natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Dospěli jsme k závěru, že činnost Komise a agentur přinesla určitý pokrok, například ve veterinární a potravinářské oblasti. 
V We conclude that the activities of the Commission and agencies have led to some progress, for example, in veterinary and food related issues.
Avšak o tom, že by se v Evropské unii snížila zdravotní zátěž spojená s antimikrobiální rezistencí, existuje prozatím jen málo důkazů. 4 
However, there is little evidence to date that the health burden of AMR has been reduced in the European Union. 4
VI Komise a ECDC poskytly členským státům cennou podporu pro zdokonalení přístupu k antimikrobiální rezistenci podle zásady „jedno zdraví“, avšak tato podpora napomohla snížit antimikrobiální rezistenci jen v malé míře. 
VI The Commission and ECDC support to strengthen Member States One Health approach to AMR was valuable, but had resulted in little demonstrable progress in reducing AMR.
Společná akce týkající se antimikrobiální rezistence (JAMRAI), jejímž cílem je podpořit politiky založené na zásadě „jedno zdraví“, usnadnila spolupráci mezi členskými státy, ale udržitelně uvést její výsledky do praxe bylo obtížné. 
The Joint Action on antimicrobial resistance, to support national One Health policies, facilitated cooperation between Member States but faced challenges to the sustainable implementation of its results.
Nedávná studie financovaná Komisí, kterou vedla OECD, vymezila nákladově efektivní možnosti členských států, jak snížit antimikrobiální rezistenci v nemocnicích a dalších zdravotnických zařízeních. 
A recent Commission funded study led by the OECD was a compass for cost effective options for Member States to reduce antimicrobial resistance in hospitals and other healthcare settings.
Navštívené členské státy ani Komise důsledně nevyužívaly ke sledování pokroku ukazatele výstupů. Údaje o infekcích při poskytování péče ve zdravotnických zařízeních, které jsou primárním zdrojem infekcí způsobených antimikrobiální rezistencí, byly neúplné a v době auditu chyběly také dostatečné znalosti o antimikrobiální rezistenci v životním prostředí. 
Outcome indicators were not consistently used by the Member States we visited, or by the Commission, to monitor progress; data on health care associated infections, which are the primary source of AMR infections, was incomplete; and, at the time of our audit, there was insufficient knowledge about AMR in the environment.
VII Veterinární antimikrobiální látky se v členských státech začínají používat obezřetněji. 
VII The prudent use of veterinary antimicrobials is generally improving in the Member States.
Mezi lety 2011 a 2016 se prodej veterinárních antimikrobik snížil o 20 %. 
Between 2011 and 2016, sales of veterinary antimicrobials reduced by 20 %.
Mezi jednotlivými státy v tom však existují značné rozdíly a spotřeba některých těchto látek je stále příliš vysoká. 
However, there are big differences between the Member States, and consumption of some antimicrobials is still too high.
Některé známé nedostatky jsou řešeny v rámci nedávných právních předpisů EU týkající se léčivých přípravků a krmiv. 
Recent EU legislation on medicinal products and feed addressed some known weaknesses.
Budoucí společná zemědělská politika je příležitostí, jak zdokonalit rámec EU pro řešení problematiky antimikrobiální rezistence. 
The future Common Agricultural Policy provides an opportunity to further strengthen the EU framework for dealing with AMR.
VIII Trh s antimikrobiálními látkami postrádá obchodní pobídky k vývoji nových léků. 
VIII The antimicrobials market lacks commercial incentives to develop new treatments.
Investice do výzkumu jsou ve značné míře financovány z rozpočtu EU, díky čemuž vznikly struktury k urychlení vývoje nových antimikrobiálních látek. 
Funding from the EU budget is a major source of investment for research, and has created structures to speed up the development of new antimicrobials.
Komise neprovedla komplexní hodnocení svého přístupu k antimikrobiálnímu výzkumu a její akční plán se nezaměřuje na některé specifické problémy, s nimiž se tento výzkum potýká. 
The Commission has not comprehensively evaluated its approach to antimicrobial research, and its action plan does not address some of the specific challenges facing AMR research.
