natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokyny Komise stanoví, že ve vrstvě EFA by měly být již od prvního roku (2015) uvedeny všechny plochy využívané v ekologickém zájmu a vybrané členským státem, u nichž se má za to, že zůstanou po minimálně tři roky stabilní24. 
A Commission guidance paper requests that, from the first year (2015), the EFA layer should contain all potential EFAs chosen by the Member State which are expected to remain stable for at least three years24.
Výklad Komise směřuje k postupnému budování vrstvy pro plochy využívané v ekologickém zájmu, aby byla do roku 2018 plně funkční. 
The Commis‐ sion’s interpretation is intended to ensure that the EFA layer is gradually built up in order to be fully operational by 2018.
1 písm. h) nařízení (EU) č. 
28 20 Article 4(1)(h) of Regulation (EU) No 1307/2013.
1307/2013. 2 nařízení (EU) č. 
21 Article 45(2) of Regulation (EU) No 1307/2013.
22 Při výpočtu tohoto procenta se například do výpočtu této plochy nezahrnuje plocha s krajinnými prvky jako taková, krajinné prvky jsou však váženy a převáděny na hektary. 
22 For the purpose of calculating this percentage, landscape features for example are not counted with their area as such, but are weighted and converted into hectares.
17 odst. 4 prováděcího nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
23 Article 17(4) of Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance (OJ L 227, 31.7.2014, p.
24 GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, pokyny pro vrstvu EFA (DSCG/2014/31 final rev1). 
24 DG Agriculture and Rural Development; EFA layer guidance document (DSCG/2014/31 final rev1).
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 29 požadavkům reformy SZP Nedostatky v monitorování trvalých travních porostů Typ využívání zemědělské půdy je nutno každoročně s využitím systémů LPIS monitorovat, aby bylo možné rozhodnout o tom, zda se orná půda stala trvalým travním porostem, což se stane, pokud je po dobu pěti či více let obecně využívána pro pěstování trávy a jiných bylinných pícnin, přestože byla zorána a byly zde vysazeny jiné odrůdy bylinných pícnin. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 29 Weaknesses in the monitoring of permanent grassland The type of agricultural land needs to be monitored year by year using the LPIS, in order to decide whether arable land has become permanent grassland, which is the case if, for five years or more, it has generally been used to grow grass and other herbaceous forage, despite having been ploughed up and seeded with another variety of herbaceous forage.
Vysledovatelnost pětiletého přechodného období není zaručena Pokud se v Rakousku převede pozemek z jednoho zemědělce na jiného nebo se změní velikost pozemku, propojení na historii těchto pozemků se smaže. 
Traceability of the 5‐year conversion period not ensured In Austria, if reference parcels are transferred between farmers or change in size, their links to the previous years are lost.
Status půdy v systému LPIS pak již nelze spolehlivě identifikovat a potenciální trvalé travní porosty zůstávají nezjištěny. 
As a consequence, the status of the land in the LPIS can no longer be reliably identified and po‐ tential permanent grassland remains undetected.
Totéž platí o Polsku a o Skotsku, jejichž systémy LPIS neuvádí informace o věkové struktuře netrvalých travních porostů (např. dvouletém nebo tříletém travním porostu). 
The same applies in Poland and Scotland, as these LPISs do not include information on the age of non‐permanent grassland (e.g. second or third year of grass cover).
Orgány tedy nejsou schopny sledovat pozemsky s travním porostem a zajistit, aby byly v systému LPIS na konci pětiletého cyklu znovu zaevidovány jako trvalé travní porosty. 
The authorities are therefore unable to keep track of grassland parcels to ensure that they are re‐registered in the LPIS as permanent grassland after the end of the five‐year cycle.
Obdobná situace je i v Irsku. 
A similar situation exists in Ireland.
Na přesné umístění trvalých travních porostů nejsou v systému LPIS odkazy V Severním Porýní-Vestfálsku není v rámci referenčního pozemku obecně možné rozlišovat mezi trvalými travními porosty a ornou půdou. 
Exact location of permanent grassland not referenced in the LPIS In North Rhine‐Westphalia, it is not generally possible to distinguish between permanent grassland and arable land within a reference parcel.
Jelikož zákresy zemědělsky využívané půdy, které zemědělci přikládali k žádosti o podporu, nebyly převedeny do systému LPIS, přesný tvar trvalého travního porostu a možného travního porostu nebylo možné vysledovat. 
