natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropská komise by měla určit energetickou infrastrukturu v EU, jež není aktivně využívána, a s členskými státy spolupracovat na odstranění překážek jejího využití pro vnitřní trh s energií. 
The European Commission should identify energy infrastructure in the EU that is not in active use and work with the Member States to take down barriers to its use for the internal energy market.
Komise by také měla zvážit nové způsoby, jak energii v jednom členském státě zpřístupnit zákazníkům v jiném členském státě. 
In addition, the Commission should consider new ways for energy in one Member State to be available to customers in another.
Vnitřní trh s energií by měl umožnit volný tok a neomezený obchod s plynem a elektřinou na celém území EU. 
The internal energy market should allow the free flow and trade of gas and electricity across the EU.
Z rozpočtu EU bylo na rozvoj energetické infrastruktury v letech 2007 až 2013 poskytnuto financování ve výši 3,7 miliardy EUR, přičemž se předpokládá, že v letech 2014 až 2020 to bude dalších 7,4 miliardy EUR. 
The EU budget provided €3.7 billion of financing for energy infrastructure between 2007 and 2013, with a further €7.4 billion expected between 2014 and 2020.
Ve zprávě se však poukazuje na to, že cíle EU, jímž bylo dokončit vnitřní trh s energií do roku 2014, nebylo dosaženo. 
But the report points out that the EU’s objective of completing the internal energy market by 2014 was not met.
Naše činnosti 18 100 80 60 40 20 0 Hospodářská, sociální a územní soudržnost 367 miliard EUR 34 % Inteligentní růst podporující začlenění Hospodářská, sociální a územní soudržnost zahrnuje regionální politiku, jejímž cílem je pomáhat nejméně rozvinutým zemím a regionům EU dostihnout ostatní regiony, posilovat konkurenceschopnost všech regionů a rozvíjet spolupráci mezi nimi. 
Our activities 18 100 80 60 40 20 0 Economic, social and territorial cohesion €367 billion 34 % Smart and inclusive growth Economic, social and territorial cohesion includes regional policy which aims at helping the least developed EU countries and regions to catch up with the rest, strengthening all regions’ competitiveness and developing cooperation between them.
Výdaje na soudržnost naplánované na období 2014–2020 představují 34 % rozpočtu EU na celé programové období, tj. z 367 miliard EUR. 
The cohesion expenditure planned for 2014-2020 represents 34 % of the EU budget for the whole programming period, or €367 billion.
Rozpočet na rok 2015 činil 51,1 miliardy EUR. • Snaha o řešení problémů v oblasti zadávání veřejných zakázek v rámci výdajů EU na politiku soudržnosti by měla zesílit (10/2015) – ve zprávě se prověřovalo, zda Komise a členské státy přijímají vhodná a účinná opatření s cílem řešit problematiku chyb při zadávání veřejných zakázek v oblasti politiky soudržnosti. 
The budget for 2015 was €51.1 billion. • Efforts to address problems with public procurement in EU cohesion expenditure should be intensified (10/2015) - examined whether the Commission and Member States are taking appropriate and effective action to address the problem of public procurement errors in the cohesion area.
Při auditu se zjistilo, že ve způsobu, kterým veřejné orgány v celé EU zadávají zakázky, přetrvávají rozsáhlé problémy. 
The audit found that widespread problems persist in the way public authorities across the EU contract out work.
Ačkoli Komise i členské státy začaly tuto problematiku řešit, cesta bude ještě dlouhá. 
Even though the Commission and the Member States have started to address the problem, there is still a long way to go.
Závažné chyby vedly k absenci spravedlivé hospodářské soutěže a k udělování zakázkám subjektům, které nepředložily nejlepší nabídky. 
Serious errors resulted in a lack of fair competition and contracts being awarded to those who were not the best bidders.
Systematická analýza je velmi omezená a chybí dostatečně podrobné, spolehlivé a jednotné údaje o povaze a rozsahu chyb. 
