natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V tabulce 1 jsou uvedeny hlavní rozpočtové oblasti, které přispívají k plnění cíle 20 %. 
Table 1 shows the main budget areas which are contributing to achieving the 20 % target.
Připomínky 20 29 Zjistili jsme, že normotvůrci, tedy Evropský parlament a Rada, stanovili cíle v několika hlavních rozpočtových oblastech tím, že je zapracovali do právních předpisů, kterými se řídí příslušné nástroje financování (viz obrázek 4). 
Observations 20 29 We found that the co-legislators, i.e. the European Parliament and the Council, had set targets in several main budget areas by introducing them in the legislation governing the respective funding instruments (see Figure 4).
Jsou uvedeny buď v preambuli právních textů, nebo jsou coby právně závazné cíle východiskem pro plánované cíle uvedené v tabulce 1, přičemž v tomto případě představují povinný minimální limit. 
These are either presented in the preamble of the legal texts, or as legally binding targets underpin the planned targets shown in Table 1, in the latter case they represent a mandatory minimum threshold.
1305/2013 ze dne 17. prosince 2013 o podpoře pro rozvoj venkova z Evropského zemědělského fondu pro rozvoj venkova (EZFRV) a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 
104). 2 Regulation (EU) No 1305/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on support for rural development by the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) and repealing Council Regulation (EC) No 1698/2005 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
1293/2013 ze dne 11. prosince 2013 o zřízení programu pro životní prostředí a oblast klimatu (LIFE) a o zrušení nařízení (ES) č. 614/2007 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 185). 
3 Regulation (EU) No 1293/2013 of the European Parliament and of the Council of 11 December 2013 on the establishment of a Programme for the Environment and Climate Action (LIFE) and repealing Regulation (EC) No 614/2007 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 185).
1301/2013 ze dne 17. prosince 2013 o Evropském fondu pro regionální rozvoj, o zvláštních ustanoveních týkajících se cíle Investice pro růst a zaměstnanost a o zrušení nařízení (ES) č. 1080/2006 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 289). 
4 Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 on the European Regional Development Fund and on specific provisions concerning the Investment for growth and jobs goal and repealing Regulation (EC) No 1080/2006 (OJ L 347, 20.12.2013, p. 289).
Zdroj: Evropský účetní dvůr, na základě příslušných nařízení. 
Source: European Court of Auditors, based on the respective regulations.
Připomínky 21 30 Podle našich zjištění bylo záměrem, aby zdroje vzniklé na základě prosazování cílů zapracovaných v právních předpisech výrazně přispěly k plnění cíle týkajícího se opatření v oblasti klimatu. 
Observations 21 30 We found that the resources generated in enforcing the targets introduced in the legislation were intended to make a significant contribution to the achievement of the climate action goal.
Podle našich odhadů tento předpokládaný příspěvek tvoří 38 % částky potřebné ke splnění celkového cíle, kterým je vynaložit alespoň 20 % rozpočtu EU v období 2014–2020 na opatření v oblasti klimatu. 
We estimated this expected contribution to be 38 % of the amount needed to meet the overall target of spending at least 20 % of the EU budget on climate action in the 2014-2020 period.
31 V důsledku absence specifických cílů v ostatních podstatných oblastech rozpočtu EU je pro Komisi obtížnější splnit nastavený 20% cíl. 
31 The absence of specific targets in other substantial parts of the EU budget makes it more difficult for the Commission to meet the 20 % target.
Například v rozpočtové oblasti týkající se konkurenceschopnosti pro růst a zaměstnanost fungují tři finančně významné programy22, které na rozdíl od programu Horizont 2020, který spadá do této rozpočtové oblasti, nemají pro financování v oblasti klimatu stanoveny žádné cíle. 
For example, in the budget area of Competitiveness for Growth and Jobs, there are three financially significant programmes22 which, unlike the Horizon 2020 programme in this budget area, have no set targets for climate funding.
