natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mld. oskm 11 Graf 4 cíle politiky otevření železničního dopravního trhu konkurenci Zlepšení interoperability a bezpečnosti rozvoj železniční infrastruktury legislativní nástroje eU směrnice rady o rozvoji železnic společenství (1991) o rozdělení dříve integrovaných železničních společností na provozovatele vnitrostátní železniční infrastruktury a železniční podniky o zavedení regulačních subjektů v železničním odvětví první železniční balíček (2001) o otevření mezinárodního trhu nákladní dopravy o vyjasnění formálního vztahu mezi státem, provozovatelem infrastruktury a železničním podnikem o vydávání licencí provozovatelům nákladní dopravy o přidělování kapacit a zpoplatnění infrastruktury druhý železniční balíček (2004) o společný přístup k bezpečnosti železnic o interoperabilita vysokorychlostních a konvenčních železničních systémů o rozšíření mezinárodních služeb v nákladní dopravě na celou síť od 1. ledna 2007 o zřízení evropské agentury pro železnice třetí železniční balíček (2007) o otevření trhu mezinárodní osobní železniční dopravy od ledna 2010 o vydávání osvědčení pro vlakové čety o práva a povinnosti cestujících v železniční přepravě nástroje spolufinancování eU o poskytují se v rámci politiky ten-t a politiky soudržnosti o prioritní projekty ten-t jsou hlavním mechanismem pro zacílení prostředků: • 14 essenských projektů vymezených v roce 1993 • revidovaný seznam 30 prioritních projektů z roku 2004 cíle a nástroje polItIky eu v oBlastI želeZnIční dopravy Zvláštní zpráva č. 
11 fIGUrE 4 policy goals opening the rail transport market to competition Improving interoperability and safety developing rail infrastructure eu legislative instruments council directive on the development of the community’s railways (1991) o separation of formerly integrated railway companies into national railway infrastructure managers and railway undertakings o establishement of rail industry regulatory bodies first railway package (2001) o opening the international freight market o clarification of the formal relationship between the state, infrastructure manager and railway undertakings o licensing of freight operators o capacity allocation and infrastructure charging second railway package (2004) o common approach to rail safety o interoperability of the high-speed and conventional rail systems o opening of international freight services on the entire network from 1 january 2007 o establishment of the european railway agency third railway package (2007) o opening of international rail passenger services market from january 2010 o certification of train crews o rail passengers’ rights and obligations eu co-financing instruments o provided under ten-t policy and cohesion policy o ten-t priotity projects are the main targeting mechanism: • 14 essen projects defined in 1993 • revised list of 30 priority projects defined in 2004 EU PolICy Goals aND INsTrUMENTs IN rEsPECT of raIlWays special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
6. od roku 2001 se směrnice eU sdružují do tzv. železničních balíčků, zabývajících se různými hledisky otevírání trhu, interoperability a bezpečnosti (shrnutí legislativních nástrojů eU viz graf 4, podrobněji pak příloha I), které musí členské státy provést ve vnitrostátním právu a uplatňovat. 
6. since 2001, eu directives have been pulled together in so-called railway ‘packages’ addressing aspects of market opening, interoperability and safety which have to be transposed into national legislation and implemented by member states (see Figure 4 for a summary of eu legislative instruments and Annex I for detailed references thereto).
7. na úrovni eU byly vypracovány formální společné technické standardy v podobě technických specifikací pro interoperabilitu (tsi), které mimo jiné zahrnují standardy týkající se evropského systému řízení železničního provozu (European Rail Traffic Management System – ertMs) (viz rámeček 1). vypracováním standardů tsi pověřila komise evropskou agenturu pro železnice (souhrn zveřejněných standardů tsi viz příloha II). 
7. common technical standards have been formalised at eu level through technical specifications for Interoperability (‘tsIs’), which include, inter alia, standards regarding the european rail traffic management system (‘ertms’) (see Box 1). the task of developing tsIs has been delegated by the commission to the european railway agency (see Annex II for a summary of published tsIs).
1 směrnice rady 91/440/ehs ze dne 29. července 1991 o rozvoji železnic společenství (úř. věst. l 237, 24.8.1991, s. 25). rámeček 1 evropský systém říZení želeZnIčního provoZu („ertms“) cílem systému ertMs je přispět k vytvoření plynulého evropského železničního systému tím, že nahradí jednotlivé vnitrostátní systémy řízení železniční dopravy v evropě. 
1 council directive 91/440/eec of 29 july 1991 on the development of the community’s railways (oj l 237, 24.8.1991, p. 25).