Systematic analysis is very limited and there is a lack of sufficiently detailed, robust and coherent data on the nature and extent of the errors.
Nezlepší-li se situace do konce roku 2016, auditoři doporučili, aby byly platby na období 2014–2020 dotčeným členským státům pozastaveny. 
If the situation has not improved by the end of 2016, the audit recommended that 2014-2020 payments to the Member States concerned should be suspended.
Pro období 2007–2013 bylo na výdaje v oblasti regionální politiky vyčleněno prostřednictvím Evropského fondu pro regionální rozvoj, Fondu soudržnosti a Evropského sociálního fondu 349 miliard EUR. 
Between 2007 and 2013, €349 billion was earmarked for spending in the area of regional policy through the ERDF, the CF and the ESF.
Významná část těchto finančních prostředků je vynakládána formou zadávání veřejných zakázek. 
A significant part of this money is spent through public procurement.
Zhruba u 40 % projektů, na které se vztahovala kontrola oblasti veřejných zakázek v rámci výročních zpráv Účetního dvora za roky 2009–2013, byly zjištěny chyby. 
Errors were detected in around 40 % of projects in which public procurement was audited in the ECA’s annual reports over the years 2009-2013.
Naše činnosti 19 • Financování EU určené na čistírny městských odpadních vod v povodí Dunaje: Je třeba vyvinout další úsilí, aby členské státy mohly splnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod (2/2015) – v této zvláštní zprávě se posuzovalo, nakolik výdaje z Evropského fondu pro regionální rozvoj a Fondu soudržnosti určené na čištění odpadních vod účinně pomáhaly členským států plnit cíle politiky EU v oblasti odpadních vod. 
Our activities 19 • EU funding of Urban Waste Water Treatment plants in the Danube river basin: further efforts needed in helping Member States to achieve EU waste water policy objectives (2/2015) - assessed the effectiveness of the ERDF and the CF in helping Member States in the Danube river basin to achieve EU waste water policy objectives.
Auditoři zjistili, že výdaje EU sice hrály klíčovou roli a pomohly České republice, Maďarsku, Rumunsku a Slovensku dosáhnout pokroku, avšak všechny země dodržovaly pravidla a čerpaly dostupné finance EU se zpožděním. Ačkoli čistírny v těchto zemích obecně čistily odpadní vody dostatečně, ve zpracování kalů z čistíren a v odlehčování během dešťů byly někdy nedostatky. 
The audit found that while EU spending played a key role in helping the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia achieve progress, all countries incurred delays in complying with the rules and in taking up the EU money available. Although their plants generally treated the waste water adequately, their handling of sewage sludge and rain overflows was sometimes weak.
Třetina čistíren byla naddimenzovaných a potenciálně nevhodných. 
A third of the plants were oversized and potentially unsustainable.
Země čerpaly dostupné finanční prostředky EU pomalu, a vystavovaly se tak nebezpečí, že o finance EU přijdou nebo že budou potřebovat další peníze z vnitrostátních zdrojů. 
The countries took up the available EU funds slowly, thus risking losing EU funding or creating a need for additional money from their national coffers.
Komise by měla zvýšit nároky na podávání zpráv a v členských státech by měly být přijaty předpisy, které zajistí rychlé připojení k veřejným stokovým soustavám. Komise a členské státy by měly vymezit kritéria pro všechny druhy použití kalů a zajistit spolehlivé monitorování znečišťujících látek. 
The Commission should enhance reporting requirements and Member States should put in place legal provisions to ensure prompt connection to the public sewage network. The Commission and Member States should set criteria for all types of use of sludge and ensure robust monitoring of pollutants.
