natgillin/translations-raw huggingface dataset:
92 Nevysvětluje to ani rozdíl ve změnách strukturálního salda před zahájením programu. 
92 This is also not explained by the difference in changes of the structural balance prior to the programme.
Odhady Komise naznačují, že fiskální konsolidace začala v roce 2010 v obou zemích podobnými konsolidačními kroky. 
The Commission’s estimates indicate that the fiscal consolidation started in both countries in 2010 with a similar consolidation effort.
93 V důsledku této operace Portugalsko převzalo budoucí penzijní závazky. 
93 As a result of this transaction, Portugal took over the future pension liabilities.
Ačkoli podle statistického rámce nejsou tyto závazky uznávány jako veřejný dluh, mají negativní dopad na udržitelnost veřejného dluhu. 
Although these liabilities are not recognised as public debt according to the statistical framework, they negatively impact the sustainability of public debt.
Toto opatření mělo podle všeho za cíl jen zlepšení dluhové pozice země. 
Therefore, the measure only appeared to improve the debt position of the country.
Část IV – Programy splnily své cíle 64 Míra dodržování podmínek byla vysoká Členské státy nakonec splnily nejméně 80 % podmínek 155 Monitorovací zprávy Komise uvádějí, že členské státy splnily lhůty stanovené v memorandech o porozumění s různou úspěšností. 
Part IV — Programmes met their objectives 64 Compliance with the conditions was high Member States eventually complied with at least 80 % of conditions 155 The Commission’s monitoring reports show that the Member States met the deadlines set in the memoranda of understanding with varying degrees of success.
Zatímco Portugalsko a Lotyšsko dodržely včas méně než polovinu programových podmínek, Maďarsko dodrželo téměř tři čtvrtiny. 
While Portugal and Latvia complied with fewer than half of programme conditions on time, Hungary complied with almost three quarters.
V Irsku a Portugalsku rovněž existovaly významné rozdíly ve včasnosti plnění mezi programy EU a MMF. 
In Ireland and Portugal there were also significant differences in on-time compliance between the EU and IMF programmes.
Ačkoli země někdy původní lhůtu nedodržely, po uplynutí určité doby často podmínky splnily. 
Although countries might not meet an original deadline, they did often comply after a certain lapse of time.
156 Komise nepodala včas zprávu o stavu plnění přibližně 30 podmínek (viz bod 106). 
156 The Commission did not report on time on the compliance status of approximately 30 conditions (see paragraph 106).
157 V případech, kdy se plnění zpozdilo, se tak stalo většinou z důvodů, které Komise nemohla ovlivnit: zdlouhavý legislativní proces, vnitrostátní orgány neprovedly dohodnuté reformy, právní problémy, které původně nebyly zohledněny, odpor veřejnosti atd. V některých případech však byl časový rámec nerealistický vzhledem k rozsahu reformy (například reforma státní služby), potřebě intenzivní spolupráce místních nebo regionálních samospráv nebo požadavku na složité nové informační technologie. 
157 Where compliance was delayed, this was mostly for reasons beyond the Commission’s control: lengthy legislative procedures, national authorities’ failure to implement the agreed upon reforms, legal issues not initially considered, social resistance, etc. However, occasionally the initial time frame was unrealistic given the scale of the reform (e.g. civil service reform), the need for intensive cooperation by local or regional governments or the requirement for complex new IT.
158 Pravděpodobnost dodržení podmínek s vysokým strukturálním obsahem v původní lhůtě byla stejná jako u podmínek, kde byl strukturální obsah nižší94. 
158 Conditions with a high structural content were as likely to be complied with by the original deadline as conditions where the structural content was lower94.
Přezkumy Komise tak zpočátku „netlačily“ země k tomu, aby nejdůležitější podmínky splnily včas, později se však pozornost částečně přesunula k nejdůležitějším reformám. Programy urychlily reformy, někdy se však žádoucí výsledky nedostavily 159 Pro určení toho, nakolik je určitá politika plněna, je nezbytné stanovit příčinnou souvislost mezi politikou a pozorovanými účinky. 