Do značné míry také chybí konkrétní iniciativy, které by řešily selhání trhu, jež mají vliv na dostupnost nových antimikrobik. 
Concrete initiatives to address market failures affecting provision of new antimicrobials are largely absent.
IX Na základě svých závěrů Komisi doporučujeme, aby v zájmu důraznější reakce na antimikrobiální rezistenci poskytovala členským státům lepší podporu, prosazovala obezřetné používání antimikrobiálních látek, lépe monitorovala antimikrobiální rezistenci a posílila strategie v oblasti výzkumu. 5 
IX Based on our conclusions, we make recommendations aimed at strengthening the CommissionŐs response to antimicrobial resistance through better support to Member States; promoting the prudent use of antimicrobials and better monitoring of antimicrobial resistance; and strengthening strategies for research. 5
Úvod Co je to antimikrobiální rezistence 01 Antimikrobiální látky (antimikrobika) se používají k léčbě lidí, zvířat a rostlin. 
Introduction What is Antimicrobial Resistance 01 Antimicrobials are used to treat people, animals and plants.
K antimikrobiální rezistenci (AMR) dochází tehdy, když si mikrobi (bakterie, viry, paraziti a houby) vytvoří odolnost vůči léčivým přípravkům, které byly dříve schopny proti nim bojovat, což snižuje úspěšnost léčby nebo ji činí zcela neúčinnou. 
Antimicrobial resistance (AMR) happens when microbes (bacteria, viruses, parasites, and fungi) develop resistance against medicines that were previously able to fight them, making the treatment less efficient or completely ineffective.
Přirozená antimikrobiální rezistence se vyvíjí postupně, obvykle genetickými změnami1, avšak její vznik se urychlí, pokud se antimikrobika používají neobezřetně, tedy v nadměrném množství nebo nesprávně (obezřetným použitím se rozumí podání správného léčiva tam, kde je to nutné, ve správné dávce, intervalech a po správnou dobu) (vývoj antimikrobiální rezistence ilustruje obrázek 1). 
AMR develops naturally over time, usually through genetic changes1, but it accelerates when antimicrobials are overused or misused i.e. are not used prudently Đ meaning the right drug is used when needed, at the right dose, frequency, and duration (Figure 1 shows how AMR develops).
Obrázek 1 – Jak se vyvíjí antimikrobiální rezistence Velké množství bakterií včetně prospěšných bakterií (které chrání tělo před nemocemi), bakterií způsobujících onemocnění a několika rezistentních bakterií. 
Figure 1 Đ How antimicrobial resistance develops High number of bacteria including good bacteria (protecting body from illness), bacteria causing illness and few resistant bacteria.
Antibiotika zabijí všechny bakterie (prospěšné a způsobující nemoci) s výjimkou těch, které jim odolávají. 
Antibiotics kills off all bacteria (the good ones and ones causing the illness) except the antibiotic resistant bacteria.
Bakterie rezistentní vůči lékům mají nyní vhodné podmínky pro to, aby mohly růst a ovládnout dané prostředí. 
Drug resistant bacteria has now conditions to grow and take over.
Rezistentní bakterie mohou svou mutaci přenést do dalších bakterií. 
Drug resistant bacteria can transfer its mutation to other bacteria.
Zdroj: EÚD na základě údajů středisek Spojených států pro kontrolu a prevenci nemocí (CDC). 
Source: ECA based on United States Centers for Disease Control and Prevention (CDC).
02 Světová zdravotnická organizace (WHO) označila antimikrobiální rezistenci z celosvětového hlediska za závažnou hrozbu pro zdraví a bezpečnost potravin2. 
02 The World Health Organisation (WHO) identified AMR as a serious threat to global health, development and food security2.
Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí (ECDC) na základě údajů z roku Antimikrobiální rezistence – hlavní fakta, WHO, únor 2018. 
The European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) reported3 that 33 000 people die each year, based on Antimicrobial resistance Đ Key facts, WHO, February 2018.
WHO (2017), Antibiotic Resistance Fact Sheet (Fakta a čísla o antimikrobiální rezistenci), Světová zdravotnická organizace. 
