natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokud EIB/EIF využívá dohodnuté postupy s externími auditory, měla by Komise stanovit minimální podmínky takových smluv s ohledem na potřebu poskytnout jistotu, zejména povinnost provést dostatečnou auditní práci na úrovni členského státu. 
When the EIB/EIF uses agreed-upon procedures with external auditors, the Commission should define the minimum conditions of such contracts with a view to the need to provide assurance, in particular the obligation for sufficient audit work at the level of the Member State.
Datum provedení: okamžitě — Doporučení 2: navrhnout změny právních předpisů pro finanční rámec na období po roce 2020, které by vylučovaly proplácení DPH veřejným orgánům z prostředků EU. 
Implementation date: immediate. — Recommendation 2: propose legislative changes for the post-2020 financial framework which would exclude reimbursement of VAT to public bodies from EU funds.
Datum provedení: před schválením legislativního rámce na období po roce 2020. — Doporučení 3: vyřešit nedostatky, které jsme zjistili v jejím ověřování práce auditních orgánů v kontextu auditů správnosti Komise. 
Implementation date: before approval of the post-2020 legislative framework. — Recommendation 3: address the weaknesses we have identified in its verification of the audit authorities’ work in the context of the Commission’s regularity audits.
Datum provedení: okamžitě Komise přijímá toto doporučení a domnívá se, že díky vstupu souhrnného návrhu ve znění vyplývajícím z politické dohody mezi Radou a Parlamentem v platnost a novým ustanovením týkajícím se auditu finančních nástrojů EIF, bude toto doporučení provedeno. 
Implementation date: immediate. of the European Union C 357/233 THE COMMISSION’S REPLIES The Commission accepts the recommendation and considers that with the entry into force of the Omnibus proposal, in its drafting resulting from the political agreement between the Council and Parliament, and with new provisions for audit of financial instruments managed by EIF, the recommendation will be implemented.
Členské státy budou navíc povinny ve své jurisdikci provést ověření a audity na úrovni finančních zprostředkovatelů a u auditních orgánů na úrovni koncových příjemců tam, kde to bude vhodné. 
Moreover the Member States will have to carry out verifications and audits at the level of financial intermediaries and, for audit authorities, at the level of final recipients in their jurisdiction, where relevant.
Komise částečně přijímá toto doporučení a předložila legislativní návrh finančního rámce na období 2021–2027. 
The Commission partially accepts the recommendation and has made a legislative proposal for the financial framework 2021-2027.
Návrh Komise (COM (2018) 375 final) zavádí jednoduché pravidlo týkající se DPH nezávisle na soukromém/veřejném statusu příjemců: u projektů, jejichž celkové náklady jsou nižší než 5 milionů EUR, se DPH považuje za způsobilé náklady, zatímco u projektů nad touto hranicí se DPH za způsobilé náklady nepovažuje. 
The Commission proposal (COM (2018) 375 final) introduces a simple rule in relation to VAT, independently from the private/public status of beneficiaries: for projects below a total cost of EUR 5 million the VAT is considered eligible while above the threshold the VAT is ineligible. The Commission accepts the recommendation.
V souladu s jednotnou auditní strategií a se schváleným plánem auditů se od roku 2018 útvary Komise při provádění auditů zaměří na ověření kvality a souladu činnosti auditních orgánů s cílem získat zcela spolehlivé výroky auditora a výsledky auditu. 
In line with their Single Audit Strategy and agreed audit plan, the Commission services will from 2018 on focus their audit work on verifying the quality and compliance of audit authorities' work with a view to obtaining fully reliable audit opinions and results.
C 357/234 Úřední věstník Evropské unie 4.10.2018 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA — Doporučení 4: vyřešit otázku složitosti informací uváděných ve výročních zprávách o činnosti GŘ REGIO a GŘ EMPL v souvislosti s rámcem kontroly a získávání jistoty na období 2014–2020 tím, že: i) se zaměří na výdaje, které prošly kontrolním cyklem, tj. na soubory dokumentů k poskytnutí jistoty, které se týkají výdajů před 30. červnem roku „n–1“. 
EN C 357/234 Official Journal of the European Union 4.10.2018 THE COURT’S OBSERVATIONS — Recommendation 4: address the complexity of the information presented on the 2014-2020 control and assurance framework in the AARs of DGs REGIO and EMPL, by: (i) focusing on expenditure that has gone through the control cycle, i.e. assurance packages covering expenditure before 30 June ‘n-1’.
Za tímto účelem by Komise měla přizpůsobit své vykazování tak, aby se vyhnula předkládání předběžných odhadů; ii) jasně uvede, které výdaje nebyly předmětem hloubkové kontroly (včetně kontrol správnosti). 