Usnadňuje také vysokorychlostní železniční dopravu, umožňuje zvýšit kapacitu železničních tratí a zvyšuje bezpečnost. několik rozhodnutí komise, včetně rozhodnutí o zavedení systému ertMs2, vyžaduje, aby byly systémem ertMs vybaveny všechny nově postavené tratě a do určitých termínů také některé koridory. 
It also facilitates high speed rail transport, allows for increased capacity on rail lines and improves safety. several commission decisions, including regarding the ertms deployment plan2, require that newly constructed lines are equipped with ertms and that certain corridors are so equipped by specific dates.
Z celkového rozpočtu na transevropskou dopravní síť (ten-t) v období 2007–2013 ve výši 8 miliard eUr bylo na podporu zavedení ertMs železničními podniky a provozovateli infrastruktury určeno 500 milionů eUr. 
500 million euro out of a total budget for ten-t of 8 billion euro in the period 2007-2013 was earmarked to support the adoption of ertms by railway undertakings and infrastructure managers.
2 rozhodnutí komise 2009/561/es ze dne 22. července 2009, kterým se mění rozhodnutí komise 2006/679/es, pokud jde o provádění technické specifikace pro interoperabilitu subsystému pro řízení a zabezpečení transevropského konvenčního železničního systému (úř. věst. l 194, 25.7.2009, s. 60). 
2 commission decision 2009/561/ec of 22 july 2009 amending decision 2006/679/ec as regards the implementation of the technical specification for interoperability relating to the control-command and signalling subsystem of the trans-european conventional rail system (oj l 194, 25.7.2009, p.
8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: splnily investice eU do železniční infrastruktury svůj účel? 13 síť Ten-T a prioriTní projekTy 8. v souladu se smlouvou podporuje eU propojení a interoperabilitu vnitrostátních sítí3. transevropská dopravní síť (ten-t) vymezuje hlavní dopravní osy, na něž se soustředí finanční podpora eU pro železniční infrastrukturu. 
60). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective? 13 ten-t network and the priority projects 8. the treaty provides for the eu to promote the inter-connection and inter-operability of national networks3. the trans-european transport network (ten-t) sets out the main transport axes along which european financial support for rail infrastructure has been directed.
9. obzvláštní význam mají prioritní projekty, původně vymezené po zasedání evropské rady v essenu v roce 1993, které mají pomoci zaměřit investice eU na nejdůležitější osy. od roku 2004 se počet prioritních projektů zvýšil na 30 (z toho 19 se týká železniční dopravy) a jejich seznam je součástí hlavních směrů rozvoje ten-t4. při vypracování tohoto seznamu se vycházelo z doporučení skupiny na vysoké úrovni, jíž předsedal bývalý komisař karel van Miert (shrnutí hlavních etap rozvoje sítě ten-t a prioritních projektů viz graf 5 a seznam prioritních projektů viz příloha III). 
9. of particular importance are the priority projects which, initially identified following the essen european council in 1993, were defined in order to further concentrate eu investments on the most important axes. since 2004, the list has increased to 30 priority projects (19 of which refer to rail transport) which has been enshrined in ten-t guidelines4. this list was informed by the recommendations of a High level group chaired by former commissioner karel van miert (see Figure 5 for a summary of the main milestones in the development of the ten-t network and the priority projects and Annex III for a list of the priority projects).
Zdroje financování prioritních projektů uvádí rámeček 2. 
Box 2 shows sources of finance for the priority projects. 10.
10. v roce 2009 komise zahájila rozsáhlý přezkum politiky ten-t zaměřený na budoucí politické a hospodářské úkoly, jako je dosažení cílů spojených se změnou klimatu, další hospodářský růst, hospodářská a sociální soudržnost a posílení mezinárodní role evropy5. komise navrhla možnosti dalšího rozvoje sítě ten-t s úmyslem vypracovat zásadní legislativní návrh, včetně revize hlavních směrů rozvoje ten-t. 
In 2009, the commission initiated a broad review of ten-t policy in which future political and economic challenges such as the achievement of climate change objectives, further economic growth, economic and social cohesion as well as the strengthening of europe’s international role were considered5. the commission proposed options for future ten-t development with a view to preparing a major legislative proposal, including a revision of the ten-t guidelines.
3 článek 154 smlouvy o založení evropského společenství (1992). transevropské sítě existují v oblastech dopravy, telekomunikací a energetiky. 
3 the treaty establishing the european community (1992), article 154. trans-european networks exist in the fields of transport, telecommunications and energy.