Povodí Dunaje je největším evropským povodím. Během programových období 2000–2006 a 2007– 2013 přispěla EU na projekty v oblasti čištění odpadních vod ve čtyřech kontrolovaných členských státech částkou 7,9 miliardy EUR. • Kvalita vod v povodí Dunaje: provádění rámcové směrnice o vodě zaznamenalo určitý pokrok, ještě však není dovršeno (23/2015) – ve zprávě se posuzovalo, zda provádění rámcové směrnice o vodě v České republice, Maďarsku, Rumunsku a na Slovensku vedlo ke zlepšení kvality povrchových vod v povodí Dunaje. 
The EU contributed €7.9 billion for waste water treatment projects in the four audited Member States over the 2000-2006 and 2007-2013 programme periods. • Water quality in the Danube river basin: progress in implementing the water framework directive but still some way to go (23/2015) - assessed whether the implementation of the water framework directive by the Czech Republic, Hungary, Romania and Slovakia led to an improvement in the surface water quality of the Danube river basin.
Auditoři zjistili, že od roku 2004 se situace zlepšila jen málo. 
The audit found there had been little improvement since 2004.
Jako hlavní důvod malého pokroku uvádějí „nedostatečně ambiciózní“ plány zemí. 
It highlighted ‘lack of ambition’ in the countries’ plans as the main reason for the limited progress.
Auditoři upozornili na absenci cílených opatření pro vodní útvary s neuspokojivou kvalitou. 
The audit pointed to an absence of targeted measures for water bodies of unsatisfactory quality.
Nedostatky se vyskytly i v systémech monitorování a vedly k nedostatku údajů o druhu i zdrojích znečištění, které způsobují nevyhovující stav vodního útvaru. 
There were also shortcomings in monitoring systems resulting in a lack of data both on the type and sources of pollution which caused water bodies to fail.
Členské státy navíc bez dostatečného zdůvodnění vyňaly významný počet vodních útvarů z důležitých lhůt. 
In addition, Member States exempted a significant number of water bodies from important deadlines without sufficient justification.
Bylo doporučeno zlepšit systémy pro monitorování a diagnostiku znečištění vody, posílit kritéria pro výjimky a zvážit zavedení poplatků a daní odrazujících od produkce emisí. 
The recommendations included improving pollution monitoring and diagnosis systems, stronger criteria for inspections and looking at charges or taxation to deter emissions.
V letech 2007 až 2013 poskytl Evropský fond pro regionální rozvoj a Fond soudržnosti členským státům v povodí Dunaje na čištění odpadních vod 6,35 miliardy EUR. 
Between 2007 and 2013, the ERDF and the CF provided €6.35 billion to Member States in the Danube basin for waste water treatment.
Ve stejném období poskytl Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova 6,39 miliardy EU na kompenzace zemědělcům, kteří plní agroenvironmentální závazky. 
Over the same period, the European Agricultural Fund for Rural Development (EAFRD) provided €6.39 billion to compensate farmers taking agri-environmental measures.
Naše činnosti 20 • Systém záruk pro mladé lidi: první kroky jsou za námi, ale rizika související s jeho uplatňováním na nás teprve čekají (3/2015) – ve zprávě se posuzovalo, zda Komise poskytuje členským státům při zavádění systému záruk pro mladé lidi vhodnou podporu, a prověřovala se možná rizika spojená s jejich uplatňováním. Auditoři identifikovali v souvislosti s úspěšným prováděním evropského systému záruk pro mladé lidi tři rizika: dostatečnost celkových prostředků na financování, definice „kvalitní“ nabídky a způsob, jakým Komise provádí monitorování a podává zprávy o výsledcích. 
Our activities 20 • EU Youth Guarantee: first steps taken but implementation risks ahead (3/2015) - assessed whether the Commission provided appropriate support to Member States in setting up the Youth Guarantee scheme and reviewed possible implementation risks. The audit identified three risks to the successful implementation of the Youth Guarantee initiative: adequacy of total funding, the definition of a ‘good-quality offer’ and the way the Commission monitors and reports on results.
Komise členské státy včas a náležitým způsobem podpořila při zřizování režimu záruk pro mladé lidi. 