We found that conditions with a high structural content tended to score most highly for end-of-programme compliance. Initially, the Commission’s reviews did not ‘push’ countries to comply with the most important conditions on time; later, however, the focus partly shifted towards the most important reforms.
Například dopad reforem, jejichž cílem je zlepšit aktivní politiky na trhu práce, může být na slabém trhu práce zpožděn. Analýzu dále komplikovala skutečnost, že od konce některých programů uplynula krátká doba. 
For instance, the impact of reforms aimed at improving active labour market policies may be delayed in a weak labour market. Our analysis was further complicated by the fact that so little time has elapsed since the end of some of the programmes.
V neposlední řadě pak podmínky často představovaly jen dílčí soubor opatření politiky prováděných během programového období. 
Finally, the conditions often represented only a subset of the policy measures implemented during the programme period.
94 Pro účely auditu se důležitost podmínek měřila podle jejich strukturálního obsahu: vysoký, střední nebo nízký. 
94 For the purpose of the audit, the importance of conditions was measured by their structural content: high, medium or low.
Část IV – Programy splnily své cíle 65 160 Podmínka byla považována za účin-nou, jestliže: i) reformy nebyly po skončení programu zrušeny, ale dotčený členský stát v nich aktivně pokračoval; ii) dostupné ukazatele nebo hodnocení politiky poukazují na jasné zlepšení v příslušné oblasti; a iii) bylo dosaženo požadovaných účinků. 
Part IV — Programmes met their objectives 65 160 We deemed a condition to have been effective if: (i) the reforms were not reversed after the end of the programme but have been actively pursued by the Member State concerned; (ii) the available policy indicators or evaluations point to a clear improvement in the relevant area; and (iii) the desired effects were achieved.
V době auditu bylo zrušeno jen několik málo reforem a šlo zejména o krácení platů ve veřejném sektoru (Maďarsko, Rumunsko) a reformy trhu práce (Irsko a Portugalsko). 
At the time of the audit, reversals were few and concerned mainly public-sector wage cuts (Hungary, Romania) and labour market reforms (Ireland and Portugal).
Toto zjištění však nevylučuje, že od dalších reforem bude upuštěno v budoucnosti. 
However, this observation does not exclude further reversals in the future.
Zrušené reformy byly nahrazeny reformami alternativními, které často nebyly z hlediska svého potenciálního dopadu rovnocenné. 
Reversals were offset by alternative reforms, which were often not equivalent in terms of their potential impact.
Jednalo se například o kompenzační opatření v Irsku za účelem vrácení minimální mzdy na původní úroveň či opatření, která měla vyrovnat opatření, jež byla v Portugalsku prohlášena za neústavní (viz rámeček 9). 
For instance, this was the case of compensatory measures for the return of the minimum wage to the initial level in Ireland, as well as compensatory measures for those declared unconstitutional in Portugal (see Box 9).
162 Programové období bylo příliš krátké na to, aby byly některé složité reformy před jeho skončením provedeny v plném rozsahu. 
162 The programme period was too short for some complex reforms to be fully implemented before closure.
Vedle výše zmíněných zrušení země pokračovaly s komplexními reformami i po konci programu. 
Apart from the reversals mentioned above, countries continued with complex reforms after the end of the programme.
Postupné oslabování a rušení reforem trhu práce v Portugalsku Nejvýznamnější reformy trhu práce byly předpokládány v Portugalsku. 
Gradual dilution and reversal of the labour market reforms in Portugal The most significant labour market reforms were envisaged in Portugal.
Během programu Portugalsko skutečně provedlo řadu reforem, které snížily míru ochrany zaměstnanců. 
During the programme Portugal indeed carried out a number of reforms that reduced the level of employment protection.
