natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V oblasti povodí ve Východních Alpách v Itálii jsme například odhadli rozdíl mezi plánovanými výdaji a dostupnými finančními prostředky na více než 1,1 miliardy EUR, tj. 80 %. 
For example, in the river basin district of the East Alps in Italy, we estimated a gap of over Ű1.1 billion, i.e. 80 %, between planned expenditure and available financing.
Zaznamenali jsme však snahu zajistit finanční prostředky pro opatření týkající se povodní. 
However, we did find evidence of efforts to secure funding for flood-related action.
Nizozemský fond Delta vyčlenil na investice související s povodněmi přibližně 7 miliard EUR do roku 2030 a vymezil své finanční potřeby až do roku 2050. 
The Dutch Delta Fund has earmarked around Ű7 billion for flood-related investments up to 2030 and identified its financial needs up to 2050.
Slovinsko jasně určilo zdroje financování pro přibližně 75 % z 540 milionů EUR potřebných na období 2017– 2021. 
Slovenia has clearly identified financing sources for around 75 % of the Ű540 million needed for the period 2017-2021.
Finanční prostředky EU pomohly financovat některé plány pro zvládání povodňových rizik 54. 
EU funding helped finance some FRMPs 54.
Ve čtyřech navštívených členských státech se na financování významně podílely finanční prostředky EU (viz rámeček 6). 
In four of the Member States we visited, EU funds formed a significant share of financing (see Box 6).
Rámeček 6 – Financování EU: důležitý zdroj finančních prostředků pro plány pro zvládání povodňových rizik Česká republika v rozsáhlé míře využívá finanční prostředky EU k financování investic na ochranu před povodněmi. 
27 Box 6 Đ EU funding: an important source of financing for the FRMPs The Czech Republic uses EU funds extensively to finance investments in flood protection.
Operační program Životní prostředí na období 2014–2020, spolufinancovaný z Fondu soudržnosti, pokrývá ekvivalent přibližně 35 % odhadovaných nákladů ve výši 545 milionů EUR. 
The 2014-2020 ŇEnvironmentÓ operational programme co-financed by Cohesion Fund covers the equivalent of around 35 % of the estimated costs of Ű545 million.
Ve Španělsku neměly dva orgány odpovědné za povodí stejný přístup k finančním prostředkům EU: protipovodňová opatření v jednom povodí nebyla způsobilá ke spolufinancování z EFRR a zároveň nebylo zajištěno financování z vnitrostátních prostředků44. 
In Spain, the two basin authorities we visited had unequal access to EU funding: flood measures in one river basin were not eligible for ERDF co-financing, while at the same time national funding had not been secured44.
To vedlo u dvou projektů, které jsme navštívili, k nedostatečnému rozpočtu. 
This led to budget shortages for two projects we visited.
V druhém povodí bylo oproti tomu z operačního programu EFRR financováno 15 % plánu pro zvládání povodňových rizik. 
By contrast, in the other river basin, the ERDF operational programme financed 15 % of the FRMP.
Rumunsko vyčlenilo 44 % rozpočtu na specifický cíl v rámci prioritní osy „Podpora přizpůsobování se změně klimatu, prevence a řízení rizik“ v operačním programu pro rozsáhlou infrastrukturu (viz rámeček 6) na projekt ochrany pobřeží, jehož cílem je obnovit 13 km pláží u Černého moře. 
Romania earmarked 44 % of the large infrastructure operational programmeŐs specific objective within priority axis ŇPromoting adaptation to climate change, risk prevention and managementÓ (see Box 6) for a coast protection project to restore 13 km of beaches on the Black Sea.
Tento projekt bude přínosem pro místní realitní trh a cestovní ruch. 
This project will benefit the local real estate and the tourism markets.
To znamená, že by zbývající finanční prostředky EU ve výši 239 milionů EUR v rámci tohoto operačního programu mohly pokrýt náklady asi na dvě třetiny určených projektů s vysokou prioritou zaměřených na prevenci povodní a ochranu před nimi. 