The Commission did provide timely and appropriate support to the Member States in setting up their Youth Guarantee schemes.
Neprovedla však posouzení dopadu, v němž by specifikovala očekávané náklady a přínosy, přestože jde o standardní postup. 
But it did not carry out an impact assessment specifying expected costs and benefits, despite this being a standard procedure.
I když Komise požádala členské státy, aby jí spolu s plány provádění záruk pro mladé lidi předložily i odhad nákladů, v některých odpovědích relevantní informace chyběly a ani jedna z nich neuváděla odhady nákladů na realizaci potřebných strukturálních reforem. 
Although the Commission had asked Member States to provide cost estimates when submitting their Youth Guarantee implementation plans, some responses lacked relevant information, while none provided estimated costs for the structural reforms required.
Systém záruk pro mladé lidi byl zaveden v červnu 2013 jako reakce na zhoršující se situaci nezaměstnaných mladých lidí, kterou ještě ztížila hospodářská a finanční krize. 
The Youth Guarantee scheme was established in June 2013 in response to the worsening situation for young unemployed people, which was exacerbated by the economic and financial crisis.
V období 2014–2020 bude systém částečně financován z rozpočtu EU prostřednictvím Evropského sociálního fondu a speciálně zřízené iniciativy na podporu zaměstnanosti mladých lidí částkou do celkové výše 12,7 miliardy EUR. • Podpora Komise pro akční týmy pro mladé lidi: finanční prostředky ESF byly přesměrovány, ale důraz na výsledky je nedostatečný (17/2015) – při tomto auditu se posuzovalo, zda se při přesměrování financování ESF využívaly návrhy vypracované akčními týmy pro mladé lidi v roce 2012, jak pomocí výdajů z ESF dosáhnout rychlejších a účinnějších výsledků pro nezaměstnanou mládež. 
From 2014 to 2020, the scheme will be partly financed to a total of €12.7 billion from the EU budget through the ESF and a dedicated Youth Employment initiative. • Commission’s support of youth action teams: redirection of ESF funding achieved, but insufficient focus on results (17/2015) - assessed whether the redirection of ESF funding benefited from proposals developed in 2012 by the youth action teams on how to achieve faster and more effective results for young unemployed people through ESF spending.
Auditoři zjistili, že akční týmy pro mladé lidi zřízené Evropskou komisí byly úspěšné, pokud jde o přesměrování finančních prostředků na podporu pro mladé lidi, ale předložily jen málo návrhů. 
The audit found that the youth action teams set up by the Commission did succeed in redirecting money towards support for young people, but they made only limited proposals.
Komise poskytovala členským státům poradenství, ale její podpora byla omezena mírou a kvalitou informací, které měla k dispozici. 
The Commission provided advice to the Member States, but its support was limited by the level and quality of information available to it.
Iniciativa sice vedla k přeprogramování a přerozdělení prostředků Evropského sociálního fondu, ale při posuzování změn operačních programů se Komise zaměřovala hlavně na jejich dopad na rozpočet. 
While the initiative led to the reprogramming and reallocation of ESFs, the Commission’s assessment of operational programme amendments focused mainly on their impact on the budget.
Je potřeba lépe řídit očekávání od iniciativ tohoto typu, pokud existuje potenciální nesoulad mezi slibovanými výsledky a tím, co Komise může reálně uskutečnit. 
Expectations for such initiatives need to be better managed where there is a potential gap between what is promised and what can realistically be delivered by the Commission.
Evropská komise zřídila akční týmy pro mladé lidi v roce 2012 v rámci své iniciativy „Příležitosti pro mladé“. 
The Commission set up youth action teams in 2012, as part of its youth opportunities initiative.
Na práci týmů se podíleli společně národní odborníci a odborníci Komise v osmi členských státech s nejvyšší mírou nezaměstnanosti mladých lidí. 
The teams brought together national and Commission experts in the eight Member States with the highest levels of youth unemployment.
