně nevycházelo z rozhodnutí učiněných podle průkazných informací a platby nebyly nasměrovány na řešení konkrétních problémů životního prostředí. SHRNUTÍ V. 
This was not supported by decisions about the desirable degree of targeting, on the basis of the costs involved. In addition, management decisions were not sufficiently evidence-based and did not focus payments at specific environmental problems.
Účetní dvůr doporučuje, aby: Ū Komise a členské státy lépe objasňovaly a odůvodňovaly agroenvironmentální podopatření a podávaly o nich zprávy, Ū Komise přísněji posuzovala klíčové prvky programů rozvoje venkova před tím, než programy schválí, Ū Komise pro následující programové období zvážila, zda by Ū agroenvironmentální výdaje neměly být konkrétněji zacíleny, Ū na podopatření s vyšším environmentálním potenciálem neměla být poskytována vyšší podpora EU, Ū se nemělo více rozlišovat mezi jednoduššími a náročnějšími agroenvironmentální podopatřeními, Ū členské státy neměly k řízení agroenvironmentálních plateb přistupovat aktivněji. 8 Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
EXECUTIVE SUMMARY V. The Court recommends that: Ū the Commission and the Member States should better clarify, justify and report on agri-environment sub-measures; Ū the Commission should assess more rigorously key elements in rural development programmes before approving them; Ū for the next programming period the Commission should consider whether: Ū agri-environment expenditure should be more precisely targeted; Ū there should be a higher rate of EU contribution for sub-measures with a higher environmental potential; Ū there should be a clear distinction between simple and more demanding agri-environment sub-measures; and Ū the Member States should be more proactive in managing agri-environment payments. 8 Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
9 ÚVOD ZEMĚDĚLSTVÍ A ŽIVOTNÍ PROSTŘEDÍ – AMBIVALENTNÍ PARTNERSTVÍ 1. 
9 INTRODUCTION AGRICULTURE AND ENVIRONMENT — AN AMBIVALENT PARTNERSHIP 1.
Od sedmdesátých a osmdesátých let 20. století se stále více hovoří o nepříznivém vlivu zemědělství na životní prostředí. 
Since the 1970s and 1980s there has been rising concern about the adverse effects of agriculture on the environment.
Souvisí mimo jiné s rostoucí specializací zemědělských podniků, užíváním hnojiv a pesticidů, vysokou intenzitou chovu a rozšiřováním zavlažovaných ploch, zejména v jižních částech Evropské unie. 
These concern, inter alia, the increasing specialisation of farms, the use of fertilisers and pesticides, high stocking densities and, in particular in the southern Member States, the extension of irrigated areas.
Cenové záruky u zemědělských produktů, v minulosti nabízené v rámci společné zemědělské politiky (dále také „SZP“), tyto postupy intenzivního zemědělství podporovaly. 
Price guarantees for agricultural products previously offered under the common agricultural policy have encouraged these intensive farming practices.
Některé typy extenzivního zemědělství mohou naopak přírodní bohatství krajiny zachovat. 
Certain types of extensive farming, on the other hand, can preserve the environmental assets of the countryside.
Klesající počet zemědělských podniků a pozemků s extenzivním hospodařením je v některých regionech Evropské unie (EU) rostoucím problémem, který negativně ovlivňuje biodiverzitu a rozmanitost krajiny a také zvyšuje riziko lesních požárů. 
The abandonment of extensive farms and their land is becoming an increasing problem in some regions of the European Union (EU), with negative impacts on biodiversity and landscape diversity, also leading to a higher risk of forest fires.
PODPORA EU PRO AGROENVIRONMENTÁLNÍ PLATBY 3. 
EU SUPPORT FOR AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS 3.
Od roku 1987 Evropská unie spolufinancuje agroenvironmentální platby členských států s dvojím cílem, a to snížit negativní vliv intenzivního zemědělství a udržet pozitivní vliv extenzivního zemědělství. 
Since 1987, the EU has co-financed the Member States’ agri-environment payments in order to address the dual challenge of reducing the negative effects of intensive agriculture and maintaining the positive effects of extensive agriculture.
Účelem těchto plateb je „více podporovat zemědělce a ostatní správce půdy v tom, aby sloužili společnosti jako celku tím, že zavedou nebo budou nadále používat metody zemědělské produkce slučitelné s ochranou a zlepšováním životního prostředí, krajiny a jejích vlastností, přírodních zdrojů, půdy a genetické rozmanitosti“1. 
