natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dokument uvedl výčet možných zlepšení, například sloučení některých podobných druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu (např. ochranných pásů a souvratí), uvolnění určitých omezení týkajících se postupů hospodaření a lhůt a zvýšení tolerancí u velikostí a umístění krajinných prvků. 
The document listed potential improvements, such as merging certain similar EFA types (e.g. buffer strips and field margins), relaxing certain constraints 60 SWD(2016) 218 final of 22.6.2016. regarding management practices and time limits and increasing tolerances as regards the sizes and location of landscape features.
Komise tato zjednodušující opatření zařadila do své nedávné změny61 sekundárního právního předpisu. 
The Commission included these simplification measures in its recent amendment61 of the secondary legislation.
45 Tatáž změna zavedla i zákaz používání pesticidů na produktivních plochách využívaných v ekologickém zájmu (viz bod 50). 
The same amendment introduced also a ban on the use of pesticides on productive EFAs (see paragraph 50).
Zavedení ekologizace nebylo pro členské státy jednoduchým úkolem. 
Implementing greening was not a straightforward task for the Member States.
Za prvé znamenalo významné finanční a organizační úsilí. 
Firstly, it represented a significant financial and organisational effort.
Bylo třeba upravit stávající IT systémy, zejména systém evidence půdy (LPIS)62 v členských státech, které se rozhodly pro druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu, které mají trvalou povahu (tj. veškeré krajinné prvky kromě souvratí, ale i terasy, hektary zemědělsko-lesnické plochy, plochy s rychle rostoucími dřevinami pěstovanými ve výmladkových plantážích a zalesněné plochy). 
Existing IT systems had to be adapted, in particular the Land Parcel Identification System (LPIS)62 in Member States opting for EFA types of a permanent nature (i.e. all landscape features – except field margins – but also terraces, hectares of agro-forestry, areas with short rotation coppice and afforested areas).
Rámeček 5 dokládá, jak může zátěž spojená se zřízením vrstvy ploch využívaných v ekologickém zájmu ovlivnit to, jaké plochy využívané v ekologickém zájmu členské státy zvolí. 
Box 5 illustrates how the burden associated with establishing the EFA layer may affect Member States’ EFA choices.
Rámeček 5 – Vysoká zátěž spojená se zřízením vrstvy ploch využívaných v ekologickém zájmu Španělské orgány nejprve hodlaly mezi své vybrané druhy ploch využívaných v ekologickém zájmu začlenit krajinné prvky vzhledem k jejich významným environmentálním přínosům. Nakonec se však rozhodly proti této možnosti kvůli očekávaným problémům a zpožděním souvisejícím s evidencí všech krajinných prvků v systému LPIS. 
43 Box 5 – The heavy burden associated with establishing the EFA layer The Spanish authorities initially intended to include landscape features among their selected EFA types, given the significant environmental benefits they offer. However, they finally decided against this option because of the expected difficulties and delays related to recording all landscape features in the LPIS.
Kromě toho členské státy shledaly některá pravidla ekologizace matoucí. 
Additionally, Member States found some of the greening rules confusing.
Adresovaly Komisi dotazy týkající se různých aspektů provádění ekologické platby. 
They questioned the Commission on various aspects of the implementation of the green payment.
Komise tyto dotazy spolu se svými odpověďmi zveřejnila na specializované internetové platformě, na kterou mají všechny členské státy přístup. 
The Commission posted these questions, together with its replies on a dedicated web platform, accessible to all Member States.
Rámeček 6 uvádí příklad zmíněných problémů. 
Box 6 gives an example of the issues raised.
Tatáž platforma byla použita k šíření dalších forem pokynů k ekologizaci: závěrů zasedání skupiny odborníků a pokynů shrnujících nejdůležitější aspekty provádění. 
The same platform was used to disseminate other forms of guidance on greening: conclusions from expert group meetings and guideline documents summarising the most important aspects of implementation.
Pět členských států, kterými jsme se zabývali, bylo obecně spokojeno s kvalitou a včasností pokynů, které od Komise získávaly. 
The five Member States we covered were generally satisfied with the quality and timeliness of the guidance they received from the Commission.
Komise vyjasnila, že obecně se 62 Viz také naše zvláštní zpráva č. 25/2016 „Systém evidence půdy: užitečný nástroj pro určování způsobilosti zemědělské půdy, jeho fungování lze však ještě zlepšit“ (http://eca.europa.eu). 