WHO (2017), Antibiotic Resistance Fact Sheet, World Health Organization.
6 1 2 
6 1 2 3
2015 uvedlo3, že každý rok v EU/Evropském hospodářském prostoru (EHP) umírá 33 000 osob na infekce způsobené bakteriemi odolnými vůči lékům. Antimikrobiální rezistence vede ročně k vícenákladům na zdravotní péči a ztrátě produktivity ve výši 1,5 miliardy EUR4. 
2015 data, in the EU / European Economic Area (EEA) from infections caused by drug resistant bacteria. AMR generates additional yearly costs of Ű1.5 billion4 due to extra healthcare costs and productivity losses.
Infekce způsobené organismy, u nichž se vytvořila rezistence, – obvykle získané v nemocnicích nebo jiných zdravotnických zařízeních – si mohou vyžádat delší a nákladnější léčbu, někdy spojenou se závažnými nežádoucími účinky (např. selháním ledvin), a nesou s sebou vyšší riziko úmrtí pacienta. 
Infections caused by organisms that have developed resistance, usually acquired in hospitals and other healthcare settings, may require lengthier and costlier treatments, some with serious side effects (e.g. renal failure), and carry a higher risk of death for patients.
03 Téměř 40 % zdravotní zátěže spojené s antimikrobiální rezistencí je způsobeno bakteriemi odolnými vůči antibiotikům používanými jako poslední možnost léčby (například karbapenemy a kolistin). 
03 Nearly 40 % of the health burden of AMR is caused by bacteria resistant to last-line antibiotics (such as carbapenems and colistin).
Přestanou-li účinkovat i tato nejsilnější antibiotika, je léčba nakažených pacientů obtížná a může být i nemožná5. 
When last-line antibiotics are no longer effective, it is difficult and may be impossible to treat infected patients5.
04 V EU/EHP se přibližně dvě třetiny celkově spotřebovaných antimikrobiálních látek používají pro zvířata určená k produkci potravin6. 
04 In the EU / EEA, about two thirds of total antimicrobial use is for food producing animals6.
Některé z těchto látek se tak dostávají do životního prostředí7. 
Some of these then end up in the environment7.
Bylo prokázáno, že snížení množství antimikrobik podávaných zvířatům určeným k produkci potravin u nich vede k menšímu výskytu mikroorganismů, které jsou vůči nim rezistentní8. 
There is evidence that reductions in the use of antimicrobials in food-producing animals lead to reductions in the presence of antimicrobial-resistant microorganisms in these animals8.
Akční plán EU proti antimikrobiální rezistenci, Evropská komise, 2017. 
EU Action on Antimicrobial Resistance, European Commission, 2017.
Informační přehled ECDC o antimikrobiální rezistenci, listopad 2018. 
ECDC infographic on AMR, November 2018.
Viz tabulka 5 poslední zprávy JIACRA (z roku 2017) o spotřebě antimikrobik a výskytu antimikrobiální rezistence bakterií u lidí a u zvířat určených k produkci potravin. 
See Table 5 of the most recent JIACRA report (from 2017) on the consumption of antimicrobial agents and occurrence of antimicrobial resistance in bacteria from humans and food producing animals.
Viz například pokyny Světové zdravotnické organizace pro užívání medicínsky důležitých antimikrobiálních látek u zvířat určených k produkci potravin a publikace How do we reduce antibiotic resistance from livestock? 
See, for example WHO guidelines on use of medically important antimicrobials in food-producing animals and How do we reduce antibiotic resistance from livestock?, Hannah Ritchie, Our World in Data, November 2017.
Viz například Restricting the use of antibiotics in food-producing animals and its associations with antibiotic resistance in food-producing animals and human beings: a systematic review and meta-analysis (Omezení užívání antibiotik u zvířat určených k produkci potravin a jeho vztah k rezistenci vůči antibiotikům u těchto zvířat a u lidí: systematický přezkum a metaanalýza), The Lancet, listopad 2017; nebo WHO calls on food industry to stop routinely using antibiotics in healthy animals (WHO apeluje na potravinářský průmysl, aby přestal běžně používat antibiotika u zdravých zvířat), The Pharmaceutical Journal, listopad 2017. 