32 Nebyl však nikdy vytvořen žádný celkový plán, který by stanovil, které nástroje financování by mohly přispět a v jaké míře (viz bod 26 a tabulka 1). 
32 However, no overall plan outlining which funding instruments could contribute and to what extent was ever devised (see paragraph 26 and Table 1).
Pravděpodobně se ukáže, že tento způsob stanovení příspěvků k opatřením v oblasti klimatu, které mají poskytnout výdajové programy rozdílné povahy, není optimální. 
This is likely to prove to be a sub-optimal way to determine the climate action contribution to be made by spending programmes which differ in nature.
33 Po roce 2014 pocházejí největší příspěvky k opatřením v oblasti klimatu ze společné zemědělské politiky a politiky soudržnosti (viz obrázek 5). 
33 Since 2014, the biggest contributors on climate action have been the common agricultural policy and cohesion policy (see Figure 5).
Klíčovou úlohu při snaze o splnění celkového cíle hrají fondy v oblasti zemědělství a rozvoje venkova, konkrétně EZZF a EZFRV. 
Agricultural and rural development funds, namely the EAGF and EAFRD, are playing a key role in the efforts to achieve the target.
Podle prognózy Komise přispěje EZZF k financování v oblasti klimatu částkou 47 miliard EUR a EZFRV částkou 57,2 miliardy EUR. 
The Commission has forecast that they will contribute 47 billion euros and 57.2 billion euros in climate funding respectively.
Podle odhadů Komise bude ze zemědělských fondů pocházet 51,9 % financování v oblasti klimatu plánovaného ve víceletém finančním rámci na období 2014– 2020, což je více než jejich podíl v rozpočtu EU, který činí 37,7 %. 
The Commission estimated that 51.9 % of the climate funding planned under the 2014-2020 multiannual financial framework would come from agricultural funds, which is more than their 37.7 % share of the EU budget.
22 Evropský program monitorování Země (známý pod názvem COPERNICUS), Nástroj pro propojení Evropy a Program pro konkurenceschopnost podniků a malých a středních podniků. 
22 The European Earth Observation Programme (known as Copernicus), the Connecting Europe Facility, and the Programme for the Competitiveness of Enterprises and Small and Medium-sized Enterprises.
Komise očekává, že tyto tři programy poskytnou 43 % financování v oblasti klimatu v této rozpočtové oblasti. 
The Commission expects these three programmes to provide 43 % of the climate funding in this budget area.
Připomínky 22 Financování v oblasti klimatu v období 2014–2016 podle rozpočtových oblastí EU Jiné finanční prostředky v oblasti přírodních zdrojů (ENRF + LIFE): 1 % Horizont 2020: 8 % Politika soudržnosti (EFRR + FS): 27 % Zdroj: Programová prohlášení Komise týkající se návrhů rozpočtu na roky 2014, 2015 a 2016. 
Observations 22 Climate funding in 2014-2016 by EU budget area Other funds in natural resources (EMFF + LIFE): 1 % Horizon 2020: 8 % Cohesion policy (ERDF + CF): 27 % Source: Commission’s programmes statements of draft budgets of 2014, 2015 and 2016.
Komisí používaná metoda sledování financování vychází z mezinárodních metodik, ale má stále nedostatky 34 Jiné oblasti: 9 % Společná zemědělská politika (EZZF + EZFRV): 55 % Některá opatření přispívají ke zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně více než jiná. 
The Commission’s tracking method builds on international methodologies yet has weaknesses 34 Other areas: 9 % (EAGF + EAFRD): 55 % Common agricultural policy Some measures contribute to climate change mitigation and adaptation more than others.
Bylo tedy třeba vytvořit systém umožňující určit, která opatření lze do plnění cíle 20 % započítat. 
A system therefore had to be devised to identify what action could be counted towards the 20 % target.
Komise vychází z mezinárodní metodiky, a to tzv. „ukazatele z Ria“ používané OECD, která přiřazuje výdajům kategorie podle pravidel uvedených v tabulce 2. 