See also our Special Report No 25/2016 ‘The Land Parcel Identification System: a useful tool to determine the eligibility of agricultural land – but its management could be further improved’ (http://eca.europa.eu).
ekologizace týká jen té části hospodářství, která nefunguje v ekologickém režimu. 
The Commission clarified that in general greening affects only the non-organic part of the farm.
To znamená, že ekologicky obdělávaná orná půda se nezapočítává do prahových hodnot plochy pro diverzifikaci plodin. 
This means that the organically farmed arable land does not count towards the area thresholds for crop diversification.
Přesahuje-li však plocha orné půdy, na které se nehospodaří ekologicky, 10 hektarů, musí být požadované plodiny pěstovány na této orné půdě – žádné ekologické plodiny se pro účely diverzifikace plodin nezapočítávají. 
However, if the arable land that is not organically farmed exceeds 10 hectares, than the required crops must be grown on that arable land – any organic crops are disregarded for the purposes of crop diversification.
Zemědělci, jejichž podniky jsou ekologické jen zčásti, se mohou rovněž rozhodnout uplatňovat tyto tři ekologické postupy v celém hospodářství. 
Farmers whose farms are only partly organic may also choose to apply the three greening practices on the whole farm.
Komise odpovídá za dohled nad tím, jak členské státy ekologizaci provádějí. 
The Commission is responsible for supervising the Member States’ implementation of greening.
Důležitou součástí této odpovědnosti jsou pravidelné kontroly různých oznámení, která musí členské státy předkládat v souvislosti se svou volbou způsobu provádění ekologizace a výstupy ekologizace na úrovni zemědělského podniku. 
An important part of this responsibility is regularly checking the various notifications that Member States are required to submit regarding their greening implementation choices and the outputs of greening at farm level.
Došli jsme k závěru, že Komise tyto úkoly plnila dobře. 
We found that the Commission performed these tasks well.
Komise zejména systematicky určuje a ve spolupráci s příslušnými členskými státy sleduje různé problémy týkající se pozdního předkládání informací63 nebo nesprávného uplatňování pravidel EU. 
In particular, the Commission systematically identifies and follows up with the relevant Member States on various problems related to the late submission of information63 or the incorrect application of EU rules.
Jak však dokládá bod 54 a rámeček 3, Komise nemůže zavazovat členské státy, aby upřednostňovaly ty možnosti provádění ekologizace, které jsou z hlediska ochrany životní prostředí a klimatu přínosnější. 
However, as illustrated in paragraph 54 and Box 3, the Commission cannot oblige Member States to favour those greening implementation options which are more beneficial for the environment and climate.
Ekologické postupy připomínají normy GAEC, zahrnují však vyšší potenciální sankce za nedodržování 70. 
Greening practices resemble GAECs, but involve higher potential penalties for non-compliance 70.
Před zavedením ekologizace byla jedinou vazbou mezi přímými platbami SZP a cíli EU v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu podmíněnost. 
Before greening was introduced, the only link between CAP direct payments and EU environmental and climate objectives was cross-compliance.
Stejně jako ekologizace je podmíněnost povinná pro zemědělce, kteří využívají přímých plateb SZP. 
As with greening, cross-compliance is compulsory for farmers benefiting from CAP direct payments.
Rozdíl spočívá v tom, že za dodržování povinnosti podmíněnosti neexistuje žádná odměna. 
The difference is that there is no reward for meeting cross-compliance obligations.
Porušení podmíněnosti mohou vést k sankcím v podobě snížení všech přímých plateb příjemci (obvykle o 1 až 5 %). 
Breaches of cross-compliance can result in penalties reducing all direct payments to the beneficiary (usually by 1 % to 5 %).
V rámci ekologizace dostává zemědělec zvláštní platbu za dodržování povinných postupů. 
Under greening, the farmer receives a specific payment for adhering to mandatory practices.
Snížení plateb za nedodržování předpisů obecně odpovídají ploše, na které nejsou předpisy dodrženy, jako podílu na celkové ploše zemědělské půdy podléhající povinnostem ekologizace a mohou dosáhnout až 100 % platby64. Počínaje rokem podávání 63 64 46 Přibližně 25 % oznámení týkajících se ekologizace je podáváno pozdě. 