See, for example, ŇRestricting the use of antibiotics in food-producing animals and its associations with antibiotic resistance in food-producing animals and human beings: a systematic review and meta-analysisÓ, The Lancet, November 2017; or ŇWHO calls on food industry to stop routinely using antibiotics in healthy animalsÓ, The Pharmaceutical Journal, November 2017.
7 3 4 5 6 7 8 
7 4 5 6 7 8
V čem spočívá náročnost boje proti antimikrobiální rezistenci 06 Rozvoj antimikrobiálním rezistence se urychluje dlouhodobým nebo nesprávným užíváním antimikrobiálních látek u lidí a zvířat. 
Why fighting AMR is complicated 06 The continued overuse or misuse of antimicrobials in the human and animal health sectors accelerates the development of antimicrobial resistance.
Důležitou roli hraje prevence a kontrola přenosu mikroorganismů rezistentních vůči antimikrobiálním látkám ve zdravotnickém prostředí, zejména v nemocnicích a zařízeních dlouhodobé péče. 
The prevention and control of cross-transmission of antimicrobial-resistant microorganisms in healthcare settings, in particular hospitals and long-term care facilities, is important.
Zajistit účinná opatření pro prevenci a zvládání infekcí v praxi (jako je hygiena rukou, ochranná opatření při kontaktu, izolace pacientů a udržování čistého prostředí) je však náročné. 
However, it is a challenge to ensure good infection prevention and control measures (such as hand hygiene, contact precautions, patient isolation, and cleaning) in practice.
Vyžaduje to školení, zdroje a dohled ve všech zdravotnických zařízeních a zároveň důsledné uplatňování ze strany stovek tisíc zdravotnických pracovníků v celé EU. 
These measures require training, resources, and supervision across healthcare facilities; and need to be applied rigorously by the hundreds of thousands of healthcare personnel in the EU.
Z údajů střediska ECDC také vyplývá, že základní diagnostické testy v nemocnicích, nezbytné pro cílenou lékařskou péči, se v EU neprovádějí tak často, jak by bylo potřeba. 
In addition, ECDC data indicates that basic diagnostic tests in hospitals, required to target medical treatments, are not being carried out across the EU as often as necessary.
To pak přispívá k nadměrnému užívání širokospektrých antibiotik. 
This also contributes to the excessive use of broad-spectrum antibiotics.
Obrázek 2 ilustruje šíření antimikrobiální rezistence. 
Figure 2 illustrates how AMR can spread.
8 9 Spotřeba antimikrobik – výroční epidemiologická zpráva za rok 2017, ECDC, 2018. 
8 9 ŇAntimicrobial consumption Đ Annual epidemiological Report for 2017Ó, ECDC, 2018.
Obrázek 2 – Jak se šíří rezistence vůči antibiotikům 9 Antibiotika jsou lékem na bakteriální infekce, ale bakterie si vůči antibiotikům vyvíjejí rezistenci. 
Figure 2 Đ How resistance to antibiotics spreads Antibiotics provide a cure for bacterial infections, but bacteria develop resistance against the antibiotics.
Vznik rezistence se urychluje nadměrným nebo nesprávným užíváním antibiotik . 
Overuse or misuse of antibiotics accelerates the development of resistance.
Lékaři by při léčbě lidí měli příslušná antibiotika předepisovat pouze tehdy, když je to potřeba, a ve správném dávkování. 
9 Doctors should only prescribe the appropriate antibiotic when needed , at the correct doses when treating humans.
Přestože ne každý nositel multirezistentní bakterie onemocní, mikroorganismus se šíří a jeho prevalence stoupá. 
Even if not every carrier of a superbug gets sick, the microbe spreads and becomes more prevalent.
Zdroj: EÚD na základě údajů ECDC, CDC. 
Source: ECA based on ECDC, CDC.
Bakterie v životním prostředí (např. na rostlinách) mohou být vystaveny antibiotikům (např. z odpadních vod). 
Bacteria in the environment (e.g. on plants) may be exposed to antibiotics (e.g. from waste water).
