natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Průměrně měl každý integrovaný projekt zhruba 25 partnerů a příspěvek EU byl ve výši 9,5 milionu EUR na jednu smlouvu. 
On average, each IP involved around 25 partners and an EU contribution of 9,5 million euro per contract.
Prostředky, jež byly k dispozici pro 6. RP, umožnily financovat pouze jeden z pěti obdržených návrhů. 
Overall, FP6 available funds permitted the financing of only one out of five proposals received.
Je to poměr podobný, jako má v USA u svých programů financování National Science Foundation (Národní vědecká nadace), ale nižší než u předchozího rámcového programu (26 %). 
This ratio is similar to that of the US National Science Foundation funding schemes, but lower than that of the previous Framework Programme (26 %).
U sítí excelence byl financován větší poměr návrhů než u integrovaných projektů. 
A higher proportion of ‘NoE’ proposals were financed compared to ‘IP’ projects.
12 Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES z 18. prosince 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (Úř. vest. 
12 Decision No 1982/2006/ EC of the European Parliament and of the Council of 18 December 2006 concerning the seventh framework programme of the European Community for research, technological development and demonstration activities, (2007 to 2013) (OJ L 412, 30.12.2006, p.
U 7. RP „společné projekty“ mohou zahrnovat činnosti, které byly dříve realizovány v rámci „integrovaných projektů“. 
Under FP7, ‘Collaborative Projects’ may include the activities previously carried out by ‘Integrated Projects’.
13 RÁMEČEK 2 JAKÉ DRUHY ČINNOSTÍ BYLY REALIZOVÁNY V RÁMCI INTEGROVANÝCH PROJEKTŮ? 
13 BOX 2 WHAT SORT OF ACTIVITIES WERE CARRIED OUT IN IPs?
Činnosti v rámci projektů realizovaných jako integrované projekty spadaly do jedné z těchto kategorií: • činnosti v oblasti výzkumu a technologického rozvoje přímo zaměřené na získávání nových poznatků, včetně činností spojených s inovací a činností zaměřených na šíření informací; • demonstrační činnosti s cílem dokázat realizovatelnost nových technologií, které mohou přinést ekonomické výhody, ale které se nemohou přímo uplatnit na trhu (např. testování prototypů); • školicí činnosti s cílem přispět k odbornému rozvoji výzkumníků a dalších klíčových pracovníků, řídících pracovníků v oblasti výzkumu, vedoucích pracovníků (zejména v případě malých a středních podniků) a potenciálních uživatelů poznatků, které projekt přinesl. Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
The activities covered by a project carried under IPs fall within one of the following categories: • research and technological development activities directly aimed at creating new knowledge, including innovation-related and dissemination activities; • demonstration activities designed to prove the viability of new technologies that offer a potential economic advantage but which cannot be commercialised directly (e.g. testing of prototypes); • training activities intended to contribute to the professional development of researchers and other key staff, research managers, industrial executives (in particular for SMEs), and potential users of the knowledge generated by the project. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
ROZSAH AUDITU Cílem auditu bylo posoudit, do jaké míry: — sítě excelence a integrované projekty přispěly k dosažení jak cílů výzkumné politiky stanovených Smlouvou, tak svých vlastních specifických cílů; — Komise účelně podporovala provádění projektů tím, že poskytovala příjemcům nezbytné pokyny, řídila příslušné smlouvy a monitorovala dosažený pokrok; — podpořil šestý rámcový program investice do VTR. 
AUDIT SCOPE The objectives of the audit were to assess to what extent: — Networks of Excellence and Integrated Projects contributed to achieve the research policy objectives set by the Treaty as well as their own specific objectives. — The Commission effectively supported the projects’ implementation, by providing the necessary guidance to beneficiaries, managing the contracts and monitoring the progress achieved; and — FP6 had stimulated RTD investment.
KONCEPCE AUDITU Důkazní informace byly v rámci auditu shromážděny prostřednictvím: — přezkumu dokumentace týkající se 6. RP (přípravné dokumenty, právní rámec a pokyny Komise, údaje o provádění); — návštěv u 36 projektových koordinátorů a účastníků podílejících se na 14 projektech v 15 různých členských státech13; — série kulatých stolů za účasti 60 výzkumných pracovníků ze 44 různých organizací, jež se 6. RP účastnily14; — průzkumu u 387 organizací v oblasti VTR (274 účastníků programu, 104 navrhovatelů a devíti subjektů, které se neúčastnily); — analýzy vybraných oblastí řízení, které hrají klíčovou roli ve výkonnosti nástrojů (včetně kontroly realizace osmi výzev k překládání návrhů a analýzy závěrů 399 nezávislých zpráv o přezkumu projektu vypracovaných před 31. prosincem 2007); — přezkum druhotných důkazních informací týkajících se účelnosti nástrojů; — posouzení názorů vyjádřených některými sdruženími, která se aktivně účastní výzkumu Společenství. 