For this purpose, the Commission should adjust its reporting to ensure that it does not present provisional estimates; (ii) clearly indicating which expenditure has not yet been examined in depth (including regularity checks).
Měla by uvést, která preventivní opatření chrání rozpočet EU a zda jsou tato opatření dostatečná k poskytnutí jistoty, ale neměla by vypočítávat míru zbytkových chyb u výdajů, které ještě nebyly předmětem kontroly. iii) bude uvádět celkovou míru zbytkových chyb podokruhu VFR 1b za každé účetní období. 
It should indicate which preventive actions protect the EU budget and whether these actions are sufficient to provide assurance, but refrain from calculating a residual rate for expenditure that has not yet been examined. (iii) disclosing an overall residual error rate for MFF sub-heading 1b for each accounting year.
Datum provedení: červen 2019. — Doporučení 5: zajistit, aby se auditní mechanismy změnily v souladu s návrhem Komise pro finanční nástroje po období po roce 2020 tak, aby se do výpočtu míry zbytkových chyb započítávalo pouze skutečné využití prostředků na úrovni konečných příjemců. 
Implementation date: June 2019. — Recommendation 5: ensure that audit arrangements are changed in accordance with the proposal made by the Commission for financial instruments in the post-2020 regulatory framework so that only the actual use of funds at final recipient level is used for the calculation of residual error rates.
Datum provedení: před zahájením provádění legislativního rámce na období po roce 2020. — Doporučení 6: provést dostatečné prověrky správnosti s cílem dospět k závěru o účinnosti práce auditních orgánů a získat přiměřenou jistotu o správnosti výdajů nejpozději ve výročních zprávách o činnosti zveřejněných rok po přijetí účetní závěrky. 
Implementation date: before implementation of the post-2020 legislative framework begins. — Recommendation 6: carry out sufficient regularity checks to conclude on the effectiveness of audit authorities’ work and obtain reasonable assurance on the regularity of expenditure at the latest in the AARs it publishes following the year of accepting the accounts. Implementation date: immediate. THE COMMISSION’S REPLIES The Commission partially accepts this recommendation.
Komise zdůrazňuje, že výroční zprávy o činnosti příslušných generálních ředitelství se jasně zaměřují na ověřování měr chybovosti u programů a účetních závěrek týkajících se období od 30. června roku n-1. 
The Commission underlines that the annual activity reports of the concerned Directorates general already provide a clear focus on the validation of error rates for programmes and accounts in relation with accounting years ending 30 June n-1.
V dalších zprávách by to mohlo být uvedeno ještě jasněji. 
This can be made even clearer in future reports.
V souladu s finančním nařízením se jištění požadované po schvalující osobě a uvedené ve výroční zprávě o činnosti vztahuje na veškeré druhy plateb provedené za vykazovaný rok n. GŘ samostatně vykazují úroveň jištění, jež získala od každé schvalující osoby. 
In line with the Financial Regulation, the assurance required from authorising officers in the annual activity reports refers to all types of payments executed in the reporting year n. DGs report separately on the level of assurance obtained for each of them.
Rizikové částky jsou tak stanoveny na základě příslušných výdajů za kalendářní rok. 
The amount at risk is therefore established on the basis of the relevant expenditure of the calendar year.
Komise znovu opakuje, že je otevřena reflexi a debatě s EÚD, jak dále zlepšit a zjednodušit představení míry chybovosti v budoucích výročních zprávách o činnosti. 
The Commission reiterates furthermore that it is open to reflect on, and to discuss with the ECA, how to improve and simplify its system leading to the presentation of error rates in its AARs.
Komise přijímá doporučení do té míry, do jaké je spolunormotvůrci přijat její návrh na vytvoření regulačního rámce na období po roce 2020. 
The Commission accepts this recommendation to the extent the Commission’s proposal for the post-2020 regulatory framework is adopted by the co-legislators.
V návaznosti na tento návrh přijatý dne 29. 5. 
Following this proposal adopted on 29 May 2018, the Member State will declare expenditure of financial instruments based on disbursed amount to final recipients.
2018 budou členské státy vykazovat výdaje finančních nástrojů na základě částek vyplacených konečným příjemcům. Bude možná pouze jedna 25% zálohová platba na finanční nástroje, která není součástí souboru pro audit, jak jej stanoví regulační rámec, čímž se omezí výdaje, které mohou být vykázány, dříve než je provedena platba konečným příjemcům. Komise částečně přijímá toto doporučení, které je v souladu s její jednotnou auditní strategií u dotčených finančních prostředků. 