The Commission built on an internationally established methodology, namely the OECD’s ‘Rio markers’, which assign categories to expenditure according to the rules mentioned in Table 2.
Metodika EU pro sledování financování je systém, v jehož rámci jsou prostřednictvím stanovení tří kategorií výdajů měřeny příspěvky různých nástrojů financování a oblastí politik k opatřením v oblasti klimatu. 
The EU’s tracking methodology is a system for gauging the contribution from different funding instruments and policy areas to climate action by establishing three categories of expenditure.
Za účelem převedení těchto „ukazatelů z Ria“ do podoby finančních údajů byly na výdaje EU uplatněny klimatické koeficienty EU ve výši 0 %, 40 % a 100 %, a to podle pravidel specifických pro jednotlivé výdajové oblasti. 
In order to transform these ‘Rio markers’ into financial data, the EU climate coefficients of 0 %, 40 %, and 100 % were applied to the EU expenditure, following rules specific to the various spending areas.
Připomínky 23 Klimatické koeficienty kategorií OECD a EU OECD EU Použitelná kategorie Kategorie činnosti Klimatické koeficienty EU Příklad: kritéria používaná v evropských strukturálních a investičních fondech 2 Výdaje na činnosti, jejichž hlavním (primárním) cílem je oblast klimatu. 
Observations 23 OECD categories and EU climate coefficients OECD EU Applicable category Categories of activity EU climate coefficients Example: Criteria used in European Structural and Investment Funds 2 Expenditure for activities for which climate is the principal (primary) objective.
100 % Podpora významně přispívá k plnění cílů v oblasti změny klimatu. 
100 % The support makes a significant contribution towards climate change objectives.
1 Výdaje na činnosti, pro něž je oblast klimatu významným, nikoli však hlavním cílem. 
1 Expenditure for activities for which climate is a significant, but not the principal, objective.
40 % Podpora přispívá k plnění cílů v oblasti změny klimatu v omezené míře. 
40 % The support makes a moderate contribution to climate change.
0 Výdaje, které nejsou zaměřené na cíle v oblasti klimatu. 
0 Expenditure not targeted at climate objectives.
0% Podpora k plnění těchto cílů nepřispívá nebo je příspěvek nevýznamný. 
0% The support does not contribute towards those objectives or the contribution is insignificant.
Zdroj: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers (Příručka týkající se ukazatelů v oblasti klimatu Výboru pro rozvojovou pomoc / OECD), http:// www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; článek 8 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 ze dne 17. prosince 2013 o společných ustanoveních o evropských strukturálních a investičních fondech (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 320). 
Source: Handbook on the OECD-DAC Climate Markers, http://www.oecd.org/dac/stats/48785310.pdf; Article 8 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 laying down common provisions on the European Structural and Investment Funds (OJ L 347, 20.12.2013, p. 320).
35 Kontrolované generální ředitelství Komise a členské státy konstatovaly, že používání těchto tří klimatických koeficientů představuje pragmatický přístup ke sledování výdajů v oblasti klimatu. 
35 The audited Commission directorate-generals and Member States found the use of these three climate coefficients to be a pragmatic approach for tracking climate expenditure.
Odhalili jsme však dva hlavní nedostatky systému sledování financování: — Při uplatňování klimatických koeficientů EU v některých oblastech nebyla systematicky dodržována zásada konzervativnosti (viz body 51–59), vypracovaná Světovou bankou s cílem zabránit nadhodnocování odhadů týkajících se financování v oblasti klimatu (viz rámeček 2). 
However, we found two main weaknesses in the tracking system: — The EU climate coefficients applied in certain areas failed to respect systematically the conservativeness principle (see paragraphs 51 to 59), developed by the World Bank in order to avoid overestimates in climate funding (see Box 2).
Tento nedostatek vedl k nadhodnocení výše částek přidělených na opatření v oblasti klimatu. — V nařízení o evropských strukturálních a investičních fondech je uplatněn přístup, který se od kategorií OECD odchyluje; koeficient 100 % je použit na podporu, která významně přispívá k plnění cíle v oblasti změny klimatu, zatímco koeficient 40 % je ukazatel přispění v omezené míře. 