As farmers’ drawings of agriculturally‐used area, which were part of the application for support, were not transferred into the LPIS, the exact shape of permanent grassland and potential permanent grassland could not be tracked.
41 V rámci našeho průzkumu nás většina členských států a regionů (26 ze 44) informovala, že již vrstvu EFA do svého systému zabudovaly, a zbývajících 18 pracovalo na tom, aby se tak do roku 2018 stalo, jak stanoví nařízení. 
41 In our survey, a majority of Member States / regions (26 out of 44) informed us that they had already fully implemented the EFA layer in their LPISs, and the other 18 were on course to do so by 2018, as required by the Regulation.
V navštívených členských státech se postupně zavádí digitalizace všech ploch trvale využívaných v ekologickém zájmu na zemědělské půdě nebo pozemcích s takovou půdou sousedících. 
The digitisa‐ tion of all permanent ecological focus areas on or adjacent to arable land is being phased in by the Member States visited.
Skotsko však zatím plochy využívané v ekologickém zájmu ve svém systému LPIS nedigitalizovalo a Severní Porýní-Vestfálsko ve všech případech správně nedefinovalo kategorie těchto ploch a jejich velikost, což vedlo k chybám ve výpočtech, neboť koeficienty u některých prvků, například živých plotů či mlází, se liší25. 
However, Scotland has not yet digitised any EFAs in its LPIS and North Rhine‐Westphalia has not correctly determined the EFA categories and their sizes in all cases, leading to miscalculations, since the coefficients are different for certain elements such as hedges or field copses, for example25.
Irské orgány se při zavádění vrstvy EFA s trvalými krajinnými prvky do systému LPIS rozhodly použít k lokalizaci prvků EFA, jako jsou živé ploty a strouhy, jiný soubor informací, než použila Státní mapovací agentura. 
In Ireland, when introducing the EFA layer with the permanent landscape features into the LPIS, the authorities decided to use a different set of information from that used by the National Mapping Agency for locating EFA elements such as hedges and drains.
Jelikož tato vrstva technicky neodpovídá stávající vrstvě irského systému LPIS, hranice a mnohoúhelníky prvků EFA v systému LPIS jsou posunuté, což jejich přesnou lokalizaci ztěžuje. 
As this layer does not technically match the current Irish LPIS layer, boundaries and polygons of the EFA elements in the LPIS are shifted, making it challenging to locate them exactly.
25 Viz příloha X nařízení (EU) č. 1307/2013; např. 1 m živého plotu (přepočítací koeficient 5 a váhový koeficient 2) se počítá jako 10 m2 plochy využívané v ekologickém zájmu, zatímco 1 m2 mlází (váhový koeficient 1,5) se počítá pouze jako 1,5 m2. 
25 See Annex X of Regulation (EU) No 1307/2013; e.g. 1 m of hedge (conversion factor 5 and weighting factor 2) counts for 10 m2 ecological focus area, while 1 m2 of a field copse (weighting factor 1.5) counts for only 1.5 m2.
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 30 požadavkům reformy SZP Nedostatky v evidenci krajinných prvků chráněných v rámci podmíněnosti nebo agroenvironmentálního režimu 42 Ochrana ploch využívaných v ekologickém zájmu je pokračováním jiných politik či nástrojů podpory pro zemědělství, které jsou příznivější pro životní prostředí, jako je podmíněnost nebo agroenvironmentální opatření v oblasti klimatu v rámci rozvoje venkova. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Weaknesses in the registration of landscape elements protected under cross‐compliance or the agri‐environmental scheme 42 The protection of EFAs is a continuation of other policies or instruments to pro‐ mote a more environmentally‐friendly agriculture such as cross‐compliance or agri‐environment‐climate measures within the framework of rural development.
Jako součást těchto pravidel definovaly členské státy normy pro ochranu oblastí citlivých z hlediska životního prostředí a určité typy krajinných prvků (keře, stromy, ochranné pásy nebo mlází). 
As part of these rules, Member States have defined standards for the protection of environmentally sensitive areas and certain types of landscape elements (such as bushes, trees, buffer strips or field copses).
43 Stávající právní rámec EU členské státy nezavazuje zanášet do systému LPIS krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti. 