Zlepšení však nebylo v mezinárodním srovnání dostatečně významné. 
However, the improvement was not significant enough in international comparison.
Již při zahájení programu nebyly reformy navrženy dostatečně ambiciózně v porovnání s ostatními zeměmi. 
Already at the onset of the programme the reforms were not designed ambitiously enough when compared with the peer countries.
Portugalsko bylo například požádáno, aby předložilo návrh na sladění plateb odstupného s průměrem EU, nikoli se skupinou zemí, které představují konkurenty Portugalska v mezinárodním obchodu. 
For instance, Portugal was asked to prepare a proposal to align severance payments with the EU average instead of with the set of countries that represent Portugal’s competitors in international trade.
Během programu pak byly přijaty méně ambiciózní reformy. 
Then, during the programme, the less ambitious reforms were taken.
Například platby odstupného se nyní načítají na úrovni 12 dnů za odpracovaný rok, což byla horní hranice původního intervalu 8–12 dnů za odpracovaný rok. 
For instance, the severance payments are now accumulated at 12 days per year of service, which was the higher end of the initial interval of 8-12 days per year of service.
Obsah reformy byl dále oslaben poté, co byly některé reformy pravidel pro propouštění ze zaměstnání úspěšně napadeny u Ústavního soudu. 
The reform agenda was further diluted as some reforms of the dismissal rules were successfully challenged in the Constitutional Court.
V reakci na to Portugalsko přijalo kompenzační opatření za kroky, které byly prohlášeny za neústavní, Komise však nedošla k závěru, že by tato opatření mohla dosáhnout podobných účinků jako opatření původní. 
In response, Portugal enacted compensatory measures for those declared uncon-stitutional, but the Commission did not find that these measures could achieve similar effects to the original ones.
Podmínky programu nezahrnovaly kompenzační opatření, která by byla z hlediska svého potenciálního dopadu na pružnost trhu práce rovnocenná. 
The programme conditions did not include compensatory measures that would be equivalent in terms of their potential impact on flexibility of the labour market.
Po skončení programu byly některé již provedené reformy trhu práce snadno zrušeny rozhodnutími vlády. 
After the end of the programme, some labour market reforms already implemented were easily reversed through administrative decisions of the government.
Část IV – Programy splnily své cíle 66 163 Bylo zjištěno95, že došlo k znatelným zlepšením v případech, kdy se programy zaměřily na reformy v konkrétních oblastech aktivních politik na trhu práce, reformy trhu práce nebo podnikatelského prostředí. 
Part IV — Programmes met their objectives 66 163 We found95 that there were tangible improvements when the programmes targeted reforms in the specific areas of active labour market policies, labour market reforms or the business environment.
V některých oblastech programy pomohly podnítit nové reformy (například fiskální odpovědnost), zatímco v jiných oblastech byly motivací ke zrychlenému provádění stávajících národních plánů (například pro podnikatelské prostředí). 
In some areas the programmes helped to encourage new reforms (e.g. fiscal responsibility), while in others they provided an incentive to accelerate the implementation of existing national plans (e.g. business environment).
164 Několik podmínek sice bylo splněno, ale nepřineslo požadované účinky. 
164 Several conditions, while met, did not produce the desired effects.
Například nebylo v programovém období dosaženo rozpočtových úspor v plánovaném rozsahu a rámec fiskální odpovědnosti nebyl dostatečně závazným východiskem pro fiskální politiku (viz rámeček 10). 
For instance, budgetary savings were not realised to the extent intended during the programme period, and the fiscal responsibility framework did not provide a sufficiently binding anchor for fiscal policy (see Box 10).
95 Byl analyzován pokrok, kterého uvedených pět zemí dosáhlo ve třech oblastech: reformy týkající se trhu práce, podnikatelského prostředí a fiskální odpovědnosti. 
95 We analysed the progress achieved by the five countries in three areas: labour market reforms, the business environment and fiscal responsibility.