Iniciativa se týkala téměř 10 miliard EUR z Evropského sociálního fondu, které byly v daných osmi členských státech stále k dispozici. 
The initiative concerned almost €10 billion of ESFs still available in the Member States concerned.
Naše činnosti 21 Přírodní zdroje 417 miliard EUR Udržitelný růst: přírodní zdroje Do tohoto rozpočtového okruhu spadá společná zemědělská a rybářská politika EU, rozvoj venkova a opatření v oblasti životního prostředí. 
Our activities 21 Natural resources €417 billion Sustainable growth: natural resources This budgetary heading covers the EU’s common agricultural and fisheries policies, rural development and environmental measures.
Tři čtvrtiny výdajů připadají na přímé výdaje ve prospěch zemědělců a podporu zemědělských trhů. 
Three quarters of the spending involves direct spending to farmers and support for agricultural markets.
Další pětina jde na rozvoj venkova. 
A further fifth goes for rural development.
Výdaje naplánované na období 2014–2020 představují 39 % celkového rozpočtu EU na celé programové období, který činí 417 miliard EUR. 
The planned expenditure for 2014-2020 represents almost 39 % of the total EU budget for the whole programming period, which is €417 billion.
Rozpočet na rok 2015 činil 56 miliard EUR. 
The budget for 2015 was €56 billion.
100 80 60 40 20 0 39 % • Technická pomoc: jaký je její příspěvek v oblasti zemědělství a rozvoje venkova? 
100 80 60 40 20 0 39 % • Technical assistance: what contribution has it made to agriculture and rural development?
(4/2015) – ve zprávě se prověřovalo využívání finančních prostředků určených na technickou pomoc v oblasti zemědělství a rozvoje venkova během programového období 2007–2013. 
(4/2015) - examined the use of technical assistance funds in agriculture and rural development during the 2007-2013 programming period.
Zaměřila se na správnost, účinnost a efektivnost financování v Komisi i v členských státech. Auditoři zjistili, že Komise ani členské státy Evropské unie nejsou s to prokázat, jak využití technické pomoci v zemědělství a v politice rozvoje venkova přispělo k rozpočtové efektivnosti a k cílům společné zemědělské politiky. 
It focused on the regularity, effectiveness and efficiency of funding at the Commission and in the Member States. The audit found that neither the European Commission nor the Member States were able to demonstrate how well the use of technical assistance in agriculture and rural development policy had contributed to budgetary efficiency and to the objectives of the common agricultural policy.
Sítě pro venkov, jejichž cílem je posilovat spolupráci, sdílení znalostí a inovace v odvětví zemědělství, představují velmi vhodný způsob využití technické pomoci. 
Rural networks, which aim to increase cooperation, knowledge sharing and innovation in the agricultural sector, are a very suitable vehicle for technical assistance.
U většiny výdajů na technickou pomoc se však z prostředků určených na budování kapacit doplňovaly všeobecné správní rozpočty. 
But in most cases resources intended for capacity building had been used to shore up general administrative budgets.
Komise by měla vyjasnit rozsah a působnost technické pomoci členských států v oblasti rozvoje venkova a pečlivě monitorovat její provádění. 
The Commission should clarify the scope and application of technical assistance from Member States in the area of rural development and monitor implementation closely.
Členské státy plánovaly na období 2007–2013 čerpat prostředky z rozpočtu EU určené na technickou pomoc ve výši 1,5 miliardy EUR až do maximální výše 4 % národního přídělu na rozvoj venkova. 
For the 2007-2013 period, the Member States planned to use €1.5 billion of technical assistance funding from the EU budget, up to a ceiling of 4 % of the national rural development envelope.
V programovém období 2014–2020 se toto číslo zvýšilo na zhruba 1,9 miliardy EUR. 
For the 2014-2020 period, that figure has increased to around €1.9 billion.
Naše činnosti 22 • Jsou finanční nástroje úspěšným a slibným nástrojem v oblasti rozvoje venkova? 