This means that the remaining Ű239 million EU funds under this operational programme could cover the For the Azores, support for this type of action is available through the regional operational programme under the ERDF.
Rozpočet příslušného ministerstva na investice v oblasti vody byl v období 2009–2017 snížen zhruba o 60 %. 
The relevant ministryŐs investment budget for water had been reduced by around 60 % between 2009 and 2017.
43 44 
43 44
Objevili jsme však také pozitivní příklady a jeden z nich je uveden v rámečku 7. 
However, we found positive examples such as the one in Box 7.
Rámeček 7 – Přeshraniční investice, u nichž finanční prostředky EU přinesly přidanou hodnotu Cílem jednoho projektu bylo ochránit rakouskou vesnici na hranici s Českou republikou před říčními záplavami (viz obrázek níže). 
28 Box 7 Đ Cross-border investment where EU funds brought added value One project aimed to protect an Austrian village from fluvial flooding at the border with the Czech Republic (see picture below).
Rakousko pro takové záplavové území nemělo dostatek prostoru. 
Austria did not have sufficient space for such a flood plain.
Rakousko tuto operaci zaplatilo s podporou v podobě spolufinancování v rámci programu Interreg ve výši 75 %45. 
Austria paid for the operation, with the aid of a 75 % co-financing from Interreg45.
Rakousko by tento projekt bez finančních prostředků EU neuskutečnilo. 
Austria would not have implemented this project without EU funding.
45 Rámec pro společná opatření politiky soudržnosti a výměny mezi vnitrostátními, regionálními a místními zúčastněnými subjekty z různých členských států. 
45 A framework for joint cohesion policy action and exchanges among national, regional and local stakeholders from different Member States.
Postupy pro stanovení pořadí projektů by měly být úžeji provázány s prioritami v plánech pro zvládání povodňových rizik 58. 
Project ranking procedures should be more strongly linked to the priorities in the FRMPs 58.
Směrnice o povodních vyžaduje, aby opatření v plánech pro zvládání povodňových rizik byla upřednostňována v souladu s cíli. 
The Floods Directive requires that the FRMPs prioritise measures in accordance with objectives.
Zkoumali jsme, zda členské státy pro určení pořadí a výběr projektů takové postupy používaly. 
We examined whether Member States used such procedures to rank and select projects.
Našli jsme případy určování pořadí na základě objektivních kritérií (viz rámeček 8). 
We found cases of prioritisation based on objective criteria (see Box 8).
31 Rámeček 8 – Případy určování pořadí na základě objektivních kritérií Nizozemsko určuje pořadí projektů pomocí matice odrážející závažnost potenciálních škod a pravděpodobnost selhání infrastruktury. 
Box 8 Đ Cases of ranking based on objective criteria The Netherlands ranks projects using a matrix reflecting the severity of potential damage and the probability of infrastructure failure.
V jednom španělském plánu byly oblasti s potenciálně významným rizikem povodně roztříděny na základě rizik, a nikoli jen samotných nebezpečí, což znamená, že byla zohledněna i zranitelnost ohrožených oblastí. 
One Spanish plan categorised APSFRs on the basis of risks rather than hazards alone, meaning that the vulnerability of exposed areas was also taken into account.
V sedmi z devíti navštívených členských států však tyto postupy vykazovaly nedostatky. 
However, in seven of the nine Member States visited, these procedures presented weaknesses.
V České republice, Portugalsku, Rumunsku a Slovinsku byla pro určení pořadí například nejdůležitější připravenost projektu k realizaci, a nikoli jeho potenciální účinnost. 
For example, in the Czech Republic, Portugal, Romania and Slovenia, the readiness of a project for implementation, rather than its potential effectiveness, was a key consideration for ranking.
V Rumunsku byl projekt, který v souladu se schválenou metodikou nebyl zařazen mezi prioritní projekty, přesto navržen na financování v rámci operačního programu, protože byla dokončena studie proveditelnosti. 