This failure resulted in over-estimates of the amounts allocated on climate action. — The European Structural and Investment Funds Regulation adopts an approach which deviates from the OECD categories; the 100 % coefficient is applied to support making a significant contribution to climate change, while the 40 % coefficient is a marker of a moderate contribution.
Přiřazením nejvyšší váhy příspěvkům, které jsou pouze „významné“, nikoli pouze těm, pro něž je oblast změny klimatu primárním cílem, se zvyšuje počet případů, v nichž lze nejvyšší koeficient uplatnit. 
Assigning the top weighting to contributions which are merely ‘significant’, rather than only to those where climate change is the primary objective, increases the number of cases in which the maximum coefficient can be used.
Hrozí tak, že odhady částek souvisejících s oblastí klimatu budou nadhodnoceny. 
This leads to a risk of climate-related amounts being overestimated.
Připomínky 24 36 Zjistili jsme rovněž nedostatky v ujednáních o podávání zpráv. 
Observations 24 36 We found weaknesses in the reporting arrangements.
Na rozdíl od jiných mezinárodních systémů (viz rámeček 2) systém EU pro sledování financování neposkytuje žádné informace ohledně toho, jak vysoké jsou výdaje na zmírňování změny klimatu a přizpůsobování se této změně23. 
Unlike other international systems (see Box 2), the EU’s tracking system provides no information on how much is spent on climate change mitigation and adaptation23.
23 Podle Komise tvoří jedinou výjimku sledování financování v oblasti klimatu uplatňované na vnější nástroje, o kterém podává Generální ředitelství pro mezinárodní spolupráci a rozvoj zprávy Organizaci pro hospodářskou spolupráci a rozvoj. 
23 According to the Commission, the only exception is the climate tracking applied for external instruments, as reported by the Directorate-General for International Cooperation and Development to the OECD.
17/2013 s názvem „Financování opatření v oblasti klimatu Evropskou unií v kontextu vnější pomoci“ (http://eca. europa.eu). 
We audited this area in Special Report No 17/2013, ‘EU climate finance in the context of external aid’ (http://eca. europa.eu).
Zásady vypracované mezinárodními aktéry pro účely sledování financování v oblasti klimatu „Společné zásady pro sledování finančních prostředků určených na zmírňování změny klimatu“, vypracované společnou skupinou pro financování v oblasti klimatu tvořenou mezinárodními rozvojovými bankami24 a Mezinárodním klubem pro financování rozvoje, zahrnují zásadu konzervativnosti, která stanoví, že „v případě nedostupnosti údajů je třeba jakoukoli nejasnost řešit na základě zásady konzervativnosti, podle níž je upřednostňováno vykazování podhodnocených, spíše než nadhodnocených údajů o financování opatření v oblasti klimatu“. 
Principles developed by international actors for tracking climate financing The ‘Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking’, developed by the joint climate finance group of Multilateral Development Banks24 and the International Development Finance Club, include the principle of conservativeness, which dictates that ‘where data is unavailable, any uncertainty is to be overcome following the principle of conservativeness where under-reported rather than over-reported climate finance is preferable’.
Evropská investiční banka začlenila tuto zásadu mezi své obecné zásady pro vedení záznamů o úvěrech, které poskytuje na opatření v oblasti klimatu: „Důvěryhodnost: systém vedení záznamů musí zachovávat důvěryhodnost podávání zpráv banky o opatřeních v oblasti klimatu, a v případě pochybností nebo nejistoty ohledně dopadů opatření na oblast klimatu se proto předpokládá, že budou daná opatření vyloučena.“ Mezi další obecné zásady EIB patří, že by měly být vedeny záznamy pokud možno pouze o těch částech projektů a programů, které mají význam z hlediska klimatu, a že záznamy o opatřeních pro zmírňování změny klimatu a pro přizpůsobování se této změně by měly být vedeny odděleně. 