Jako základ byly použity mezinárodní regulační ukazatele, ukazatele vstupů a posouzení, která provedly Komise, MMF a jiné mezinárodní instituce. 
We relied on international regulatory indicators, input indicators and the assessments by the Commission, the IMF and other international institutions.
Případy, kdy splnění nepřineslo požadované účinky ο V Maďarsku zůstal balíček podpory pro banky do značné míry nevyužit, neboť ve své konečné podobě nebyl pro banky lákavý. ο V souladu s podmínkami programu Maďarsko do svého zákona o rozpočtu začlenilo škrty ve výdajích místní samosprávy, nebylo však dosaženo podstatných úspor. ο Rumunsko splnilo podmínku přijetí rámcového zákona o mzdách ve veřejném sektoru, ale plány odměňování, které byly jedním z klíčových prvků této reformy, nebyly uplatněny kvůli nedostatku rozpočtových prostředků. ο Irsko a Rumunsko přijaly během programu nový rámec fiskální odpovědnosti. 
When compliance did not deliver the desired effects ο In Hungary, the bank support package was largely unused because, in its final form, it was unattractive to banks. ο In line with the programme conditions, Hungary included cuts in local government expenditure in its budget law, but no substantial savings were achieved. ο Romania complied with the condition to adopt a public-sector wages framework law, but the compensation grids, which were one of key elements of this reform, were not applied owing to the lack of budget funds. ο Ireland and Romania adopted a new fiscal responsibility framework during the programme.
V obou případech však Komise zjistila řadu nedostatků v provádění. 
However, in both cases the Commission reported several shortcomings in implementation.
Rámec především nebyl účinný při omezování fiskální politiky vlády v souladu se střednědobými cíli. ο Zaměstnanost v portugalském veřejném sektoru byla snížena v souladu s milníky programu, blíže neu-přesněné části tohoto snížení však bylo dosaženo předčasným odchodem státních úředníků do důchodu, rozpočtový dopad byl tudíž omezený. 
Most importantly, the framework was not effective in constraining the government’s fiscal policy in line with the medium-term targets. ο Employment in the Portuguese public sector was decreased in line with the programme milestones; however, an unspecified part of this decrease was achieved through the early retirement of civil servants, and the budgetary impact was therefore contained.
Část IV – Programy splnily své cíle 67 Nakolik země zvýšily svou konkurenceschopnost? 
Part IV — Programmes met their objectives 67 How well did countries increase their competitiveness?
Konkurenceschopnost vzrostla, avšak v různé míře 165 Jedním z klíčových základních cílů programů bylo ozdravit vnější salda zvýšením ekonomické konkurenceschopnosti. 
Competitiveness gains, but to varying degrees 165 One of the programmes’ key underlying objectives was to restore external balances by enhancing economic competitiveness.
166 Všechny programy dosáhly ozdravení salda běžného účtu. 
166 All the programmes achieved a current-account adjustment.
Ve čtyřech z pěti posuzovaných zemí k tomu došlo rychleji, než se čekalo. 
In four of the five countries covered this occurred faster than expected.
Jen irské ozdravení bylo obecně v souladu s prognózou programu. 
Only the Irish adjustment was broadly in line with the programme forecast.
I v Irsku lze vývoj salda běžného účtu v souladu s prognózou přičítat lepším než očekávaným výsledkům bilance příjmů, které vyrovnaly zásadní výpadky v obchodní bilanci (viz graf 11). 
Also in Ireland, the evolution of the current-account balance in line with the forecast can be attributed to an overperforming income balance, which compensated for major underperformance in the trade balance (see Figure 11).
96 Konkurenceschopnost zemí je mnohostranný a složitý pojem. 
96 Countries’ competitiveness is a multifaceted and complex concept.
Účetní dvůr se rozhodl zaměřit na tyto dva ukazatele, neboť byly součástí projekce programů u všech zemí. 
We chose to focus on these two indicators because they were part of the programme projection for all countries.