The purpose of these payments is to ‘further encourage farmers and other land managers to serve society as a whole by introducing or continuing to apply agricultural production methods compatible with the protection and improvement of the environment, the landscape and its features, natural resources, the soil and genetic diversity’ 1.
1698/2005 ze dne 20. září 2005 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) (Úř. věst. L 2077, 21. října 2005, s. 1). 
1 Recital 35 of Council Regulation (EC) No 1698/2005 of 20 September 2005 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) (OJ L 277, 21.10.2005, p. 1).
Prostředky, které EU přidělila na agroenvironmentální platby pro období 2007–2013:22,2 miliardy EUR Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
EU funds allocated to agri-environment payments for 2007–13: 22,2 billion euro Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Od roku 2000 jsou agroenvironmentální platby součástí politiky rozvoje venkova EU, která se provádí prostřednictvím programů rozvoje venkova připravovaných členskými státy na sedmiletá období. 
Since 2000, agri-environment payments have been part of the EU’s rural development policy, which is implemented through rural development programmes prepared by the Member States for a period of seven years.
Členské státy jsou povinny agroenvironmentální platby do svých programů zahrnout, přičemž pro současné období 2007–2013 na ně z prostředků EU vyčlenily 22,2 miliardy EUR. 
It is mandatory for the Member States to include agri-environment payments in their programmes and, for the current period, covering 2007–13, Member States have allocated 22,2 billion euro in EU funds to them.
Schéma 1 ukazuje přidělené prostředky podle jednotlivých členských států. 
Figure 1 shows allocations by Member State.
Skutečné výdaje EU v hospodářském roce 2009 dosáhly 2,5 miliardy EUR, v první polovině programového období (1. leden 2007 – 1. červenec 2010)2 pak 7,7 miliardy EUR. 
Actual EU expenditure for the financial year 2009 amounted to 2,5 billion euro, and to 7,7 billion euro for the first half of the programming period (1 January 2007–1 July 2010) 2.
2 Částka 2,5 miliardy a 7,7 miliardy EUR představuje běžné výdajové schéma. 
2 The amounts of 2,5 and 7,7 billion euro represent a normal expenditure pattern.
Částka původně přidělená na agroenvironmentální platby (20,2 miliardy EUR) v roce 2007 byla po přezkoumání SZP (v rámci kontroly stavu SZP a ozdravného balíčku) o 2 miliardy EUR navýšena. 
The initial allocation for agri-environment in 2007 (20,2 billion euro) was increased by 2 billion euro following the review of the CAP (in the context of the health check and the recovery package).
Objem výdajů v letech 2007 a 2008 byl navíc vzhledem ke stále probíhajícímu schvalování programů relativně nízký. 
In addition, expenditure in 2007 and 2008 was relatively low because the programmes were still being approved.
EUR) (SCHVÁLENÉ V PROGRAMECH ROZVOJE VENKOVA DO PROSINCE 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Zdroj: GŘ AGRI: Rozvoj venkova v Evropské unii – statistické a hospodářské informace – zpráva za rok 2009, prosinec 2009 (oddíl 4.1.1 EZFRV – Přehled finančních plánů) Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
10 FIGURE 1 EU FUNDS ALLOCATED TO AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS (2007–13) (AS APPROVED IN RURAL DEVELOPMENT PROGRAMMES BY DECEMBER 2009) 2 500 2 000 1 500 1 000 500 0 Source: Agriculture and Rural Development DG: Rural Development in the European Union — Statistical and Economic Information — Report 2009, December 2009 (Section 4.1.1 EAFRD Overview of the Financial Plans). Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?
Belgie Bulharsko Česká republika Dánsko Německo Estonsko Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Kypr Lotyšsko Litva Lucembursko Maďarsko Malta Nizozemsko Rakousko Polsko Portugalsko Rumunsko Slovinsko Slovensko Finsko Švédsko Spojené království v mil. 
Belgium Bulgaria Czech Republic Denmark Germany Estonia Ireland Greece Spain France Italy Cyprus Latvia Lithuania Luxembourg Hungary Malta Netherlands Austria Poland Portugal Romania Slovenia Slovakia Finland Sweden United Kingdom Million euro
Agroenvironmentální platby se většinou provádějí na základě smluv mezi veřejnoprávním subjektem členského státu a příjemcem (zemědělec nebo správce zemědělské půdy). 