Reductions for non-compliance reductions are broadly in line with the non-compliant area as a share of the total farm area under greening obligations, and can be 63 Around 25 % of greening-related notifications are submitted late. up to 100 % of the payment64.
žádostí 2017 budou navíc k těmto snížením uplatňovány i správní sankce v případech, kdy prvotní snížení přesáhne 3 %. 
Starting in the 2017 claim year, administrative penalties will be applied on top of these reductions, in cases where the initial reduction exceeds 3 %.
Tyto sankce budou omezeny na 20 % ekologické platby pro daného zemědělce pro rok podání žádosti 2017 a na 25 % od roku podání žádosti 2018 dále. 
These penalties will be limited to 20 % of the farmer’s green payment for the 2017 claim year and to 25 % from the 2018 claim year onwards.
V praxi funguje ekologizace podobně jako podmíněnost65. 
In practice, greening operates fairly similarly to cross-compliance65.
Ekologická platba je prezentována jako forma odměny za veřejné statky související s ochranou životního prostředí a klimatu, které zemědělci poskytují. 
The green payment is presented as a form of remuneration for environmental and climate-related public goods provided by farmers.
Na tento režim však lze nahlížet i jako na mechanismus, který trestá nedodržení pravidel pomocí souboru základních podmínek v oblasti ochrany životního prostředí a klimatu (podobných normám GAEC), který je připojen k režimu podpory příjmů. 
However, the scheme can also be seen as a mechanism penalising failure to comply with a set of basic environmental and climate-related conditions (similar to GAECs) attached to an income support scheme.
Jediným významným rozdílem oproti podmíněnosti je to, že u ekologizace by sankce za významná porušení pravidel byly obvykle vyšší. 
The only significant difference from cross-compliance is that for greening the penalties for significant infringements would normally be higher.
47 zamítnutí nebo odnětí plateb a správní sankce uplatňované na přímé platby, podporu na rozvoj venkova a podmíněnost (Úř. věst. L 181, 20.6.2014, s. 48). 65 Viz naše zvláštní zpráva č. 
45 64 65 Detailed rules are contained in Delegated Regulation No 640/2014 of 11 March 2014 supplementing Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system and conditions for refusal or withdrawal of payments and administrative penalties applicable to direct payments, rural development support and cross compliance (OJ L 181, 20.6.2014, p. 48).
26/2016 s názvem „Zvýšit účinnost podmíněnosti a dosáhnout zjednodušení nadále představuje náročný úkol“ (http://eca.europa.eu). 
See also our Special Report No 26/2016 ‘Making cross‐compliance more effective and achieving simplification remains challenging’ (http://eca.europa.eu).
Naší hlavní auditní otázkou v této zprávě bylo, zda je ekologizace schopna zvýšit environmentální a klimatický profil SZP v souladu s cílem stanoveným v právních předpisech EU. 
Our main audit question in this report was whether greening was capable of enhancing the CAP’s environmental and climate performance, in accordance with the objective set in the EU legislation.
Celkově docházíme k závěru, že ekologizace, jak se nyní provádí, pravděpodobně významným způsobem nezvýší environmentální a klimatický profil SZP. 
Overall we conclude that greening, as currently implemented, is unlikely to significantly enhance the CAP’s environmental and climate performance.
Abychom uvedenou hlavní otázku auditu zodpověděli, zkoumali jsme: a) intervenční logiku, existenci jasných a dostatečně náročných cílů ekologizace a odůvodnění rozpočtových prostředků pro tuto politiku (viz body 13–25), b) přínosy pro životní prostředí a klima, které lze od ekologizace očekávat viz body 26–57), c) složitost, kterou ekologizace přináší do SZP (viz body 58–71). 
In order to reply to that main audit question, we examined: (a) intervention logic, existence of clear and sufficiently ambitious targets for greening and the justification for the policy’s budget allocation (see paragraphs 13 to 25); (b) benefits that greening can be expected to produce for the environment and climate (see paragraphs 26 to 57); (c) complexity which greening adds to the CAP (see paragraphs 58 to 71).
Ekologizace slouží dvěma různým cílům. Na jedné straně má zvýšit environmentální a klimatický profil SZP. 
Greening serves two distinct objectives. On the one hand it is meant to enhance the CAP’s environmental and climate performance.
Na druhé straně (jako přímá platba SZP) zůstává nástrojem podpory příjmů zemědělců. 
On the other hand – as a CAP direct payment - it remains an instrument for supporting farmers’ income.