To umožnilo posoudit důvody, proč se konkurenceschopnost někdy nevyvíjela podle očekávání. 
This allowed us to assess the reasons why competitiveness sometimes did not evolve as expected.
97 Bilance příjmů eviduje finanční toky mezi rezidenty a nerezidenty související s příjmem z práce, přímých investic a portfolií jiných investic. 
97 The Income balance records financial flows between residents and non-residents related to income from labour, direct investments, and portfolio and other investments.
Zahrnuje i platby mezi veřejnou správou a nerezidenty týkající se daní a dotací na výrobky a výrobu. 
It also includes payments between government and non-residents related to taxes and subsidies on products and production.
Možné důvody rychlého ozdravení salda běžného účtu 40 30 20 10 0 -10 Maďarsko -20 -30 -40 Lotyšsko Portugalsko Mezera čistých běžných transferů Mezera bilance příjmů Mezera obchodní bilance Mezera salda běžného účtu Rumunsko Irsko Pozn.: Graf uvádí kumulativní rozdíly v procentních bodech HDP mezi výsledkem a referenční hodnotou, tj. původní programovou projekcí. 
Possible reasons for the rapid adjustment of the current-account balance 40 30 20 10 0 -10 Hungary -20 -30 -40 Latvia Portugal Net Current Transfers gap Income balance gap Trade balance gap Current Account Balance gap Romania Ireland Note: The graph shows the cumulative differences, in percentage points of GDP, between the outcome and the baseline, i.e. the initial programme projection.
Vypočteno za tato programová období: 2009–2011 pro Maďarsko a Rumunsko, 2009–2013 pro Lotyšsko a 2011–2015 pro Irsko a Portugalsko. 
Calculated over the following programme periods: 2009-2011 for Hungary and Romania, 2009-2013 for Latvia and 2011-2015 for Ireland and Portugal.
Zdroj: EÚD podle údajů Evropské komise. 
Source: ECA, based on European Commission data.
Procento HDP kumulativně za programové období Graf 11 
Percentage of GDP cummulatively over programme period Figure 11
Část IV – Programy splnily své cíle 68 168 Obchodní bilance (vývoz/dovoz) blíže zachycuje účinky změn konkurenceschopnosti země než běžný účet. 
Part IV — Programmes met their objectives 68 168 The trade (export/import) balance captures more closely the effects of the changes in a country’s competitiveness than the current account.
Obchodní bilance se v Portugalsku a Rumunsku vyvíjela v souladu s programovými prognózami. 
The trade balance evolved in line with the programme forecasts in Portugal and Romania.
V Lotyšsku dosáhla lepších výsledků, než se očekávalo (v průměru 2 % ročně). 
It performed better than expected in Latvia (an average of 2 % per year).
Prognó-zu však nenaplnila v Maďarsku (2,8 % ročně) a Irsku (5,1 % ročně). 
However, it was below forecast in Hungary (2.8 % per year) and Ireland (5.1 % per year).
169 S výkyvy obou složek obchodní bilance lze spojit řadu proměnných. 
169 A number of variables can account for fluctuations in the two components of the trade balance.
Patří k nim vnější otřesy (ovlivňující vývoz), neočekávaný vývoj HDP (ovlivňující dovoz) a neočekávané výkyvy konkurenceschopnosti (ovlivňující obojí). 
These include external shocks (affecting exports), an unexpected trend in GDP (affecting imports) and unexpected swings in competitiveness (affecting both).
170 V Lotyšsku a Rumunsku byl nárůst konkurenceschopnosti98 významný a vysvětluje, proč obchodní bilance od roku 2010 překračovala prvotní předpovědi. 
170 In Latvia and Romania, competitiveness gains98 were significant and explain why the trade balance had been above initial forecasts since 2010.
Tyto nárůsty jsou rovněž doloženy zvýšeným podílem obou zemí na celosvětovém vývozu. 