Agri-environment payments are generally implemented through contracts between a public body in the Member States and a beneficiary (farmer or land manager).
Tyto smlouvy, uzavírané zpravidla na pět až sedm let, podrobně určují závazky, které příjemce musí přijmout. 
These contracts, which normally cover five to seven years, detail the commitments that the beneficiary is required to enter into.
K takovým závazkům patří celá řada zemědělských postupů, jež lze rozdělit do několika skupin. 11 Hlavní skupiny zemědělských postupů, na něž se poskytují agroenvironmentální platby o Ekologické zemědělství (viz glosář) o Integrovaná produkce (viz glosář) o Jiný způsob extenzifikace zemědělství: omezení hnojiv a pesticidů a extenzifikace chovu hospodářských zvířat o Střídání plodin, udržování ploch vyňatých z produkce o Opatření na prevenci nebo snížení eroze půdy o Genetické zdroje (místní plemena, jejichž hospodářské využití je ohroženo, rostliny ohrožené ztrátou genetické rozmanitosti) o Zachování biodiverzity a opatření na její podporu o Udržování krajiny včetně zachovávání jejích historických prvků o Opatření související s vodou (s výjimkou hospodaření s živinami), např. nárazníkové pásy, okraje polí, hospodaření s mokřady 6. 
11 Main groups of farming practices for agri-environment payments o Organic farming (see glossary) o Integrated production (see glossary) o Other extensification of farming systems: fertiliser reduction, pesticide reduction and extensification of livestock farming o Crop rotation, maintenance of set-aside areas o Action to prevent or reduce soil erosion o Genetic resources (local breeds in danger of being lost to farming, plants under threat of genetic erosion) o Biodiversity conservation and enhancement actions o Upkeep of the landscape including the conservation of historical features on agricultural land o Water-related actions (apart from nutrient management) such as buffer strips, field margins, wetland management.
Hlavní zásadou u agroenvironmentálních plateb je, že rozhodnutí podat žádost o platbu a uzavřít smlouvu je pro zemědělce dobrovolné. 
6. A fundamental principle for agri-environment payments is that the decision to apply for and conclude a contract is voluntary for farmers.
To znamená, že objem plateb musí být v porovnání se závazky, které má zemědělec splnit, a s nimi souvisejícími náklady dostatečně atraktivní. 
This means that the level of payments must be sufficiently attractive in relation to the commitments to be fulfilled and associated costs.
Podpora vyplácená příjemcům však musí být založena výhradně na dodatečných nákladech a ušlém zisku, které plynou z plnění agroenvironmentálních závazků, s tím, že je možné zahrnout i transakční náklady. 
Support paid to the beneficiaries must be based solely on additional costs and income foregone as the result of agri-environmental commitments; there is also the possibility to include transaction costs.
Agroenvironmentální platby se nevztahují na uplatňování postupů, které jsou ze zákona povinné. 
Agri-environment payments cannot compensate farmers for practices that have been made compulsory by law.
Nad touto úrovní se očekávané přínosy pro životní prostředí mohou výrazně lišit a závisí převážně na tom, jak náročné jsou příslušné zemědělské postupy. 
The expected environmental benefits above this level can vary significantly, and depend principally on how demanding the farming practices concerned are.
Hodnocení agroenvironmentálních opatření určuje dvojí možnou koncepci při jejich realizaci, kdy se opatření provádějí buď na rozsáhlejším území, ale mají obecnější dosah, anebo na menším území a jejich dosah je hlubší; případně se také mluví o „režimech na základní úrovni“ oproti „režimům na vyšší úrovni“ nebo o „základních“ oproti „náročnějším“ opatřením3. 
Evaluations of agri-environment identify two possible approaches for implementing the measure which are referred to as ‘broad and shallow’ versus ‘deep and narrow’, ‘entry-level schemes’ versus ‘higher-level schemes’, or ‘basic’ versus ‘more demanding’ 3.
Toto rozdělení vychází z toho, že každá z těchto koncepcí přistupuje k provádění agroenvironmentálních plateb zcela jinak: liší se u nich oblasti, na které se podopatření vztahuje, i počet příjemců plateb, rozpočtové a administrativní náklady, pravidla řízení a očekávaný efekt. 