V právních předpisech je výslovně uveden jen první z těchto cílů (viz body 13–14). 
Only the first of these objectives is explicitly stated in the legislation (see paragraphs 13 to 14).
Ekologická platba postrádá plně propracovanou intervenční logiku. 
The green payment lacks a fully developed intervention logic.
Komise nestanovila konkrétní cílové hodnoty, ani jinak neupřesnila, jaké výsledky by se mohly od ekologizace očekávat z hlediska životního prostředí a klimatu. 
The Commission has not set specific targets or otherwise specified what greening can be expected to achieve for the environment and climate.
Jakékoli posouzení účinnosti politiky bude ovlivněno i neucelenou znalostí výchozích situací, zejména z hlediska biologické rozmanitosti a kvality půd včetně obsahu organického uhlíku (viz body 15–16). 
Any assessment of the effectiveness of the policy will additionally be affected by the fragmentary knowledge of the baseline situations in particular in terms of biodiversity and the quality of soil, including organic carbon content (see paragraphs 15 to 16).
Prvotní návrh Komise týkající se ekologizace měl z environmentálního hlediska vyšší ambice. 
The initial Commission proposal for greening was more ambitious in environmental terms.
Následně rozmělnění environmentálního obsahu politiky nezměnilo výši navrhovaného finančního krytí. 
The subsequent dilution of the policy’s environmental content did not change the level of funding proposed.
To bylo od počátku stanoveno jako 30 % přímých plateb SZP. 
This was set, from the outset, at 30 % of CAP direct payments.
V průměru dotace v rámci ekologizace významně převyšují náklady pro zemědělce (včetně ušlých příjmů) na plnění požadavků ekologizace. 
On average, greening subsidies exceed significantly the cost to farmers (including from lost income) of meeting greening requirements.
Důvodem je skutečnost, že rozpočet ekologizace byl stanoven bez vazby na úroveň environmentálních ambicí politiky. 
This is because the greening budget was fixed 46 47 without a link to the policy’s level of environmental ambition.
Ekologizace zůstává v zásadě režimem podpory příjmů (viz body 17–25). 
Greening remains, essentially, an income support scheme (see paragraphs 17 to 25).
Ekologizace pravděpodobně nezajistí významné přínosy pro životní prostředí a klima, zejména v důsledku významné mrtvé váhy, která tuto politiku ovlivňuje. 
Greening is unlikely to provide significant benefits for the environment and climate, mainly because of the significant deadweight which affects the policy.
Tato mrtvá váha vyplývá především ze skutečnosti, že požadavky v rámci ekologizace jsou obecně nenáročné a do značné míry odrážejí běžnou zemědělskou praxi. 
This deadweight arises primarily from the fact that greening requirements are generally undemanding and largely reflect normal farming practice.
Kromě toho v důsledku rozsáhlých výjimek může většina zemědělců (65 %) ekologické platby využívat, aniž by pro ně ve skutečnosti platily povinnosti týkající se ekologizace. 
Additionally, due to extensive exemptions most farmers (65 %) are able to benefit from the green payment without actually being subject to greening obligations.
V důsledku toho ekologizace vede k pozitivní změně zemědělských postupů jen na velmi omezené části zemědělské půdy v EU. 
As a result, greening leads to a positive change in farming practices on only a very limited share of EU farmland.
Odhadujeme, že zemědělci zřídili nové plochy využívané v ekologickém zájmu a zvýšili diverzifikaci plodin jen na přibližně 3,5 % orné půdy, tj. přibližně 2 % veškeré zemědělské půdy v EU. 
We estimate that farmers created new EFAs and increased crop diversification on only around 3.5 % of arable land, i.e. around 2 % of all EU farmland.
Kromě toho podle studie Společného výzkumného střediska vedly nové požadavky ekologizace týkající se trvalých travních porostů ke změně zemědělských postupů jen u 1,5 % zemědělské půdy v EU. 
Additionally, according to a JRC study, new greening requirements relating to permanent grassland resulted in a change in farming practices on only 1.5 % of EU farmland.
Celkově bylo v důsledku ekologizace přeřazeno přibližně 5 % zemědělsky obdělávané půdy v EU (viz body 26–39). 
Overall, around 5 % land farmed in the EU was reallocated due to greening (see paragraphs 26 to 39).
Rovněž jsme zjistili, že účinnost tří ekologických postupů snížila určitá omezení návrhu. 