AUDIT APPROACH Audit evidence was collected through: — Review of documentation on FP6 (preparatory documents, legal framework and Commission guidance, implementation data). — Visits to 36 project coordinators and participants involved in 14 projects in 15 different Member States13. — A series of ‘round table’ discussions with 60 researchers from 44 different organisations participating in FP614. — A survey of 387 RTD organisations (274 programme participants, 104 proposers and nine non-participants). — An analysis of selected management areas playing a key role in the performance of the instruments (including the review of the implementation of eight calls for proposals and an analysis of the conclusions of 399 independent project reviews conducted before 31 December 2007). — The review of secondary evidence on the effectiveness of the instruments. — Consideration of the opinions expressed by some associations active in Community research.
13 Belgie, Dánsko, Estonsko, Finsko, Francie, Itálie, Německo, Nizozemsko, Polsko, Portugalsko, Rakousko, Slovensko, Spojené království, Španělsko a Švédsko. 
13 Austria, Belgium, Denmark, Estonia, Finland, France, Germany, Italy, the Netherlands, Poland, Portugal, the Slovak Republic, Spain, Sweden and the United Kingdom.
14 Kulaté stoly byly organizovány s pomocí vnitrostátních koordinátorů kontaktních bodů 6. RP ve Finsku, Francii, Polsku, Španělsku a Spojeném království. 
14 Round tables were organised with the assistance of the FP6 National Contact Point coordinators in Finland, France, Poland, Spain and the United Kingdom.
8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 15 PŘIPOMÍNKY PŘÍSPĚVEK K NAPLNĚNÍ CÍLŮ SPOLEČENSTVÍ V OBLASTI VTR OBECNĚ 19. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? 15 AUDIT OBSERVATIONS CONTRIBUTION TO COMMUNITY RTD OBJECTIVES IN GENERAL 19.
Podle Smlouvy o ES jsou celkovými cíli politiky Společenství v oblasti VTR posílení vědecké a technické základny průmyslu Společenství a podpora rozvoje jeho konkurenceschopnosti na mezinárodní úrovni. 
According to the EC Treaty, Community RTD policy has the overall aim to strengthen the scientific and technological bases of Community industry and to encourage it to become more competitive at international level.
V rámci svého předchozího auditu oblasti výzkumu Účetní dvůr poukázal na nedostatečnou logiku intervence, která by měla vysvětlovat, jak mají různé nástroje a programy přispět k naplňování cílů Společenství u VTR15. 
In the framework of a previous audit in the field of research, the Court pointed out the lack of an explicit intervention logic, explaining how the different instruments and programmes were supposed to contribute to Community RTD goals15.
Pro jednotlivé výzkumné programy navíc nebyly stanoveny ani žádné cíle SMART16, ani ukazatele výkonnosti, což oslabilo základ pro řádné monitorování a vyhodnocování těchto programů17. 
In addition, no SMART objectives16 and performance indicators were defined for the individual research programmes, thus undermining the basis for sound monitoring and evaluation17.
Při zohlednění této nedostatečné logiky intervence18 Účetní dvůr zkoumal přínos těchto nových nástrojů pro politiku Společenství v oblasti VTR obecně z těchto hledisek: — účelnosti realizované výzkumné spolupráce; — vědecké kvality jednotlivých projektů podle posouzení odborníků. 
Bearing in mind the lack of an explicit intervention logic18, the Court has examined the contribution of the new instruments to the Community RTD policy in general as regards the following aspects: — The effectiveness of the research collaboration put in place; and — The scientific quality of individual projects as assessed by the experts.
17 Viz body 28 a 30 zvláštní zprávy č. 9/2007. 
17 See paragraphs 28 and 30 of Special Report No 9/2007.
15 Zvláštní zpráva č. 9/2007 k hodnocení rámcových programů EU pro výzkum a technologický rozvoj – je možné zlepšit přístup Komise? (viz body 22–37) (Úř. věst. C 26, 30.1.2008). 
15 Special Report No 9/2007 concerning ‘Evaluating the EU Research and Technological Development (RTD) framework programmes — Could the Commission’s approach be improved?’ (see paragraphs 22 to 37) (OJ C 26, 30.1.2008).