43 The current EU legal framework does not oblige Member States to map in the LPIS landscape elements protected under cross‐compliance.
Nicméně v průzkumu EÚD 28 členských států a regionů uvedlo, že tak učinily na základě vnitrostátních právních předpisů. 
Nonetheless, in the ECA survey, 28 Member States / regions declared they had done so pursuant to national law.
16 členských států a regionů uvedlo, že tyto prvky nejsou v jejich systému LPIS v plném rozsahu evidovány. 
16 Member States / regions reported that these elements were not fully registered in the LPIS.
Krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti zaevidovaly do systému LPIS tři z pěti navštívených členských států. 
Three out of the five Member States visited registered in their LPISs landscape elements protected under cross‐compliance.
Správná identifikace a evidence takových prvků v systému LPIS je užitečná pro sledování možných změn nebo případů nedodržení přepisů, včetně zákazu odstraňování či ničení takových prvků, a byla by účinným nástrojem správních křížových kontrol. 
The correct identification and registration of such elements in the LPISs is useful in order to keep track of potential changes or instances of non‐compliance including the forbidden removal or destruction of such elements over time and would provide effective support for administrative cross‐checks.
Totéž platí o členských státech, jako je Rakousko, které vyplácí agroenvironmentální klimatickou podporu na určité typy krajinných prvků. 
The same applies to Member States such as Austria, which pay agri‐environment‐climate aid for certain types of landscape elements.
Zjistili jsme nedostatky týkající se správné identifikace a evidence takových prvků v rakouském a německém systému LPIS (viz rámeček 9). 
We found weaknesses as regards the correct identifica‐ tion and registration of such elements in the Austrian and German LPISs (see Box 9).
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 31 požadavkům reformy SZP Příklady nesprávné identifikace a evidence krajinných prvků V Severním Porýní-Vestfálsku nebyly krajinné prvky chráněné v rámci podmíněnosti vždy správně vymezeny. 
30 Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 31 Examples of incorrect identification and registration of landscape elements In North Rhine‐Westphalia, landscape elements protected under cross‐compliance were not always cor‐ rectly delineated.
Některé části vyloučených krajinných prvků uvedené níže (vyznačeno oranžově), jako mlází nebo stromořadí, byly ve skutečnosti způsobilé, zatímco jiné krajinné prvky téhož druhu nebyly vůbec zaevidovány. © Zemědělská komora Severního Porýní-Vestfálska V Rakousku platební agentura rutinně eviduje zalesněné pásy jako krajinné prvky (mlází – modrý trojúhelník), i když jsou součásti sousedního lesa. 
Certain parts of the excluded landscape elements shown below (outlined in orange), such as field copses or lines of trees, were in fact eligible, while some other landscape elements of the same type remained unregistered. © North Rhine-Westphalian Chamber of Agriculture In Austria, the paying agency routinely recorded strips of forested area as landscape elements (field copse – blue triangle) even though they are a component of neighbouring forests.
To obvykle znamená, že zemědělské podniky, které obhospodařují přilehlou zemědělskou plochu, k nim nemají žádná práva, a že se proto nekvalifikují pro podporu v rámci agroenvironmentálního režimu. © Rakouská platební agentura (AMA) Rámeček 9 
This generally means that the farms which cultivate the adjacent agricultural area do not have rights over them, and that they therefore do not fulfil the requirements for aid under the agri‐environmental scheme. © Austrian Paying Agency (AMA) Box 9
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 32 požadavkům reformy SZP Zjednodušení probíhá, ale i nadále představuje výzvu 44 Zjednodušení je primárním cílem Komise26. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform Simplification is ongoing but remains a challenge 44 Simplification is a primary goal of the Commission26.
Má za to, že zjednodušení SZP je pro vyšší konkurenceschopnost zemědělství zásadní, zachovává a vytváří pracovní místa a přispívá k řádnému rozvoji venkovských oblastí27. 
It considers simplifying the CAP to be essential in order to make the agricultural economy more competi‐ tive, preserve and create jobs and contribute to the sound development of rural areas27.
Zjednodušení by se v zásadě mělo týkat i systémů LPIS. 
In principle, simplification should also apply to the LPIS.