There will be only one advance payment of 25 % to financial instruments that should not be part of the audited population defined in the regulatory framework which will limit the expenditure which may be declared before payment is made to final recipients. The Commission partially accepts this recommendation which is in line with its Single Audit Strategy for the concerned funds.
Komise si stanovila za cíl, aby mohla každý rok v příslušných výročních zprávách o činnosti zveřejňovat informace o spolehlivosti měr zbytkových chyb, které vykázaly auditní orgány v rámci balíčků dokumentů k poskytnutí jistoty za uplynulý rok. 
The Commission, has set as an objective to be able to report each year in the respective AARs on the reliability of the residual error rates reported by audit authorities in the previous year's assurance packages.
Dále zdůrazňuje, že má až tři roky na provedení auditů výdajů vykázaných v účetní závěrce, na přijetí rozhodnutí o spolehlivosti měr zbytkových chyb, které vykázaly auditní orgány, a na potvrzení legality a správnosti osvědčených výdajů. 
It underlines at the same time that it has up to 3 years to carry out audits on the expenditure included in the accounts to conclude on the reliability of the error rates reported by audit authorities and to confirm the legality and regularity of the certified expenditure.
4.10.2018 Úřední věstník Evropské unie C 357/235 CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA ČÁST 2 – POSOUZENÍ VÝKONNOSTI PROJEKTŮ 6.79. 
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/235 THE COURT’S OBSERVATIONS PART 2 — ASSESSMENT OF PROJECT PERFORMANCE 6.79.
Zásada řádného finančního řízení při plnění rozpočtu EU vyžaduje nejen důraz na dodržování právních předpisů, ale také dosahování stanovených cílů(59). 
The principle of sound financial management in the implementation of the EU budget presupposes a focus not only on regulatory compliance but also on achieving the stated objectives(59).
Proto jsme kromě kontroly správnosti operací posuzovali také výkonnost činností, s nimiž jsou tyto operace spojeny. 
For this reason, in addition to checking the regularity of transactions, we assess the performance of the operations to which those transactions belong.
Z 217 operací, které jsme letos kontrolovali, se 113 týkalo činností, které byly v době našeho auditu fyzicky dokončeny (56 za období 2007–2013 a 57 za období 2014– 2020). 
Of the 217 transactions we examined this year, 113 came from operations that were physically complete at the time of our audit (56 for 2007-2013 and 57 for 2014-2020).
U těchto činností jsme posuzovali: — koncepci výkonnostního systému (především to, zda operační programy mají ukazatele výstupů a výsledků, které souvisí s jejich cíli, a zda cíle pro výstupy a výsledky uvedené v projektových dokumentech (60) odpovídají cílům operačního programu pro každou prioritní osu); — skutečnou výkonnost projektů, tj. zda bylo u projektů vykázáno, zda byly splněny cílové hodnoty každého z ukazatelů a dosaženo cílů. 
For these operations, we assessed: — the way the performance system was designed (in particular whether the OPs had output and result indicators that were relevant to their objectives, and whether the output and result objectives specified in project documents (60) corresponded to the OP objectives for each priority axis); — The actual performance of projects, i.e. whether they had reported on whether the targets set for each indicator were met and whether the objectives were achieved.
U finančních nástrojů jsme kontrolovali skutečnou míru úhrad (výši částky vyplacené konečným příjemcům jako podíl celkových prostředků). 
For financial instruments, we examined the actual disbursement rate (the amount disbursed to final recipients as a share of total funds).
Posouzení koncepce výkonnostního systému 6.82. 
Assessment of performance system design 6.82.
Nařízení EU, která se vztahují k této výdajové oblasti, vyžadují, aby příjemci vymezili a následně vykazovali výstupy (61). 
The EU regulations relevant to this spending area require beneficiaries to define and report on outputs(61).
Členské státy mohou také stanovit ukazatele výsledků, které propojují výsledky projektů s odpovídajícími ukazateli pro příslušnou prioritní osu operačního programu. 
Member States also have the option of defining result indicators that link project results to the corresponding indicators for the OP priority axis.
Kdykoliv je to možné a smysluplné, je dobrým postupem stanovit ukazatele výsledků, protože to orgánům umožňuje měřit konkrétní přínos projektu ke splnění cílů příslušné prioritní osy. 
Setting result indicators, wherever possible and meaningful, is good practice as it allows the authorities to measure the specific contribution made by a project to objectives of the corresponding priority axis.
(59) Viz výroční zpráva za rok 2013, bod 10.10. 
(59) See the 2013 annual report, paragraph 10.10.