Logiku intervence definuje Komise jako „konceptuální souvislost od vstupů intervence k jejím výstupům a následně dopadům na společnost v podobě výsledků a důsledků“ (Evropská komise, Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services (Hodnocení činností EU: praktická příručka pro útvary Komise), červenec 2004, s. 87 a 106). 
Intervention logic is defined by the Commission as ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (European Commission, ‘Evaluating EU activities: A practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106).
16 SMART je zkratka z anglického specific, measurable, achievable, relevant a timed, tedy konkrétní, měřitelné, dosažitelné, relevantní a časově vymezené. 
16 SMART stands for specific, measurable, achievable, relevant and timed.
Definice cílů SMART je obecným principem finančního nařízení EU pro zajištění řádného finančního řízení (viz čl. 
The definition of SMART objectives constitutes a general principle of the EU Financial Regulation to ensure sound financial management (see Article 27(3) of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 (OJ L 248, 16.9.2002, p.
18 Dopad nedostatečné logiky intervence zdůraznila například již v roce 2004 skupina pro pětileté hodnocení rámcových programů 1999–2003, která uvedla, že skupiny podobné jejich mají vyplnit mezeru mezi důkazy shromážděnými převážně na úrovni projektu na straně jedné a vyššími sociálně-ekonomickými cíli výzkumné politiky na straně druhé. 
18 For example, the impact of the absence of an explicit intervention logic was already highlighted in 2004 by the panel in charge of the Five-year Assessment 1999–2003, which stated that ‘...panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy.
Momentálně je však obtížné tyto dvě oblasti propojit kvůli způsobu, jakým se rámcový program plánuje. 
However, at the moment the link is difficult to make due to the way the FP is planned.
Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003 (Pětileté hodnocení rámcových výzkumných programů Evropské unie 1999–2003), zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl Erkki Ormala (15. prosinec 2004): oddíl 6 Evaluating the Framework Programme (Hodnocení rámcového programu), s. 19. Zvláštní zpráva č. 8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? 
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1993–2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 19. Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives?
Účelnost výzkumné spolupráce byla posuzována podle skutečného dosažení cílů projektů, předávání stávajících i nových vědeckých poznatků a také využívání osvědčené praxe u metod, jakými je výzkum realizován. 23. 
The effectiveness of research collaboration was assessed by reference to the actual achievement of project deliverables, the transfer of existing and new scientific knowledge as well as the use of good practices concerning the way in which research is carried out. 23.
Sítě excelence 101 projektů 1 % Integrované projekty 298 projektů 1% 23 % 16 OBRÁZEK 3 32 % Ano Částečně Ne 67 % 76 % Zdroj: Evropský účetní dvůr – Horizontální analýza zpráv o přezkumu projektů k 31. prosinci 2007. 
NoEs 101 projects 1 % IPs 298 projects 1% 16 32 % 23 % Yes Partially No 67 % 76 % Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007.
Průzkum mezi účastníky ukázal, že s oběma auditovanými nástroji celkově panuje spokojenost (viz obrázek 4). 
Moreover, the survey of participants reveals an overall satisfaction with the two instruments audited (see Figure 4).
Podle názoru veřejných výzkumných středisek a vysokých škol byly sítě excelence obzvlášť úspěšné, zatímco partneři ze soukromého sektoru (včetně malých a středních podniků) považovali spolupráci u tohoto nástroje za méně přínosnou. 
NoEs were found to be particularly successful by public research centres and universities, while private partners (including SMEs) considered collaboration less fruitful.
Co se týče integrovaných projektů, spolupráci považovali za účelnou projektoví partneři jak z veřejného, tak ze soukromého sektoru. 
Concerning IPs, the cooperation was considered effective by both public and private partners.
17 OBRÁZEK 4 Za jak uspokojivý projekt považujete, co se týče... 
17 FIGURE 4 How satisfactory do you consider project in terms of ...
Koordinátoři Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý Účastníci Uspokojivý Neuspokojivý Uspokojivý Neuspokojivý VNÍMÁNÍ ÚČELNOSTI PROJEKTU NA STRANĚ ÚČASTNÍKŮ Sítě excelence Integrované projekty ... podpory vysoce kvalitní výzkumné spolupráce mezi účastníky projektu ... propojení účastníků ... koordinace strategického plánování výzkumných činností jednotlivých účastníků ... předávání poznatků mezi účastníky ... podpory mobility výzkumných pracovníků mezi jednotlivými účastníky ... podpory vysoce kvalitní výzkumné spolupráce mezi účastníky projektu ... propojení účastníků ... koordinace strategického plánování výzkumných činností jednotlivých účastníků ... předávání poznatků mezi účastníky ... podpory mobility výzkumných pracovníků mezi jednotlivými účastníky Zdroj: Průzkum provedený Evropským účetním dvorem. 100 % 100 % 86 % 100 % 89 % 92 % 94 % 83 % 97 % 89 % 0 % 0 % 14 % 0 % 11 % 8% 6% 17 % 3% 11 % 98 % 97 % 89 % 97 % 80 % 92 % 98 % 80 % 88 % 64 % 2% 3% 11 % 3% 20 % 8% 2% 20 % 12 % 36 % Zvláštní zpráva č. 