1692/96/es o hlavních směrech společenství pro rozvoj transevropské dopravní sítě (úř. věst. l 167, 30.4.2004, s. 1). 
4 decision no 884/2004/ec of the european parliament and of the council of 29 april 2004 amending decision no 1692/96/ec on community guidelines for the development of the trans-european transport network (oj l167, 30.4.2004, p. 1).
5 Zelená kniha – ten-t: přezkum politiky: směrem k lépe integrované transevropské dopravní síti ve službách společné dopravní politiky, koM(2009) 44 v konečném znění ze dne 4. února 2009. rámeček 2 Zdroje fInancování prIorItních projektů podle nedávných odhadů se do prioritních projektů do roku 2007 investovalo již 126,35 miliardy eUr, mezi lety 2007 a 2013 se očekávají investice ve výši 154 miliard eUr a v následujících letech se počítá s vynaložením dalších 119 miliard eUr. vnitrostátní rozpočty členských států se na celkových investicích do prioritních projektů mezi lety 1996 a 2013 podílejí ze 66 % (viz tabulka 1). Zvláštní zpráva č. 8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: splnily investice eU do železniční infrastruktury svůj účel? 
5 green paper ten-t: a policy review: towards a better integrated trans-european transport network at the service of the common transport policy, com(2009) 44 final, 4.2.2009. BoX 2 soUrCEs of fINaNCE for ThE PrIorITy ProjECTs according to recent estimates, up to 2007 126,35 billion euro had already been invested on the priority projects, 154 billion euro was expected to be invested between 2007 and 2013, with 119 billion euro still to be invested thereafter. member states’ own national budgets account for 66 % of the total invested on the priority projects between 1996 and 2013 (see Table 1). special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
14 Graf 5 1994 skupina představitelů hlav států nebo předsedů vlád navrhla seznam 14 „projektů evropského zájmu“ (z nichž se 10 týkalo železniční infrastruktury). tzv.„essenské projekty“ byly začleněny do prvních formálních hlavních směrů rozvoje ten-t. 
14 fIGUrE 5 1994 agroupofrepresentativesoftheHeadsofstateorgovern-ments proposed a list of 14 ’projects of european interest’ (10 referring to rail infrastructure). the so-called ’essen projects’ were included in the first formal ten-t guidelines.
2001 komise vydala Bílou knihu o evropské dopravní politice na rok 2010, zdůrazňující zejména potřebu revitalizovat železnice. 
2001 the commission issued a white paper on the european transport policy for 2010, particularly noting the need to revitalise the railways.
2004 na základě návrhů členských států a přistupujících zemí doporučila skupina na vysoké úrovni projekty společného zájmu pro síť ten-t do roku 2020. následně rada formálně odsouhlasila 30 tzv. prioritních projektů (19 se týká železniční infrastruktury). 
2004 based on proposals from the member states and acceding countries, a High level group recommended ten-t network projects of common interest up to 2020. 30 so-called priority projects (19 referring to rail infrastructure) were eventually formally agreed upon by the council.
2005 revidovaná lisabonská strategie zdůraznila význam dopravní infrastruktury pro strategický rozvoj v evropě a poukázala na potřebu účelně reagovat na zvyšující se globální a evropské obchodní toky, řešit environmentální otázky a podpořit sociální a hospodářský rozvoj. 
2005 the revised lisbon strategy emphasised the importance of transport infrastructure for europe’s strategic development highlighting the need to efficiently accommodate increasing global and intra-european trade flows, address environmental concerns and support social and economic development.
2006 v platnost vstoupily aktualizované hlavní směry rozvoje ten-t, zavádějící možnost 30% míry spolufinancování u přeshraničních lokalit a počítající se jmenováním koordinátorů. 
2006 updated ten-t guidelines came into force, introducing the possibility of a 30 w co-financing rate for cross border locations and providing for the appointment of co-ordinators.
2009 komise se zainteresovanými stranami formálně konzultovala východiska pro lépe integrovanou síť ten-t a možnou budoucí povahu prioritních projektů. ke stěžejním bodům jednání patřilo vymezení hlavních sítí a rozvoj inteligentních dopravních systémů. 
2009 the commission carried out a formal consultation with stakeholders concerning the basis for a better integrated ten-t network and the possible future nature of the priority projects.
2010 komise by měla zveřejnit bílou knihu o síti ten-t. hlavní etapy roZvoje sítě ten-t a prIorItních projektů Zvláštní zpráva č. 
2010 the commission is due to publish a white paper concerning the ten-t network.