In Romania, a project which did not rank among the priority projects in accordance with the approved methodology, was nevertheless proposed for financing in the operational programme because the feasibility study was ready.
Členské státy sice zahájily provádění svých plánů pro zvládání povodňových rizik, jsou však zapotřebí zlepšení 61. 
Although Member States have begun implementation of their Flood Risk Management Plans, improvements are needed 61.
Směrnice o povodních stanoví, že v plánech pro zvládání povodňových rizik musí být zohledněny náklady a přínosy projektů. 
The Floods Directive stipulates that the FRMPs take into account project costs and benefits.
V této části se posuzuje míra, do jaké členské státy tyto aspekty zvážily při provádění svých plánů pro zvládání povodňových rizik pomocí technologií, kvalitních dat, analýzy nákladů a přínosů a modelů. 
This section assesses the extent to which the Member States have considered such aspects in implementing their FRMPs, via technologies and good quality data, cost-benefit analysis and models.
Dále se zde posuzuje, do jaké míry členské státy koordinovaly provádění směrnice o povodních s prováděním rámcové směrnice o vodě a patřičně zvážily využití zelené infrastruktury k řešení rizika povodní46. 
It also assesses to what extent Member States have coordinated the implementation of the Floods Directive with the Water Framework Directive and, accordingly, considered green infrastructure to tackle flood risk46.
Data: klíčové vstupní informace pro zvládání povodňových rizik 63. 
Data: a key input for managing flood risks 63.
Zvládání povodňových rizik vyžaduje kvalitní data o počasí a srážkách, topografii a krajinném pokryvu, režimech řek a hydrologických režimech a lidské činnosti. 
Managing flood risks requires good quality data on weather and precipitations, topography and land cover, river and hydrological regimes and human activities.
Zjistili jsme, že se údaje týkající se nebezpečí a rizik shromažďují z různých zdrojů, jako jsou databáze krajinného pokryvu Corine47, sčítání lidu, topografické údaje a informace z obchodních rejstříků a meteorologické a hydrologické údaje. 
We found hazard and risk inputs to be gathered from a variety of sources, such as CORINE Land Cover47, population censuses, topographical data and information from registers of commerce, meteorological and hydrological data.
Ukázalo se, že předpovědi povodní a systémy včasného varování (viz také bod 43) hrají při zvyšování připravenosti obecně zásadní úlohu. 
Flood forecasts and early warning systems (see also paragraph 43) generally proved crucial to increasing preparedness.
V Rumunsku jsme objevili nedostatky v údajích týkajících se topografie a využití území, které jsou klíčové pro modelování odtoku a z toho vyplývajícího průtoku řek. 
In Romania, we found weaknesses in topographical and land use data, which is crucial to model run-off and the resulting river flows.
Dále jsme zjistili, že Rumunsko nedávno zahájilo iniciativy zaměřené na zlepšení kvality dat. 65. 
We also noted that Romania took recent initiatives to improve the data quality.
Rámcová směrnice o vodě vyžaduje, aby všechny vodní útvary dosáhly dobrého „ekologického stavu“. 
The Water Framework Directive requires all water bodies to achieve a good Ňecological statusÓ.
Betonové kanály jsou například povoleny jen za určitých podmínek a jen za předpokladu, že byly podniknuty všechny možné kroky ke zmírnění negativního dopadu na rostliny a zvířata. 
Concrete channels, for example, are allowed only under certain conditions and only after all possible steps to mitigate the negative impact on plants and animals have been taken.
Program v působnosti EEA sestávající z databáze krajinných pokryvů rozřazených do 44 tříd a znázorněných v podobě kartografického produktu s měřítkem 1: 100 000. 
A programme under the authority of the EEA, consisting of an inventory of land cover in 44 classes, and presented as a cartographic product, at a scale of 1:100 000.