(60) Projektové žádosti, grantové dohody, smlouvy na zakázky anebo rozhodnutí o spolufinancování. 
(60) Project applications, grant agreements, contracts and/or co-financing decisions.
C 357/236 Úřední věstník Evropské unie 4.10.2018 ODPOVĚDI KOMISE CS PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA 6.83. 
EN C 357/236 Official Journal of the European Union 4.10.2018 THE COURT’S OBSERVATIONS 6.83.
Při kontrole vzorku 113 projektů jsme zjistili řadu nedostatků v tom, jak členské státy koncipovaly své systémy měření výkonnosti na úrovni operačních programů i projektů. 
On examining the sample of 113 projects, we found a number of weaknesses in the way Member State authorities had designed their performance measurement systems at both OP and project level.
Tato zjištění popisuje rámeček 6.10. 
These findings are summarised in Box 6.10.
Zjistili jsme, že systém měření výkonnosti, umožňující propojit výstupy a výsledky s cíli operačního programu, byl zaveden pouze u 74 ze 113 projektů (65 %). 
We found that a performance measurement system was broadly in place to link project outputs and results to the OP objectives for only 74 of the 113 projects (65 %).
V pěti ze 74 případů však orgány v operačním programu anebo ve schvalovací dokumentaci projektu nesprávně klasifikovaly výstupy jako výsledky. 
In five of the 74 cases, however, the authorities had wrongly classified outputs as results in the OP and/or the project approval documents.
Ve 34 případech orgány nedefinovaly ukazatele výsledků na úrovni projektů a ve čtyřech případech nestanovily žádné ukazatele ani cílové hodnoty k měření výkonnosti na úrovni projektu. 
In 34 cases the authorities had not defined result indicators at project level, and in four they had not set indicators or targets to measure performance at project level at all.
Za těchto okolností není možné stanovit, zda tyto projekty nějak přispěly ke splnění celkových cílů programu. 
In these circumstances, it is not possible to determine whether these projects contributed to the overall programme objectives.
Přibližně tři čtvrtiny těchto 39 případů se týkají období 2007–2013. 
Around three quarters of these 39 cases relate to the 2007-2013 period.
Tato zjištění doplňují naši nedávnou zprávu o výběru a monitorování projektů(62) v programovém období 2014– 2020. 
These findings complement our recent report on project selection and monitoring(62) in the 2014-2020 programming period.
Ve zprávě jsme dospěli k závěru, že kritéria výběru pro projekty EFRR a ESF v programovém období 2014–2020 systematicky nevyžadují stanovit vyčíslené ukazatele výsledků na úrovni projektů. 
The report concluded that the selection criteria for ERDF and ESF projects in the 2014-2020 period do not systematically require the definition of quantified result indicators at project level.
Dokonce i v případech, kde stanoveny byly, neodpovídají nutně ukazatelům OP. 
Even where such indicators exist, they do not necessarily correspond to the OP indicators.
Naše zpráva o čerpání prostředků (63) rovněž ukazuje, že v období 2007–2013 Komise a členské státy podnikly opatření, aby řešily pomalou míry čerpání prostředků a zajistily legalitu, ale nepodařilo se jim náležitě zohlednit problematiku výkonnosti, což vedlo k nedostatečnému zaměření na výsledky. 
Our report on absorption (63) also shows that, for the 2007-2013 period, the Commission and Member States took action to tackle slow absorption and ensure legality, but failed to take due account of performance considerations, which led to insufficient focus on results.
6.83. 
THE COMMISSION’S REPLIES 6.83.
Správně navržená intervenční logika popsaná v operačním programu by měla zajistit, že výstupy a výsledky na úrovni projektu přispějí k dosažení očekávaných výsledků operačních programů, se zohledněním skutečnosti, že jsou výsledky ovlivňovány i externími faktory. 
A well-designed intervention logic as described in the operational programme shall ensure that the outputs and results at project level contribute to achieving the expected results of the operational programmes, bearing in mind that these are also influenced by external factors.
Posouzení přínosu spolufinancovaných opatření (jež se odrážejí ve výstupech a ukazatelích výsledků na úrovni projektu) do cílů operačního programu (jež se odrážejí v ukazatelích výsledků) by mělo být provedeno v rámci hodnocení dopadu. 
Assessing the contribution of the co-financed intervention (reflected by the output and project level result indicators) to the OP objectives (reflected by the result indicators) is a task for impact evaluation.
Následná hodnocení FS/EFRR odhalila nedostatečné zaměření na výsledky. 
Indeed, the insufficient focus on results has been identified in the ex post evaluation of the CF/ERDF.