The gains are also illustrated by these two countries’ increased share of global exports.
171 Ostatní tři země zaznamenaly nižší než očekávaný nárůst konkurenceschopnosti a podíl všech tří na celosvětovém vývozu se od roku 2008 snížil. Vývoz Maďarska a Portugalska byl nižší než původní prognózy, irský vývoz však prognózy překročil99. 
171 The other three countries had lower than expected competitiveness gains, and in all three the share of global exports had fallen since 2008. Hungary’s and Portugal’s exports were below the initial forecasts, but Irish exports exceeded what was forecast99.
172 V Portugalsku a Maďarsku bylo ozdravení obchodní bilance víceméně v souladu s projekcemi, tento vývoj však nastal jen z toho důvodu, že vývoz a dovoz nedosáhly původně očekávaných úrovní. 
172 In Portugal and Hungary the trade balance adjustment was more or less in line with projections, but this was achieved only because both exports and imports were below the level initially expected.
Přibližně 80 % tohoto neočekávaného snížení dovozu lze vysvětlit horšími výsledky HDP. 
Around 80 % of this unexpected contraction in imports can be explained by GDP underperformance.
Nicméně i u těchto dvou zemí jsou patrná určitá zlepšení konkurenceschopnosti: například poměr vývozu k HDP se oproti období před programem zvýšil. Vnitřní devalvace prostřednictvím úprav mezd nových zaměstnanců 173 Vnitřní devalvace byla klíčovým prvkem makroekonomické strategie ve třech zemích (Lotyšsko, Irsko a Portugalsko). 
Nevertheless, even for these two countries some competitiveness gains are apparent; for instance the ratio of exports to GDP increased compared with the pre-programme period. Internal devaluation worked through the adjustment of the wages of the newly hired 173 Internal devaluation was a key element of macroeconomic strategy in three countries (Latvia, Ireland and Portugal).
Jedná se o soubor politik určených k obnovení mezinárodní konkurenceschopnosti, zejména snížením cen nebo nákladů práce100. 
This is a set of policies designed to restore international competitiveness, mainly by reducing prices or labour costs100.
K tomu by mělo dojít z toho důvodu, že úpravy ve veřejném sektoru uvolní zdroje a zvýší tak dostupnost pracovních sil pro soukromý sektor a celkově stlačí mzdovou úroveň v ekonomice. 
This should occur because public-sector adjustments free up resources, thus increasing labour availability for the private sector and depressing pay levels in the economy at large.
K cenovým a mzdovým úpravám v ekonomice by měla přispět snížená agregovaná poptávka. 
Reduced aggregate demand should contribute to the price and wage adjustment in the economy.
Jestliže neexistuje vlastní měna, je vnitřní devalvace klíčovou strategií úprav cenových úrovní v rámci měnové unie. 
In absence of national currencies, internal devaluation is a key strategy for adjustment of price levels within a currency union.
98 Jak naznačují různé makroekonomické ukazatele konkurenceschopnosti, například reálný efektivní směnný kurz, reálné jednotkové náklady práce a produktivita práce, jakož i složené ukazatele, jako je celosvětové pořadí z hlediska konkurenceschopnosti. 
98 As indicated by various macroeconomic indicators of competitiveness, such as the real effective exchange rate, real unit labour costs and labour productivity, as well as composite indicators such as the global competitiveness ranking.
99 Hlavním důvodem byla skutečnost, že velká část celkového irského vývozu směřuje mimo eurozónu. 
99 The main reason was that a large share of total Irish exports goes outside the euro area.
Irsko proto těžilo z depreciace eura vůči americkému dolaru, přičemž tento vývoj nebyl součástí prvotní prognózy programu. 
Ireland therefore benefited from the euro’s depreciation against the US dollar, which was not part of the initial programme forecast.
Depreciace eura rovněž zvýšila hodnotu dovozu do Irska. 
The euro's depreciation also increased the value of imports to Ireland.