The EIB has incorporated this principle within its general principles for recording its climate action lending: ‘Credibility: the recording system must maintain the credibility of the Bank’s reporting on climate action, and thus, in the case of doubt or uncertainty around climate impacts, the presumption will be to exclude.’
24 Africká rozvojová banka, Asijská rozvojová banka, Evropská banka pro obnovu a rozvoj, Evropská investiční banka, Meziamerická rozvojová banka a Mezinárodní finanční korporace, která je členem Skupiny Světové banky. 
24 The African Development Bank, the Asian Development Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Investment Bank, the Inter American Development Bank, and the International Finance Corporation, World Bank from the World Bank Group.
Zdroj: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking (Společné zásady pro sledování finančních prostředků určených na zmírňování změny klimatu), 31. března 2015. 
Source: Common Principles for Climate Mitigation Finance Tracking, 31 March 2015.
EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy (Strategie EIB v oblasti klimatu – Mobilizace finančních prostředků pro přechod k nízkouhlíkovému hospodářství odolnému vůči změně klimatu), Evropská investiční banka, 22. září 2015. 
European Investment Bank, EIB Climate Strategy, Mobilising finance for the transition to a low-carbon and climate-resilient economy, 22 September 2015.
Připomínky 25 37 V roce 2014 Komise navrhla, aby byly výdaje vynakládané prostřednictvím finančních nástrojů v rámci evropských strukturálních a investičních fondů na programové období 2014–2020 přinejmenším zdvojnásobeny25. 
Observations 25 37 In 2014 the Commission proposed at least doubling expenditure via financial instruments under the European Structural and Investment Funds for the programming period from 2014 to 202025.
Na finanční nástroje z těchto fondů bude vyčleněno přibližně 21 miliard EUR26. 
Approximatively 21 billion euros will be allocated to financial instruments from these funds26.
Účelem těchto finančních nástrojů je, aby bylo zajištěno jejich opakované využívání a aby měly multiplikační účinek generující další investice. 
Such financial instruments aim to revolve and to have a multiplier effect generating additional investments.
Do procesu sledování financování v oblasti klimatu je například zahrnut příspěvek EU z roku 2016 ve výši 10 milionů EUR na nástroj financování přírodního kapitálu27. 
For example, the EU contribution of 10 million euros in 2016 to the Natural Capital Finance Facility27 is included in the climate tracking exercise.
Skutečný příspěvek daného nástroje by mohl být desetinásobně vyšší28. 
This facility’s actual contribution could be 10 times as high28.
Sledování pokroku při plnění 20% cíle v základním rozpočtu EU neodráží plné finanční dopady výdajů EU na klimatická opatření. 
Tracking progress towards the 20 % in the EU core budget does not reflect the full financial effects of EU spending on climate action.
38 Zároveň jsme zjistili potenciální nadhodnocení odhadu příspěvku z nástroje financování přírodního kapitálu k opatřením v oblasti klimatu. 
38 At the same time, we found a potential overestimate of the Natural Capital Finance Facility’s contribution to climate action.
To je způsobeno tím, že uvedený nástroj investuje rovněž do oblastí, v nichž nejsou výdaje týkající se klimatu hlavním, ani významným cílem. 
This is because it can also invest in fields which do not have climate expenditure as either a principal or significant objective.
Celkově bylo v plnění cíle dosaženo pokroku, ale vykazované údaje nejsou zcela spolehlivé a dostatečně zaměřené na výsledky 39 Systém používaný pro účely sledování pokroku v plnění cíle ve výši 20 % je začleněn do ročního rozpočtového procesu Komise. 
Overall progress made towards reaching the target, but reporting only partially reliable and not focused enough on results 39 The system used to monitor progress towards the 20 % target is incorporated in the Commission’s annual budgetary procedure.
Každé generální ředitelství stanoví, jak podrobně je třeba sledování provádět, a vykazuje souhrnné výsledky Generálnímu ředitelství pro rozpočet. 