45 Spolu s ekologickými závazky byl schválen nový soubor pravidel pro systémy LPIS v podobě specifických nařízení28. 
45 A new set of LPIS‐related rules in specific Regulations28 was adopted, together with the greening requirements.
Patří k nim dodatečné závazky (např. povinné geoprostorové žádosti o podporu, více vrstev v systému LPIS (viz seznam povinných vrstev systému LPIS v příloze I)) a možnosti (tj. práh stability, pravidlo sta stromů) pro členské státy. 
They include additional requirements (e.g. the obligatory geospatial aid application, more LPIS layers (see the list of obligatory LPIS layers in the Annex I)) and options (i.e. the stability threshold, the 100‐tree rule) for the Member States.
Pro systém LPIS je kvůli různorodosti zavedených místních postupů výzvou i integrace nových kategorií způsobilé půdy. 
Finally, the integration of new categories of eligi‐ ble land presents further challenges for LPISs due to varying established local practices.
Geoprostorová žádost o podporu – užitečný nástroj 46 Za účelem identifikace všech zemědělských pozemků využívaných jedním příjemcem a zpracování odpovídajících prostorových a alfanumerických údajů musí orgány členských států všem příjemcům poskytnout do roku 2018 předpři-pravený geoprostorový formulář žádosti o podporu a související grafické mate-riály29. 
The geospatial aid application ‐ a useful tool 46 For the purpose of identifying all agricultural parcels used by a single beneficiary and for processing the corresponding spatial and alphanumerical data, Member State authorities must provide all beneficiaries with a pre‐established geospatial application form and the corresponding graphic material by 201829.
V rámci našeho průzkumu systémů LPIS nám 33 členských států a regionů sdělilo, že takový systém schopný s využitím informací v systému LPIS ukázat, jak se všechny žádosti o podporu prostorově prolínají, již existuje. 
In our LPIS survey, 33 Member States / regions told us that such a system was already in place to indicate how all aid applications intersected spatially with the informa‐ tion in the LPIS.
Ve zbývajících 11 členských státech a regionech30 (zatím) takový systém zaveden nebyl. 
In the remaining 11 Member States / regions30, such a system was not (yet) in place.
47 V zásadě by tedy zemědělci měli v blízké budoucnosti začít podávat své žádosti o podporu s využitím geoprostorových metod, tj. lokalita a velikost jejich pozemků se musí odvozovat od snímků v systému LPIS. 
47 In principle, farmers should in the near future start submitting their aid applica‐ tions using geospatial methods, i.e. the position and size of their parcels must be derived from imagery captured in the LPIS.
Od roku 2018, kdy bude muset být zavedení tohoto systému plně dokončeno, by však národní a regionální orgány měly poskytovat zemědělcům technickou podporu nebo papírové formuláře žádostí o podporu, pouze pokud zemědělci toto nebudou schopni zajistit. Orgány by rovněž měly zajistit digitalizaci všech vykázaných ploch. 
However, as from 2018 when the system will have to be fully in place, only where beneficiaries are not in a position to do this, the national or regional authorities should provide them either with technical assistance or provide the aid‐application on paper and the authorities should ensure that all declared areas are digitised.
26 Viz http://www.consilium. europa.eu/en/policies/ cap-simplification. 
32 26 See http://www.consilium. europa.eu/en/policies/ cap‐simplification.
27 Viz http://ec.europa.eu/ agriculture/simplification/ index en.htm. 
27 See http://ec.europa.eu/ agriculture/simplification/ index en.htm.
1306/2013 a nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 640/2014 a prováděcí nařízení Komise (EU) č. 809/2014. 
28 Regulation (EU) No 1306/2013 and Commission Delegated Regulation (EU) No 640/2014 and Commission Implementing Regulation (EU) No 809/2014.
29 Článek 17 nařízení (EU) č. 809/2014. 
29 Article 17 of Regulation (EU) No 809/2014.
30 Tento údaj zahrnuje osm německých regionů. 
30 This figure includes eight German regions.
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 33 požadavkům reformy SZP 48 Jak vyplývá z našich auditních zjištění, geoprostorová žádost o podporu, pokud byla zavedena, významně zlepšila kvalitu informací v systémech LPIS (např. v Rakousku a Sársku). 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform 48 As our audit findings show, where it has been introduced, the geospatial aid ap‐ plication has significantly improved the quality of information in the LPISs (e.g. in Austria and Saarland).