Such a distinction is based on the concept that the two approaches have a fundamentally different logic to implement agri-environment payments: the areas on which the sub-measures apply are different as are the number of beneficiaries concerned, the budgetary and administrative costs incurred, the applicable management rules and the expected effects.
Tento již osvědčený způsob analýzy agroenvironmentálních podopatření se v legislativě neobje-vuje, takže je na odpovědných orgánech, aby stanovily, kterou koncepci v závislosti na kontextu a povaze problémů zvolit. 
These well-established ways of analysing agri-environment sub-measures do not appear in the legislation, leaving the choice of which approach to use, depending on the context and the nature of the problems, to the responsible authorities.
Komise ve svém sdělení4, kterým byla zahájena debata ohledně období po roce 2013, navrhuje, aby se součástí přímých plateb stala jednoduchá, všeobecná agroenvironmentální opatření. 
The Communication from the Commission 4 launching the debate for the period post-2013 proposes as an option that simple, generalised agri-environmental actions will be part of direct payments.
Obrázek 1: Příklad agroenvironmentálních opatření v Anglii: v pořadí zleva doprava lán pšenice, pás neobdělané půdy a pás osetý „směsí pro volně žijící ptactvo“. © Evropská unie, zdroj: Evropský účetní dvůr. 3 Komise ve svém „Posouzení dopadu programů rozvoje venkova s ohledem na politiku rozvoje venkova po roce 2006“ (GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, závěrečná zpráva EPEC, listopad 2004) uvádí na straně 85, že debata o tom, zda zvolit konkrétnější koncepci s hlubším dosahem nebo širší koncepci s obecnějším dosahem, probíhá již od zavedení agroenvironmentální politiky a oba přístupy jsou v současných agroenvironmentálních programech patrné. Toto rozdělení je zahrnuto do různých dalších hodnotících zpráv pro Evropskou komisi, a to už od roku 1998 (hodnocení nařízení (EHS) č. 2078/92 (dokument GŘ AGRI VI/7655/98). 
3 The Commission’s ‘Impact Assessment of rural development programmes in view of post-2006 rural development policy’ (Agriculture and Rural Development DG, Final Report submitted by EPEC, November 2004) mentions on page 85 that ‘this ‘narrow and deep’ or ‘broad and shallow’ debate has been prominent since the introduction of agri-environment policy, and both approaches are evident among current agri-environment programmes’.Thisdistinction is included in various other evaluation reports for the European Commission, as early as 1998 (evaluation of Regulation (EEC) No 2078/92 (document Agriculture and Rural Development DG VI/7655/98).
4 „Budoucnost SZP po roce 2020: řešení problémů v oblasti potravin a přírodních zdrojů a územní problematiky“, KOM(2010) 672 v konečném znění ze dne 18. listopadu 2010. 
4 ‘The CAP towards 2020: Meeting the food, natural resources and territorial challenges of the future’, COM(2010) 672 final of 18 November 2010.
Pro tato podopatření jsou typické jednoduché a nezacílené dílčí akce (např. udržování travních porostů či zatravněných ploch zemědělské půdy) a vysoký počet příjemců. 
These sub-measures are characterised by simple and generalised actions (e.g. maintenance of grassland, green cover of agricultural land) and a high number of beneficiaries.
Požadavky na zemědělce jsou omezené, a proto je i výše pomoci relativně malá. 
Because demands on farmers are limited the aid amounts are relatively low.
13 SCHÉMA 2 Přínosy pro životní prostředí u nejnáročnějších požadavků Referenční úroveň Přibližně 7,3 milionu zemědělců (na 160 milionech hektarů), kteří musí splnit povinné požadavky LOGIKA INTERVENCE U AGROENVIRONMENTÁLNÍCH PLATEB Míra úsilí Přibližně 600 000 zemědělců, kteří získávají agroenvironmentální platby (na 17,5 milionu hektarů) a kteří kromě povinných požadavků musí splnit ještě další požadavky Počet příjemců, velikost území Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
13 FIGURE 2 Environmental benefits for the most demanding requirements Reference level Around 7,3 million farmers (on 160 million hectares) who must fulfil mandatory requirements INTERVENTION LOGIC OF AGRI-ENVIRONMENT PAYMENTS Level of effort Around 600 000 farmers receiving agri-environment payments (on 17,5 million hectares) who have to fulfil requirements going beyond the mandatory ones Number of beneficiaries, land area Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed? 10.