32 46 47 
30 46 47
33 Rámeček 9 – Navštívená opatření související s hydrologií a meteorologií Na obrázku je příklad navštívené vodoměrné stanice v Rumunsku, která sbírá údaje o stavu hladiny Dunaje. 
31 Box 9 Đ Hydrological and meteorological-related action visited The picture shows an example of fluvial measuring station visited in Romania, collecting data on water levels on the Danube.
Ve Španělsku jsme navštívili centrum protipovodňové ochrany řídící 186 stanic rozmístěných v celém povodí řeky. 
In Spain, we visited a flood control centre of 186 stations spread over the river basin.
Centrum zpracovává údaje pomocí hydrologických a meteorologických modelů, aby bylo možné sledovat riziko povodní v reálném čase a předvídat srážky s 72hodinovým předstihem. 
The centre processes the data through hydrological and meteorological models, to monitor flood risk in real time and to forecast precipitations 72 hours in advance.
Ve Slovinsku jsme navštívili monitorovací centrum postavené jako součást projektu zaměřeného na poskytování spolehlivých a přesných informací o počasí a průtoku. 
In Slovenia, we visited the monitoring centre built as part of the project aiming to produce reliable and accurate weather and river flow information.
Tento projekt dále zahrnoval: Vodoměrná stanice na Dunaji, Rumunsko Zdroj: EÚD. – nový radar a 90 nových automatizovaných meteorologických stanic v celé zemi, – dva nové oceánografické přístroje pro námořní monitorovací sítě měřící výšku a směr vln, mořské proudy a teplotu moře u hladiny, – systém pro hydrologické předpovědi na základě modelů. 
This project also included: Fluvial measuring station on the Danube, Romania - a new radar and 90 new automated weather stations throughout the country; - two new oceanographic devices for marine monitoring network, measuring wave height and direction, sea currents and sea surface temperature; - a hydrological forecasting system based on models. Source: ECA.
Data shromážděná z monitorovacích stanic mohou být doplněna informacemi z jiných zdrojů. 
Data collected from monitoring stations may be supplemented with information from other sources.
V oblasti povodí navštívené v Itálii například inovační pilotní projekt „WeSenseIT“ umožňuje občanům sdílet informace na sociálních médiích nebo v aplikacích pro chytré telefony. 
For example, in the river basin district visited in Italy, the innovative pilot project ŇWeSenseITÓ allows citizens to share information via social media or smartphone applications.
Tyto údaje se přidají k údajům shromážděným prostřednictvím monitorovacích stanic. 
This data is added to data collected via monitoring stations.
Cílem této obousměrné komunikace mezi občany a orgány je zlepšit schopnost reagovat. 
This two-way communication between citizens and authorities aims to improve responsiveness.
Plán pro zvládání povodňových rizik obsahuje opatření k rozšíření tohoto projektu na celé povodí. 
The FRMP includes a measure to extend this project to the entire river basin.
Ačkoli většina navštívených členských států použila při navrhování projektů analýzu nákladů a přínosů a modely, je zapotřebí zlepšení 67. 
Although most Member States visited used cost-benefit analysis and models to design projects, improvements are needed 67.
Ve všech navštívených členských státech orgány při mapování povodňových rizik použily modelování a přístup založený na poznatcích (viz bod 40). 
In all the Member States visited, the authorities used modelling and an evidence-based approach to map the flood risks (see paragraph 40).
Modelování také pomohlo při navrhování projektů týkajících se povodní. 
Modelling also aided the design of flood-related projects.
Hydraulické modely například orgánům pomohly zjistit, jaká opatření je potřeba přijmout (viz například rámeček 10). 
For instance, hydraulic models helped the authorities to identify what action was needed (see, for example, Box 10).
34 Rámeček 10 – Cíl nizozemského programu „Prostor pro řeku“ snížit hladinu vody „Prostor pro řeku“ je infrastrukturní program dokončený v roce 2015 za 2,3 miliardy EUR. 