15 spolufInancování želeZnIční Infrastruktury evropskou unIí 11. Zdroje financování 30 prioritních projektů (s výjimkou projektu Galileo) včetně železniční dopravy shrnuje tabulka 16. 
15 EU Co-fINaNCING of raIl INfrasTrUCTUrE 11. sources of funding for the 30 priority projects (except galileo) including rail transport, are summarised in Table 16.
12. úseky železniční infrastruktury spolufinancované eU v rámci politiky ten-t a politiky soudržnosti vycházejí z vnitrostátních návrhů a realizují je vnitrostátní orgány. komise uplatňuje u těchto dvou mechanismů pro výběr a udělení financování různé postupy. 
12. rail infrastructure sections co-financed by the eu under ten-t and cohesion policy are based on national proposals and implemented by national authorities. there are different award and selection procedures for these two schemes at the commission.
6 článek 17 nařízení evropského parlamentu a rady (es) č. 
6 article 17 of regulation (ec) no 680/2007 of the european parliament and of the council of 20 june 2007 laying down general rules for the granting of community financial aid in the field of the trans-european transport and energy networks (oj l 162, 22.2.2007, p.
U zprávy z května 2008 bylo při auditu zjištěno, že sice vesměs náležitě popisuje současný stav, ale čísla týkající se investic v minulosti jsou nepřesná. taBulka 1 1996–1999 EU-15 2000–2006 EU-27 2007–2013 EU-27 Celkem % Granty EU TEN-T 1,35 2,80 5,40 9,55 3% Fond soudržnosti 3,83 7,00 12,30 23,13 8% EFRR 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Ostatní zdroje (členské státy) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Investice do prioritních projektů TEN-T celkem 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % Zdroje fInančních prostředků na InvestIce do 30 prIorItních projektů (kromě projektu GalIleo), 1996–2013 (mld. EUR) účetní dvůr zjistil, že uvedený celkový objem investic za období 2007–2013 ve výši 154 miliard eUr se liší od částky uvedené ve zprávě o pokroku prioritních projektů ten-t, která byla 151 miliard eUr. 
TaBlE 1 1996-1999 EU-15 2000-2006 EU-27 TEN-T 1,35 2,80 2007-2013 EU-27 5,40 Totals 9,55 % 3% EU grants Cohesion Fund 3,83 7,00 12,30 23,13 8% ERDF 1,46 4,81 4,70 10,97 4% EIB 9,78 16,10 25,00 50,88 18 % Other sources (national) 16,23 63,00 106,60 185,83 66 % Total investments in TEN-T Priority Projects 32,65 93,70 154,00 280,35 100 % fUNDING soUrCEs for INVEsTMENTs IN ThE 30 PrIorITy ProjECTs (EXClUDING GalIlEo), 1996-2013 (billion euro) the court noted the difference in overall investments in the period 2007-2013 of 154 billion euro to 151 billion euro reported by ten-t priority project progress report.
Z d r o j : „financování ten-t v číslech“ na internetových stránkách Gř pro energetiku a dopravu: http://ec.europa.eu/transport/infrastruktura /funding/doc/funding_figs.pdf. Zvláštní zpráva č. 8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: splnily investice eU do železniční infrastruktury svůj účel? 
S o u r c e : ‘ten-t funding in figures’ dg transport and energy website: http://ec.europa.eu/transport/infrastructure/funding/doc/funding_figs.pdf special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
13. v rámci politiky ten-t evropská unie spolufinancuje studie a práce (maximální míry spolufinancování viz tabulka 2). spolufinancované projekty týkající se prací většinou spočívají ve výstavbě určitých částí nebo technických prvků některého úseku prioritního projektu. projekty se vybírají formou soutěže po posouzení návrhů předložených orgány členských států. posuzování návrhů končí sestavením pořadí projektů, přičemž eU přidělí prostředky na projekty s nejlepším hodnocením. Za politiku ten-t odpovídá generální ředitelství pro mobilitu a dopravu. organizací samotného vyhodnocení byla nedávno pověřena výkonná agentura pro transevropskou dopravní síť. 
13. under ten-t policy, the eu co-finances studies and works (see Table 2 for maximum co-financing rates). co-financed projects in respect of works typically address the construction of certain parts or technical elements of a section of the priority projects. projects are selected on a competitive basis following the assessment of proposals submitted by member state authorities. proposal evaluation procedures culminate in a ranking of projects with eu co-financing being allocated to the projects evaluated as the best. dg mobility and transport is responsible for ten-t policy. organising the evaluation procedure is one of the tasks recently delegated to the ten-t executive agency.