Each directorate-general determines the level of tracking detail required and reports the aggregates to Directorate-General Budget.
Generální ředitelství pro rozpočet i Generální ředitelství pro oblast klimatu sledují pokrok na roční bázi. 
Both Directorate-General Budget and Directorate-General Climate Action monitor progress on an annual basis.
40 Průměrná úroveň příspěvků na oblast klimatu mezi léty 2014 a 2016 byla 17,6 %. 
40 On average, the climate contribution rate has stood at 17.6 % between 2014 and 2016.
Z pracovních dokumentů Komise, které doplňují přezkum víceletého finančního rámce v polovině období29, vyplývá, že v těchto letech bylo dosaženo pokroku (viz obrázek 6), neboť celkový příspěvek z rozpočtu EU na financování v oblasti klimatu podle odhadů Komise činil 13,6 % v roce 2014, 17,3 % v roce 2015 a 20,9 % v roce 2016. 
The Commission working document accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework29 suggests that progress has been made between these years (see Figure 6), since the total EU budget contribution to climate funding was estimated by the Commission to be 13.6 % in 2014, 17.3 % in 2015 and 20.9 % in 2016.
Pro rok 2017 Komise na základě svého návrhu rozpočtu odhaduje financování opatření v oblasti klimatu ve výši 19,3 %. 
For 2017, the Commission estimates — based on its draft budget proposal — the climate funding to be 19.3 %.
25 COM(2014) 903 final ze dne 26. listopadu 2014 s názvem „Investiční plán pro Evropu“, s.7,10a11. 
25 COM(2014) 903 final of 26 November 2014, ‘An investment Plan for Europe’, pp.7, 10 and 11.
26 Odhad Komise ke konci roku 2015, viz zvláštní zpráva č. 19/2016 s názvem „Plnění rozpočtu EU prostřednictvím finančních nástrojů – ponaučení z programového období 2007–2013“, bod 21 (http://eca.europa.eu). 
26 Commission estimate as at the end of 2015, see Special Report No 19/2016 ‘Implementing the EU budget through financial instruments — lessons to be learnt from the 2007-2013 programme period’, paragraph 21 (http://eca. europa.eu).
27 Účelem tohoto finančního nástroje, který byl vytvořen Evropskou investiční bankou a Komisí a je součástí programu LIFE, je využívat veřejné prostředky k mobilizaci soukromých investic do činností týkajících se přírodního kapitálu. 
27 Developed by the European Investment Bank and the Commission, this financial instrument, which is part of the LIFE programme, seeks to use public funds to leverage private investment in natural capital activities.
28 Očekává se, že nástroj financování přírodního kapitálu poskytne v letech 2015 až 2017 finanční prostředky ve výši 100 až 125 milionů EUR. 
28 The Natural Capital Finance Facility is expected to provide finance of 100 to 125 million euros between 2015 and 2017.
29 SWD(2016) 299 ze dne 14. září 2016, který doplňuje přezkum víceletého finančního rámce v polovině období COM(2016) 603 final. 
29 SWD(2016) 299 of 14 September 2016 accompanying the mid-term review of the multiannual financial framework COM(2016) 603 final.
Připomínky 26 Přehled plánovaných výdajů souvisejících s oblastí klimatu v období 2014 až 2016 25 20 15 10 5 0 20,9 % Cíl 20 % 13,6 % 17,3 % 17,6 % 2014 2015 2016 Průměr 2014–2016 Zdroj: údaje Komise, přezkum víceletého finančního rámce na období 2014–2020 v polovině období, SWD(2016) 299 final. 
Observations 26 Overview of climate-related spending plans for 2014 to 2016 25 20 15 10 5 0 20.9 % Target 20 % 13.6 % 17.3 % 17.6 % 2014 2015 2016 Average 2014-2016 Source: Commission data, mid-term review of the multiannual financial framework 2014-2020, SWD(2016) 299 final.