We also found that certain design limitations reduced the effectiveness of the three greening practices.
Diverzifikace plodin nemohla zajistit plné environmentální přínosy střídání plodin. 
Crop diversification could not provide the full environmental benefits of crop rotation.
Určení environmentálně citlivých oblastí s trvalými travními porosty vycházelo zejména z kritérií souvisejících s biologickou rozmanitostí a bylo nedostatečně zaměřeno na trvalé travní porosty bohaté na uhlík mimo lokality sítě Natura 2000. 
The ESPG designation was based mainly on biodiversity-related criteria and poorly targeted carbon rich permanent grassland outside Natura 2000 areas.
A konečně také převaha produktivních druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu v kombinaci s nedostatkem smysluplných požadavků na hospodaření omezila pozitivní dopad ploch využívaných v ekologickém zájmu na biologickou rozmanitost (viz body 40–50). 
Finally, the predominance of productive EFA types, combined with a lack of meaningful requirements on management, limited the positive impact of EFAs on biodiversity. (see paragraphs 40 to 50).
Členské státy mají při provádění ekologizace značnou míru volnosti, zvláště pokud jde o volbu druhů ploch využívaných v ekologickém zájmu a určení environmentálně citlivých trvalých travních porostů. 
Member States have a significant degree of flexibility in implementing greening, especially as regards the choice of EFA types and the designation of ESPG.
Zjistili jsme, že členské státy obecně této pružnosti nevyužívají k maximalizaci environmentálních a klimatických přínosů politiky. 
We found that, in general, they do not use this flexibility to maximise the policy’s environmental and climate benefits.
Nepokoušejí se určovat konkrétní potřeby související s ochranou životního prostředí a klimatu a zaměřovat se na ně ekologickými postupy. 
They do not attempt to identify and target specific environmental and climate-related needs with greening practices.
Spíše se snaží provádět ekologizaci způsobem, který minimalizuje zátěž pro ně samotné a pro jejich zemědělce. 
Rather, they strive to implement greening in a way which minimises the burden on themselves and their farmers.
Komise má omezenou pravomoc nutit členské státy k možnostem provádění ekologizace, které nabízejí větší environmentální přínosy (viz body 51–54). 
The Commission has limited power to push Member States towards greening implementation options offering greater environmental benefits (see paragraphs 51 to 54).
Ekologizace má omezený dopad u základního scénáře environmentálních opatření v rámci pilíře II, a to zejména proto, že závazky nabízené zemědělcům v rámci těchto opatření byly náročnější než požadavky v rámci ekologizace ještě před zavedením ekologické platby (viz body 55–57). 
Greening has had limited impact for the baseline of Pillar II environmental measures, mainly because the commitments proposed to farmers under these measures were above greening requirements even before the green payment was introduced (see paragraphs 55 to 57).
Ekologizace vnáší do SZP významnou složitost, která není s ohledem na výsledky, jež lze od ní očekávat, opodstatněná (viz body 78–81). 
Greening adds significant complexity to the CAP which is not justified in view of the results that greening can be expected to produce (see paragraphs 78 to 81).
Tato složitost vzniká i kvůli tomu, jak se ekologizace překrývá s ostatními environmentálními nástroji SZP (podmíněnost a environmentální opatření pilíře II), což vytváří riziko mrtvé váhy a dvojího financování. 
This complexity arises not least because of how greening overlaps with the CAP’s other environmental instruments (cross-compliance and the Pilar II environmental measures), creating the risk of deadweight and double funding.
Tato rizika zmírňují určitá rozhodnutí a opatření Komise a členských států. 
Certain decisions and actions by the Commission and Member States mitigate these risks.
Nedávná změna sekundárního právního předpisu se zaměřila na určité obavy zemědělců a členských států týkající se složitosti politiky. 
The recent amendment of the secondary legislation has addressed certain concerns farmers and Member States have regarding the policy’s complexity.
Podle našich zjištění prováděla Komise nad tím, jak členské státy provádějí ekologizaci, byl řádný dohled (viz body 58–69). 
We also found that Commission’s supervision of how Member States implement greening was good (see paragraphs 58 to 69).
Na rozdíl od norem GAEC stanoví vyšší potenciální sankce za nedodržování (viz body 70–71). 
What sets it apart from GAECs is the higher potential penalties for non-compliance (see paragraphs 70 to 71).