Our activities 22 • Are financial instruments a successful and promising tool in the rural development area?
(5/2015) – audit se zaměřil na to, zda finanční nástroje (úvěrové a záruční fondy) zavedené v rámci politiky rozvoje venkova byly v programovém období 2007–2013 dobře koncipovány a řízeny. 
(5/2015) - focused on whether financial instruments (loan and guarantee funds) implemented under EU rural development policy had been well designed and managed in the 2007-2013 programming period.
Auditoři zjistili, že nástroje zatím nebyly úspěšné. 
The audit found that the instruments had so far been unsuccessful.
Důvodem byla zejména jejich nadměrná kapitalizace a skutečnost, že nenaplnily svůj potenciál, pokud jde o revolvingový a pákový efekt. 
This was mainly because they were overcapitalised and did not fulfil their potential in terms of the desired leverage and revolving effects.
Argumenty pro zřízení finančních nástrojů v programovém období 2007–2013 nebyly zcela jednoznačné. 
No clear case was made for setting up financial instruments in the 2007-2013 programming period.
Chyběly spolehlivé vyčíslitelné informace, které by odůvodňovaly typ vytvořených finančních nástrojů, umožňovaly zjistit poptávku po finančních nástrojích v oblasti zemědělství a prokazovaly, že pro fond byla vyčleněna náležitá výše kapitálu. 
There was no reliable quantifiable information to justify the types of financial instrument established, determine demand for financial instruments in the field of agriculture and show that the amount of capital earmarked for the fund was appropriate.
Členské státy by měly být lépe motivovány k tomu, aby zřizovaly finanční nástroje v oblasti rozvoje venkova a stimulovaly poptávku ze strany zemědělců a dalších příjemců, a v období 2014–2020 by měly být nastaveny patřičné standardy a cíle pro pákový a revolvingový efekt. 
Better incentives should be given for Member States to set up financial instruments for rural development and stimulate demand from farmers or other beneficiaries, and appropriate standards and targets for leverage and revolving effects should be set for 2014-2020.
EU a členské státy investovaly do konce roku 2013 do záručních a úvěrových fondů pro rozvoj venkova kolem 700 milionů EUR. 
The EU and the Member States had invested around €700 million in rural development guarantee and loan funds by the end of 2013.
Pro období 2014–2020 Komise chce, aby se členské státy zavázaly k alespoň dvakrát vyššímu uplatňování těchto nástrojů. 
For the 2014-2020 period, the Commission wants Member States to commit themselves to at least a twofold increase in their use.
Audit výkonnosti v praxi: Integrita a provádění EU ETS (6/2015) Systém Evropské unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) se poněkud liší od jiných politik a programů, jež kontrolujeme, v tom, že se na něj z rozpočtu EU nepřiděluje významná částka. 
Performance audit in focus: The integrity and implementation of the EU ETS (6/2015) The European Union emissions trading scheme (EU ETS) is somewhat different from other policies and programmes we audit in that it does not receive significant funding from the EU budget.
Na druhé straně má velmi silný dopad na provádění politik v celé EU a na kvalitu života občanů. 
On the other hand, it does have a very strong impact on the policy implementation across the EU and on the quality of life of citizens.
EU ETS, který byl zaveden v roce 2005, se často uvádí jako referenční model v oblasti změny klimatu a systémů obchodování s emisemi. 
Introduced in 2005, the EU ETS is often cited as the reference model for emerging climate change policy and emissions trading schemes elsewhere in the world.
Bylo by tedy možno předpokládat, že bude existovat dobrý rámec zahrnující tržní regulaci a dohled, právní jistotu a systémy pro zpracovávání základních informací. 
So one would expect there to be a good framework involving market regulation and oversight, legal certainty and systems for dealing with fundamental information.
Kromě toho by měly být systémy provádění po praktické stránce dostatečně spolehlivé. 
Furthermore the ‘nuts and bolts’ of the implementation systems should be sufficiently tight.