32 Box 10 Đ Objective to reduce water levels in the Dutch programme ŇRoom for the RiverÓ ŇRoom for the RiverÓ is an infrastructure programme completed in 2015 for Ű2.3 billion.
Jeho cílem bylo řídit maximální průtok v místě, kde Rýn vtéká do Nizozemska, aby se snížila hladina vody po proudu. 
It aimed to manage peak discharge where the river Rhine meets the Netherlands to reduce water levels downstream.
Pomocí modelu, který vypracoval výzkumný ústav, byly určeny různé hladiny vody, kterých mělo být dosaženo u přítoků, aby byly stanoveny cíle pro individuální projekty. 
A model developed by a research institute determined the different water levels to be reached along tributaries to set targets for individual projects.
S výjimkou Itálie a Portugalska všechny navštívené členské státy použily při navrhování nebo výběru projektů analýzu nákladů a přínosů. 
With the exception of Italy and Portugal, all the Member States visited used cost-benefit analysis, when designing or selecting projects.
Tyto analýzy však byly poznamenány různými nedostatky. 
However, these analyses suffered from various weaknesses.
Ve Španělsku se například analýza nákladů a přínosů stále vyvíjela a nebyla používána systematicky a odpovídajícím způsobem. 
For example, in Spain, cost-benefit analysis was still being developed and not systematically and adequately used.
Koordinované provádění směrnice o povodních a rámcové směrnice o vodě obvykle vedlo k synergii 69. 
Coordinating implementation of the Floods and Water Framework Directives generally resulted in synergies 69.
Plány pro zvládání povodňových rizik v Itálii, Slovinsku a jednom španělském povodí byly také zaměřeny na splnění požadavků rámcové směrnice o vodě. 
The FRMPs in Italy, Slovenia and one Spanish river basin focused also on complying with the Water Framework Directive.
V italských a slovinských plánech pro zvládání povodňových rizik byla vymezena opatření, která jsou v souladu s cíli těchto dvou směrnic, a ta, která jsou s nimi v potenciálním rozporu. 
The Italian and Slovenian FRMPs identified measures in synergy, and those in potential conflict, with the objectives of the two Directives.
V Itálii bylo přibližně 25 % opatření označeno jako opatření v souladu a jen 1 % jich bylo v potenciálním rozporu s rámcovou směrnicí o vodě. 
In Italy, approximately 25 % of the measures were labelled measures in synergy, with only 1 % in potential conflict with the Water Framework Directive.
Posuzovali jsme však projekty v Bulharsku a Rumunsku, u nichž protipovodňová opatření v souladu s rámcovou směrnicí o vodě nebyla. 
However, we examined projects in Bulgaria and Romania where flood action was not compliant with the Water Framework Directive.
Bulharské orgány nepovažovaly zelenou infrastrukturu (viz body 71–76) za alternativní způsob zadržování vody dále proti 
The Bulgarian authorities had not considered green infrastructure (see paragraphs 71 to 76) as an alternative means of
proudu u žádného z navštívených projektů48 (viz rámeček 11). 
retaining water upstream in all projects visited48 (see Box 11).
V Rumunsku orgány plánovaly využít beton a kámen ke zpevnění šestikilometrového úseku břehu řeky, aniž by zvážily řešení, která nabízí zelená infrastruktura. 
In Romania, the authorities planned to use concrete and stone to reinforce 6 km of a riverbank, without considering green infrastructure solutions.
35 Rámeček 11 – Projekty týkající se povodní v Bulharsku, které ohrožují soulad s rámcovou směrnice o vodě U tří navštívených říčních projektů nebylo provedeno žádné posouzení dopadů na životní prostředí. 
48 49 50 33 Box 11 ĐFlood-related projects jeopardising compliance with the Water Framework Directive in Bulgaria No environmental impact assessments were carried out for the three river projects visited.