14. spolufinancování eU v rámci politiky soudržnosti se členským státům, které k tomu splňují příslušné podmínky, poskytuje z fondu soudržnosti7 a efrr (maximální míry spolufinancování viz tabulka 2). 
14. under cohesion policy, eu co-financing is available for qualifying member states under the cohesion fund7 and the erdf (see Table 2 for maximum co-financing rates). dg regional policy is responsible for cohesion policy. co-funding for cohesion fund projects8 and for major projects under the erdf9 is subject to commission approval under specific rules applying to each fund. the commission’s approval procedures involve checking the consistency of proposed projects with national and regional strategies and reviewing their overall feasibility and degree of preparation. cohesion fund regulations stipulate that funding for transport should be allocated to the ten-t network, in particular the priority projects10.
8 U projektů pod 50 milionů eUr, které jsou předmětem žádosti o spolufinancování z fondu soudržnosti, se od roku 2007 schválení komise nevyžaduje. 
8 since 2007, projects under 50 million euro submitted for co-financing under the cohesion fund do not require approval by the commission.
9 označení „velký projekt“ vychází především z objemu financování pro daný projekt. do této definice spadají projekty, „jejichž celkové náklady brané v úvahu při určování příspěvku z fondů překračují částku 50 milionů eUr“ (článek 25 nařízení rady (es) č. 1260/1999 (úř. věst. l 161, 26.6.1999, s. 1) a článek 39 nařízení rady (es) č. 
9 the concept of ‘major projects’ is mainly defined on the basis of the volume of finance involved in the projects. the definition covers projects ‘whose total cost taken into account in determining the contribution of the funds exceeds 50 million euro (article 25 of council regulation (ec) no 1260/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p.
1083/2006 (úř. věst. l 210, 31.7.2006, s. 25) ve znění nařízení (es) č. 
1) and article 39 of council regulation (ec) no 1083/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p.
539/2010 evropského parlamentu a rady (úř. věst. l 158, 24.6.2010, s.1)). více informací o této problematice lze nalézt ve zvláštní zprávě č. 
25) as amended by regulation (eu) no 539/2010 of the european parliament and the council (oj l 158, 24.6.2010, p.
1/2008 o procesu vyřizování a schvalování žádostí o pomoc a hodnocení velkých investičních projektů za programová období 1994–1999 a 2000–2006. 
1)). for more information on the subject, see special report no 1/2008 concerning the procedures for the preliminary examination and evaluation of major investment projects for the 1994-1999 and 2000-2006 programming periods.
10 podlečlánku3nařízenírady (es) č. 
10 article3ofcouncilregulation (ec) no 1164/94 (oj l 130, 25.5.1994, p.
3 odst. 1 nařízení (es) č. 1264/1999 (úř. věst. l 161, 26.6.1999, s. 57) a čl. 
1), article 3(1) of regulation (ec) no 1264/1999 (oj l 161, 26.6.1999, p.
2 odst. 1 písm. a) nařízení (es) č. 
57), article 2(1) (a) of regulation (ec) no 1084/2006 (oj l 210, 31.7.2006, p.
1084/2006 (úř. věst. l 210, 31.7.2006, s. 79) se výdaje z fondu soudržnosti v oblasti dopravy přidělují na projekty ten-t, a zejména na projekty společného zájmu, které jsou stanoveny v hlavních směrech rozvoje ten-t z roku 2004. 16 Zvláštní zpráva č. 8/2010 – Zlepšování dopravní výkonnosti na transevropských železničních osách: splnily investice eU do železniční infrastruktury svůj účel? 
79) stipulate that transport spending under the cohesion fund shall be allocated to ten-t projects and, in particular, projects of common interest as defined by the ten-t guidelines in 2004. 16 special report no 8/2010 – Improving transport performance on trans-european rail axes: Have eu rail infrastructure investments been effective?
17 taBulka 2 maxImální míra spolufInancování v rámcI ten-t a polItIky soudržnostI (2000–2013)1 Ostatní úseky prioritních projektů 10 % (20 % u míst s malou průjezdností) 1 spolufinancování se vztahuje pouze na projektové náklady, které se podle pravidel pro poskytování podpory eU považují za způsobilé. 
17 TaBlE 2 MaXIMUM Co-fINaNCING raTEs UNDEr TEN-T aND CohEsIoN PolICy (2000-2013)1 Other sections on the Priority Projects 1 co-financing rates apply to only those project costs deemed to be eligible under the rules governing eu support.