Coordinators Satisfactory Unsatisfactory Satisfactory Unsatisfactory Participants Satisfactory Unsatisfactory Satisfactory Unsatisfactory PARTICIPANTS’ PERCEPTION OF THE PROJECT’S EFFECTIVENESS NoE IP ... the promotion of high-quality research collaboration between project participants ... the networking of participants ... coordinating the strategic planning of the participants’ research activities ... transfer of knowledge between participants ... the promotion of the mobility of research staff between participants ... the promotion of high-quality research collaboration between project participants ... the networking of participants ... coordinating the strategic planning of the participants’ research activities ... transfer of knowledge between participants ... the promotion of the mobility of research staff between participants 100 % 100 % 86 % 100 % 89 % 92 % 94 % 83 % 97 % 89 % 0 % 0 % 14 % 0 % 11 % 8% 6% 17 % 3% 11 % 98 % 97 % 89 % 97 % 80 % 92 % 98 % 80 % 88 % 64 % 2% 3% 11 % 3% 20 % 8% 2% 20 % 12 % 36 % Source: Survey conducted by the European Court of Auditors.
8/2009 – „Sítě excelence“ a „integrované projekty“ politiky Společenství v oblasti výzkumu: Splnily své cíle? PLÁNY PROJEKTŮ BYLY V ŘADĚ PŘÍPADŮ LEPŠÍ NEŽ REALIZOVANÉ PROJEKTY 25. 
Special Report No 8/2009 — ‘Networks of Excellence’ and ‘Integrated Projects’ in Community research policy: did they achieve their objectives? PROJECT PLANS BETTER THAN IMPLEMENTED PROJECTS IN A NUMBER OF CASES 25.
Kvalita projektu souvisí s konceptem vynikající vědecké a technické kvality a míry inovace. 
Project quality is associated with the concept of scientific and technological excellence and the degree of innovation.
U výzkumných projektů je standardní praxí, že je jejich kvalita posuzována jinými nezávislými rovnocennými subjekty. 
It is a normal practice for research projects that their quality be assessed by peers.
U šestého rámcového programu se počátečního výběru návrhů, jakož i monitorování a vyhodnocování prováděných projektů účastnili nezávislí odborníci19. 
For FP6, independent experts were involved in the initial selection of proposals as well as in the monitoring and evaluation of projects implemented19.
Hodnocení ex post, které bylo prováděné kontrolory projektů, bylo zaměřeno na: — pokrok při dosahování cílů; — odpovídající využití zdrojů; — míru účelnosti výzkumné spolupráce; — řádné řízení projektů; — užívání a šíření poznatků, které projekt přináší. 
Project reviewers’ ex post assessment is based on: — the progress towards the achievement of its objectives; — the adequate use of resources; — the degree to which research collaboration has been effective; — the soundness of project management, and — the use and dissemination of knowledge arising from the project.
19 Hodnotitelé se účastní procesu vyhodnocování návrhů a posuzují přínosy každého z podaných návrhů na základě kritérií stanovených Komisí v příslušné výzvě k podávání návrhů. 
19 ‘Evaluators’ participate in the evaluation process, assessing the merits of each of the proposals received against the criteria defined by the Commission in the corresponding call for proposals.
Na základě vyhodnocení provedeného těmito hodnotiteli pak Komise určí, které návrhy si zaslouží být financovány. 
Based on the evaluators’ assessment, the Commission decides which proposals deserve to be funded.
Kontroloři pak do procesu vstupují až po samotném zahájení projektu. 
‘Reviewers’ intervene well after the project has actually started.
Pomocí hodnotícího formuláře připraveného Komisí pravidelně hodnotí pokrok, který daný projekt v určitém období dosáhl. Na základě tohoto hodnocení pak Komise rozhoduje, zdali projekt může pokračovat, nebo zdali by měl naopak být ukončen ještě před plánovaným datem svého skončení. 