V případě jednoho projektu byl téměř osmikilometrový úsek koryta řeky vybetonován. Tato změna koryta ovlivnila „dobrý stav“ řeky, který rámcová směrnice o vodě vyžaduje. Proti proudu od nedalekého města jsme objevili pole, které mohlo být považováno za přírodní opatření pro zadržování vody. 
In one project, nearly 8 km of a riverbed was covered in concrete. This change to the riverbed affected the riverŐs Ňgood statusÓ required by the Water Framework Directive. We identified a field upstream of the nearby town that could have been considered as a natural retention measure.
Řeka v přirozeném stavu Řeka po realizaci projektu Zdroj: EÚD. 
River in natural state River after the project Source: ECA.
Projekty zelené infrastruktury mohou přinášet řadu výhod, ale jejich realizace může být složitá 71. 
Green infrastructure projects have multiple benefits but can be difficult to put in practice 71.
V nedávno vypracované zprávě EEA49 se uvádí, že zelená infrastruktura je nákladově efektivní způsob snížení rizika povodní. 
A recent EEA report49 argues that green infrastructure is a cost-efficient means of reducing flood risk.
Komise podnikla kroky, zejména prostřednictvím Navštívený projekt zaměřený na ochranu pobřeží v tomto posouzení není zahrnut. 
We reviewed to what The visited coast protection project is not included in this assessment.
14/2017, Green Infrastructure and Flood Management - Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutions (Zelená infrastruktura a zvládání povodní – podpora nákladově efektivního snižování rizika povodní prostřednictvím zelené infrastruktury). 
EEA report 14/2017 ŇGreen Infrastructure and Flood Management - Promoting cost-efficient flood risk reduction via green infrastructure solutionsÓ.
Viz také zpráva EEA č. 1/2016 Flood risks and environmental vulnerability - Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policies (Rizika povodní a zranitelnost životního prostředí – zkoumání synergií mezi obnovou záplavových území, vodními politikami a tematickými politikami). 
See also EEA report 1/2016 ŇFlood risks and environmental vulnerability - Exploring the synergies between floodplain restoration, water policies and thematic policiesÓ.
Přezkoumali jsme, do jaké míry se plány pro zvládání povodňových rizik zaměřovaly na zelenou infrastrukturu coby nástroj pro zvládání povodní, a jak byla zelená infrastruktura vybudována. 
extent the FRMPs focused on green infrastructure as a flood management tool and analysed how green infrastructure was implemented.
Jen málo plánů se zaměřuje na zelenou infrastrukturu... 
Few plans focus on green infrastructure...
Na zelenou infrastrukturu se zaměřovaly plány pro zvládání povodňových rizik v Portugalsku a ve Španělsku. 
Portugal and SpainŐs FRMPs focused on green infrastructure.
V jednom plánu ve Španělsku například do zelené infrastruktury spadala všechna ochranná opatření. 
For example, all protection measures in one Spanish FRMP were green infrastructure.
U jednoho projektu v jiném španělském povodí, které jsme navštívili, jsme viděli kombinaci šedých a zelených metod (viz rámeček 12). 
In a project in the other Spanish river basin we visited, we saw a combination of grey and green techniques (see Box 12).
Zelená infrastruktura však netvořila významnou část plánů pro zvládání povodňových rizik, které jsme přezkoumali v šesti zbývajících členských státech. V České republice tvořila zelená infrastruktura jen 15 % ochranných opatření. 
However, green infrastructure did not constitute a significant part of the FRMPs we reviewed in the six other Member States. In the Czech Republic, only 15 % of the protection measures consisted of green infrastructure.
V Itálii zahrnovaly zelenou infrastrukturu méně než 2 % 469 příslušných opatření. ... a překážky brání jejich realizaci 74. 
In Italy, less than 2 % of the 469 applicable measures concerned green infrastructure.
Minimálně ve třech členských státech některé zúčastněné subjekty zelenou infrastrukturu nepodpořily. 
In at least three Member States, some stakeholders did not support green infrastructure.