Tato skutečnost byla řešena v právních předpisech upravujících programové období 2014–2020, kdy docházelo k posílení intervenční logiky a zaměření na výsledky. 
This has been addressed in the legislation governing the programming period 2014-2020 through strengthening of the intervention logic and focus on results.
Komise se domnívá, že existuje rozdíl mezi přímými výsledky na úrovni financovaných projektů a výsledky, kterých má být dosaženo na úrovni operačního programu (dle ukazatelů výsledků). 
The Commission considers that there is a difference between direct results at the level of projects financed and the results to be achieved at the level of the OP (reflected by the result indicators).
Zatímco přímé výsledky jsou ovlivňovány pouze spolufinancovanou činností, ukazatele výsledků jsou ovlivňovány řadou externích faktorů, které řídící orgány nemohou ovlivnit. 
Whereas direct results are influenced only by the action co-financed, results indicators are affected by different external factors outside the control of the managing authorities.
Správně navržená intervenční logika popsaná v operačním programu by měla zajistit, že výstupy a výsledky vybraných projektů přispějí k dosažení očekávaných výsledků operačního programu. 
A well-designed intervention logic shall ensure that the outputs and direct results of the selected projects contribute to achieving the expected results of the OP.
Komise navrhla opatření členským státům, u nichž hrozilo nedostatečné čerpání z fondů, která byla v souladu s právním rámcem na období 2007–2013, programovými cíli a intervenční logikou a byla uzpůsobená specifickým okolnostem každého dotčeného programu. 
The Commission proposed measures to Member States being at risk of under-absorption which were in line with the 2007-2013 legal framework, the programme objectives and intervention logic and were adapted to the specific circumstances for each programme concerned.
(62) Zvláštní zpráva č. 21/2018 „Výběr a monitorování projektů EFRR a ESF v programovém období 2014–2020 se stále zaměřují převážně na výstupy“ (www.eca.europa.eu). 
(62) Special report No 21/2018 ‘Selection and monitoring for ERDF and ESF projects in the 2014-2020 period are still mainly outputs-oriented’ (www.eca.europa.eu).
(63) Zvláštní zpráva č. 17/2018 „Opatření Komise a členských států v posledních letech programů v období 2007–2013 řešila otázku nízkého čerpání prostředků, ale málo se zaměřovala na výsledky“ (www.eca.europa.eu). 
(63) Special report No 17/2018 ‘Commission’s and Member States’ actions in the last years of the 2007-2013 programmes tackled low absorption but had insufficient focus on results’ (www.eca. europa.eu).
4.10.2018 Úřední věstník Evropské unie C 357/237 CS Rámeček 6.10 – Posouzení koncepce systému výkonnosti (113 projektů) Zdroj: Evropský účetní dvůr. PŘIPOMÍNKY ÚČETNÍHO DVORA Řada projektů plně nedosahuje výkonnostních cílů 6.87. 
EN 4.10.2018 Official Journal of the European Union C 357/237 Box 6.10 — Assessment of performance system design (113 projects) Source: European Court of Auditors.
Ve většině případů, které jsme ověřovali, jsme nedospěli k závěru, že všech cílů v oblasti výkonnosti bylo v plné míře dosaženo. 
In most of the cases we examined, we did not conclude that all the performance objectives had been fully achieved.
U 74 projektů, které měly stanoveny ukazatele výsledků i výstupů, bylo těchto ukazatelů podle našich zjištění plně dosaženo ve 26 případech (35 %), částečně dosaženo ve 43 případech (58 %), ve dvou případech (3 %) to nebylo možné posoudit a ve třech případech (4 %) jich dosaženo nebylo. 
For the 74 projects where both result and output indicators had been set, we found that these had been fully achieved in 26 cases (35 %), partially achieved in 43 cases (58 %), could not be assessed in two cases (3 %) and were not achieved in three cases (4 %).
Jeden z projektů, které nedosáhly svých cílů, byl podle definice v pokynech k uzávěrce „nefungujícím projektem“ (64). 
One of the projects that did not achieve its objectives was ‘non-functioning’ according to the definition in the closure guidelines (64).
U 34 případů, které měly stanoveny ukazatele výstupů (ale žádné ukazatele výsledků), jsme zjistili, že jich bylo plně dosaženo ve 23 případech (68 %) a částečně dosaženo v 11 případech (32 %) (viz rámeček 6.11). 
Of the 34 cases where output indicators had been set (but not result indicators), we found that these had been fully achieved in 23 cases (68 %) and partially achieved in 11 cases (32 %) (see Box 6.11).