Tím se může urychlit vznik rezistence těchto mikroorganismů, která se později může přenést i na člověka nebo na zvířata. 
This may accelerate the development of resistance in these microbes which may later spread to humans or animals.
Veterináři by při léčbě zvířat mělipříslušná antibiotika předepisovat pouze tehdy, když je to potřeba, a ve správném dávkování. 
Veterinarians should only prescribe the appropriate antibiotic when needed at the correct doses when treating animals.
Multirezistentní bakterie u zvířat se mohou přenést na člověka z potravin živočišného původu a způsobit nám onemocnění. 
Superbugs inanimals may be transmitted to humans through food of animal origin and make us sick.
Výkaly zvířat mohou také obsahovat rezistentní bakterie, které se tak dostávají do životního prostředí nebo na potravinářské plodiny, které jíme. 
Animal excreta may also contain resistant bacteria and end up in the environment or on food crops that we cons ume.
Od 80. let 20. století nebyla objevena žádná nová třída antibiotik: programy dohledu nad antimikrobiální rezistencí a prevence a kontrola infekcí u lidí a zvířat jsou proto zcela klíčové pro to, aby současná antibiotika zůstala účinná. 
No new classes of antibiotics were found since the 1980s: antimicrobial stewardship and infection prevention and control in humans and animals are thus critically important to ensure that existing antibiotics remain effective
07 Od 80. let 20. století není k dispozici žádná nová třída antibiotik (viz obrázek 3). 
07 No new class of antibiotics has become available since the 1980s (see Figure 3).
Absenci nových preparátů navíc komplikuje skutečnost, že výrobci léků některá antibiotika, která stále účinkují, již v takové míře neprodávají. 
This absence of new drugs is complicated by the fact that some existing antibiotics, which continue to work, are no longer widely marketed by drug manufacturers.
Několik velkých farmaceutických společností v posledních letech oznámilo, že s výzkumem a vývojem antibiotik končí10. 
Several large corporations announced in recent years their withdrawal from antibiotics research and development10.
Výzkum je totiž zdlouhavý, s nejistým výsledkem a nákladný a každý nově objevený preparát je nutné používat opatrně, aby se zachovala jeho účinnost. 
Such research is a lengthy, uncertain and expensive process, and by definition any new drugs discovered will need to be used prudently to maintain their effectiveness.
Podle odhadu vypracovaného při nedávném projektu financovaném společným podnikem pro provádění společné technologické iniciativy pro inovativní léčiva (společný podnik IIL)11 by uvedení nového léku na trhu mohlo přijít na 1 miliardu EUR. 
A recent project funded by the Joint Undertaking Innovative Medicines Initiative (JU IMI)11 estimated that it could cost Ű1 billion to bring a new drug to the market.
Obrázek 3 – Hledání nových antibiotik Již přes 30 let nebyly objeveny nové typy antibiotik (Počet objevených nebo patentovaných tříd antibiotik) 7 111 9 2 55 10 20. st. 10.léta 20.léta 30.léta 40.léta 50.léta 60.léta 70.léta 80.léta 90.léta 21. st. 10.léta 20.léta Zdroj: EÚD na základě zprávy A sustained and robust pipeline of new antibacterial drugs and therapies is critical to preserve public health (Udržitelná a spolehlivá nabídka nových antibakteriálních léčiv a terapií má zásadní význam pro zachování veřejného zdraví), Pew Charitable Trusts, květen 2016. 
Figure 3 Đ Discovery of new antibiotics More than 30-Year Void in Discovery of New Types of Antibiotics (Number of antibiotic classes discovered or patented) 7 111 9 2 55 10 1900s 1910s 1920s 1930s 1940s 1950s 1960s 1970s 1980s 1990s 2000s 2010s 2020s Source: ECA based on ŇA sustained and robust pipeline of new antibacterial drugs and therapies is critical to preserve public healthÓ, Pew Charitable Trusts, May 2016.