Naopak náročnější podopatření lze přizpůsobit místním podmínkám a vyžadují složitější a náročnější zemědělské hospodaření. 
More demanding sub-measures, on the contrary, can be tailored to local circumstances and require more complex and demanding types of farm management.
Členské státy většinou takové režimy uplatňují v menších zeměpisných oblastech5 s menším počtem příjemců. 
Member States generally implement these schemes in more limited geographical areas 5, involving smaller numbers of beneficiaries.
Jelikož jsou v těchto případech na zemědělce kladeny mnohem vyšší nároky, čímž narůstají i jejich náklady a/nebo ušlý zisk, je objem podpory poměrně velký. 
Because more substantial demands are made of the farmers, causing higher costs and/or loss of income, the aid amounts are relatively high.
Vzhledem k vyšším požadavkům, stanoveným v závislosti na konkrétní oblasti, mohou mít náročnější podopatření větší environmentální přínosy na hektar v rámci podpory, avšak za cenu vyšších nákladů. 
Because of the higher requirements, tailored to specific areas, more demanding sub-measures have the potential to deliver greater environmental benefits per hectare supported, but at a higher cost.
Řízení agroenvironmentálních plateb sdílí Komise s členskými státy. 
The Commission and Member States share the management of the agri-environment payments.
Komise hodnotí a schvaluje programy rozvoje venkova, které členské státy vypracovávají a předkládají. 
The Commission appraises and approves the rural development programmes prepared and submitted by Member States.
Členské státy přijímají veškeré legislativní, statutární a administrativní ustanovení potřebná k zaručení správného vynakládání prostředků. 
The Member States adopt all the legislative, statutory and administrative provisions required to ensure that funds are spent correctly.
Zemědělci (nebo správci zemědělské půdy) uzavírají s řídícím orgánem daného členského státu smlouvu a odpovídají za to, že zemědělské postupy, které jsou v ní uvedeny, se budou skutečně uplatňovat. 
The farmers (or land managers) enter into a contract with the relevant Member State Managing Body and are responsible for actually applying the farming practices in accordance with the terms of this contract.
5 Výjimkou je ekologické zemědělství, které je jedním z nejnáročnějších typů zemědělské činnosti, ale uplatňuje se na rozsáhlé zeměpisné ploše. 
5 An exception is organic farming, which is one of the most demanding types of farm management, but is implemented over a large geographical area.
14 Agroenvironmentální platby ve zkratce o Podporují zemědělce v tom, aby uplatňovali metody zemědělské produkce, které jsou v souladu s požadavky na ochranu životního prostředí. o Patří mezi hlavní politiky EU a ročně se na ně vynakládá přibližně 2,5 miliardy EUR z fondů EU. o Pro členské státy jsou povinné, pro zemědělce dobrovolné. o Závazky musí přesahovat referenční úroveň. o Platby vycházejí z dodatečných nákladů a ušlých zisků s možností zahrnout transakční náklady. Pobídky nejsou povoleny. o Odpovědnost za řízení sdílí Komise s členskými státy. 
14 Agri-environment payments in brief o Encourage farmers to apply agricultural production methods compatible with the protection of the environment. o Key EU policy on which around 2,5 billion euro of EU funds per year is spent. o Mandatory for the Member States but voluntary for farmers. o Commitments must exceed a reference level. o Payments are based on additional costs and income foregone, with the possibility of including transaction costs. Incentives are forbidden. o Management responsibilities are shared between the Commission and the Member States.
PŘEDCHOZÍ AUDITY ÚČETNÍHO DVORA 12. 
PREVIOUS AUDITS OF THE COURT 12.
Účetní dvůr již v minulosti prováděl audit agroenvironmentálních plateb a zjistil řadu nedostatků. 
The Court has previously audited agri-environment payments and identified a number of weaknesses.
Největší z nich uvádí příloha I. Zvláštní zpráva č. 7/2011 – Je agroenvironmentální podpora dobře nastavena a řízena? 
The main ones are mentioned in Annex I. Special Report No 7/2011 – Is agri-environment support well designed and managed?