They periodically assess progress achieved by a given project during a reference period, on the basis of an assessment form prepared by the Commission. Based on this assessment, the Commission decides whether the project may continue or if, on the contrary, it should be terminated before the planned completion date.
Hodnotitelé a kontroloři jsou vybíráni ze stejné databáze sestavené Komisí při zahájení programu. 
‘Evaluators’ and ‘Reviewers’ are selected from the same database constituted by the Commission at the start of the programme.
18 OBRÁZEK 5 % POSOUZENÍ KVALITY PROJEKTŮ PROVEDENÉ HODNOTITELI 19 % 0% 42 39 % Dobrý až vynikající projekt Přijatelný projekt Neuspokojivý projekt Bez odpovědi 18 % 2% 44 % 36 % Sítě excelence 101 projektů Integrované projekty 298 projektů CELKOVÉ POSOUZENÍ KVALITY PROJEKTŮ Zdroj: Evropský účetní dvůr – Horizontální analýza zpráv o přezkumu projektů k 31. prosinci 2007. 
18 FIGURE 5 % REVIEWERS’ ASSESSMENT OF PROJECT QUALITY 19 % 0% 42 39 % Good to excellent project Acceptable project Unsatisfactory project No reply 18 % 2% 44 % 36 % NoEs 101 projects IPs 298 projects OVERALL ASSESSMENT OF THE PROJECT’S QUALITY Source: European Court of Auditors — Horizontal analysis of project review reports as at 31 December 2007.
Analýza zpráv odborníků o přezkumu projektů, kterou provedl Účetní dvůr, ukazuje, že více než třetina projektů byla vyhodnocena jako „dobré až vynikající“ (viz obrázek 5). 
The Court’s analysis of the experts’ review reports shows that more than one third of projects were qualified as ‘good to excellent’ (see Figure 5).
Pouze šest z celkových 399 projektů realizovaných jako sítě excelence a integrované projekty bylo považováno za neuspokojivé. 
Only six out of 399 projects implemented as NoEs and IPs were considered unsatisfactory.
Velké množství projektů (174 projektů, tedy 44 % ze všech kontrolovaných projektů) ale obdrželo pouze hodnocení „přijatelné“. 
However, a large number of projects (174 projects, or 44 % of all projects reviewed) were assessed as not more than ‘acceptable’.
Vzhledem k tomu, že v době výběru projektů Komisí hodnotili odborníci všechny projekty jako „vynikající“, z výsledků tohoto přezkumu vyplývá, že kvalita projektů se ve stadiu jejich provádění snižuje. 
Considering that experts had qualified all projects as ‘excellent’ at the time of their selection by the Commission, the review results indicate that project quality is declining in the implementation phase.
DOSAŽENÍ SPECIFICKÝCH CÍLŮ U NOVÝCH NÁSTROJŮ 28. 
ACHIEVEMENT OF THE NEW INSTRUMENTS’ SPECIFIC OBJECTIVES 28.
Jak bylo uvedeno výše (viz body 9 a 10), bylo cílem sítí excelence v prvé řadě vytvořit podstatnou a trvalou integraci výzkumných aktivit partnerů v rámci dané sítě. 
As previously indicated (see paragraphs 9 and 10), NoEs were aimed primarily at creating a substantial and lasting integration of the research activities of the network partners.
Cílem integrovaných projektů bylo pak přinášet znalosti potřebné k realizaci tematických priorit, a to dosahováním ambiciózních a jasně definovaných vědeckých a technologických cílů evropského významu. 
IPs were designed to generate the knowledge required to implement the thematic priorities, by achieving ambitious, clearly defined scientific and technological objectives of a European dimension.
U obou nástrojů byl kladen důraz na integrování „kritického množství“ odborných zkušeností, činností a zdrojů jako předpokladu pro dlouhodobou výzkumnou činnost a partnerství a také pro dosažení skutečného vědeckého, průmyslového nebo hospodářského dopadu. 
For both instruments, the emphasis was on integrating a ‘critical mass’ of expertise, activities and resources as a pre-condition for long-term research activities and partnerships as well as for achieving a real impact in scientific, industrial or economic terms.
Specifický cíl stanovený pro malé a střední podniky je nutné posuzovat s ohledem na zásadní roli, jakou malé a střední podniky v evropském hospodářství hrají. 
The specific target for SMEs has to be considered in view of their crucial role in the European economy.
INTEGRACI SÍTÍ EXCELENCE ČASTO NAHRAZOVALA TRADIČNÍ FORMA SPOLUPRÁCE 29. 
NOES’ INTEGRATION OFTEN REPLACED BY TRADITIONAL FORM OF COLLABORATION 29.