08 Boj proti antimikrobiální rezistenci má v podstatě dva základní úkoly: o o 10 11 zajistit obezřetnější a účinnější používání existujících antimikrobik (mimo jiné zvýšením informovanosti, lepšími hygienickými postupy, zajištěním odborné přípravy, dohledu a monitorování a širší diagnostiky) u lidí, rostlin a zvířat; objevit a zpřístupnit nová antimikrobika (na základě výzkumu a vývoje). 
08 Ultimately the fight against AMR consists of two main challenges: o ensuring a more prudent and efficient use of existing antimicrobials (including by increasing awareness, better hygiene practices, training, surveillance and monitoring, and enhanced diagnostics) in humans, plants and animals; o and discovering and making available new antimicrobials (through research and development).
Viz například článek v Chemistry World z července 2018 a zpráva OECD za rok 2018 Stemming the superbug tide – Just a few dollars more (Jak zastavit šíření multirezistentních bakterií jen s pár dolary navíc). 
10 See, for example, article in ŇChemistry WorldÓ from July 2018 and the 2018 OECD report ŇStemming the superbug tide Đ Just a few dollars moreÓ.
Zpráva DRIVE AB Revitalising the antibiotic pipeline (Oživení nabídky antibiotik), 2018, z programu New Drugs for Bad Bugs, 2018. 
11 DRIVE AB report ŇRevitalising the antibiotic pipelineÓ, 2018, from the New Drugs for Bad Bugs programme, 2018.
Žádné nové registrované třídy antibiotik po roce 1984 Co dál? 
No registered classes of antibiotics discovered after 1984 WhatŐs next?
Globální opatření pro boj proti antimikrobiální rezistenci 09 Globální akční plán Světové zdravotnické organizace (WHO)12, přijatý v roce 2015, vyžadoval, aby členské země WHO vypracovaly a zavedly svůj národní akční plán „Jedno zdraví“ do poloviny roku 2017. 
Global actions to fight antimicrobial resistance 09 The WHO Global Action Plan12, adopted in 2015, required WHO member countries to develop and start implementing their National One Health Action Plan (NAP) by mid-2017.
Východiskem pro zásadu „jedno zdraví“, kterou WHO prosazuje, je nutnost integrovaného přístupu k antimikrobiálním látkám, který zohledňuje lidské zdraví, zdraví zvířat a životní prostředí (viz obrázek 2). 
The WHOŐs ŇOne HealthÓ principle recognises that an integrated approach to antimicrobials is needed, which considers human health, animal health and the environment (see Figure 2).
10 Celosvětová databáze WHO týkající se antimikrobiální rezistence ukázala, že vývoj a provádění národních akčních plánů je v různých členských státech v různé fázi13. 
10 The WHOŐs Global Database for AMR shows that Member States were at different stages in terms of developing and implementing NAPs13.
V průzkumu, který jsme provedli v rámci auditu, uvedlo 16 z 24 členských států EU, které na něj odpověděly, že národní akční plán mají, pět států se zmínilo o určitých prvcích takového plánu a tři státy uvedly, že jej nemají. 
According to a survey we conducted for our audit, out of 24 EU Member States that replied, 16 indicated having a NAP, five indicated having elements of one, and three indicated they did not have one.
11 Globální akční plán WHO se promítl do mezinárodního úsilí o spolupráci v oblasti výzkumu antimikrobiální rezistence. 
11 The WHO Global Action Plan is mirrored by international efforts to cooperate on research for AMR.
Od roku 2009 probíhá mezi Severní Amerikou a Evropou spolupráce a sdílení osvědčených postupů prostřednictvím Transatlantické pracovní skupiny pro antimikrobiální rezistenci (TATFAR). 
Since 2009, the Transatlantic Taskforce on Antimicrobial Resistance (TATFAR) collaborates and shares best practices between North America and Europe.
V roce 2018 zahájilo činnost Globální středisko skupiny G20 pro výzkum a vývoj antimikrobiální rezistence. 
And in 2018, the G20 launched its Global Antimicrobial Resistance Research and Development Hub.
Opatření EU pro boj proti antimikrobiální rezistenci 12 Otázky lidského zdraví spadají do pravomoci členských států. 
EU actions to fight antimicrobial resistance 12 Human health is a national competence.