V roce podání žádosti 2015 však bylo elektronicky podáno méně než 1 % žádosti, neboť polští zemědělci preferovali tradiční papírové formuláře. 
However, in the 2015 claim year, fewer than 1 % of applications were lodged electronically as Polish farmers had a preference for traditional paper‐based applications.
Navštívené členské státy se rozhodly práh stability neuplatnit 49 Novým prvkem rámce SZP na období 2014–2020 je možnost neprovést aktualizaci systémů LPIS, pokud je rozdíl mezi novou maximální způsobilou plochou referenčního pozemku a dříve vyhodnocenou maximální způsobilou plochou menší než 2 % („práh stability“)31. 
The visited Member States decided not to apply the stability threshold 49 A new component of the 2014‐2020 CAP framework is the option for Mem‐ ber States to not update their LPISs if the difference between the new MEA of a reference parcel and the MEA as previously assessed is below 2 % (the ‘stability threshold’)31.
Cílem tohoto nového pravidla je zjednodušit správní mechanismus systému LPIS. 
This new rule aims to simplify the administrative handling of the LPIS.
Komise však ve svých pokynech32 určených členským státům uvedla, že přestože právní předpisy nestanoví povinnost provádět aktualizaci, pokud je tento rozdíl nižší než 2 %, Komise ji přesto doporučuje (tj. vyloučit nezpůsobilé části maximální způsobilé plochy) v případě jakýchkoliv zřejmých změn33 ve způsobilé ploše bez ohledu na to, zda je změna pod 2% prahem či nikoliv. 
However, the Commission provided guidance32 to the Member States indi‐ cating that, although no update is legally required when the difference is below 2 %, it is nonetheless recommended to do so (i.e. to exclude the ineligible parts for the MEA) for any manifest changes33 in the eligible area, regardless of whether the change is below the 2 % threshold.
Ani jeden z navštívených členských států se nerozhodl 2% práh stability uplatňovat. 
None of the Member States visited during the audit chose to use the 2 % stability threshold.
Nepovinné pravidlo sta stromů – komplikovaný úkon 50 Nový rámec SZP obsahuje ustanovení, že oblasti se stromy rozptýlenými na zemědělské půdě se nyní považují za způsobilé, pokud počet stromů na hektar není vyšší než 100 stromů a zemědělské činnosti lze vykonávat obdobně jako na pozemcích bez stromů na stejné ploše34. 
The optional 100‐tree rule ‐ a complicated exercise 50 The new CAP framework contains a provision that areas with scattered trees on agricultural land are now considered eligible if there are no more than 100 trees per hectare and agricultural activities can be carried out in a similar way as on parcels without trees in the same area34.
Stromy, které se považují za „plochu využitelnou k pastvě“ se do prahu sta stromů nezapočítávají. 
Trees which are considered ‘grazable’ (can be grazed) should not be counted for the 100‐tree threshold.
Stromy využitelné k pastvě jsou podle výkladu Komise ty stromy, které hospodářská zvířata mohou spást celé. 
‘Grazable’ trees are those which, according to the Commission’s interpretation, are actually acces‐ sible in their entirety to farm animals for grazing.
Naše analýza potvrdila, že je obtížné takové stromy identifikovat podle snímků, což vede k nejistotě při posuzování (částečné) způsobilosti půdy pro zemědělskou podporu a členským státům to přináší komplikace a administrativní zátěž. 
Our analysis confirmed that it is difficult to identify such trees by photo‐interpretation which further translates into uncertainty in assessing land’s (partial) eligibility for agricultural aid, and entails complication and administrative burden for Member States.
5 odst. 3 nařízení (EU) č. 
33 31 Article 5(3) of Regulation (EU) No 640/2014.
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, oddíl 3.2. 
32 DSCG/2014/33 – final rev 3, section 3.2.
33 Výskyt nezpůsobilého prvku (např. nově postavený dům). 
33 the appearance of an ineligible feature (ex. a newly built house).
3 nařízení (EU) č. 640/2014: „Zemědělský pozemek, který zahrnuje rozptýlené stromy, je považován za způsobilou plochu za předpokladu, že zemědělské činnosti se na těchto pozemcích mohou provádět podobným způsobem jako na pozemcích bez stromů na stejné ploše a počet stromů na hektar nepřesáhne maximální hustotu.“ Tuto hustotu vymezí členské státy na základě tradičních pěstitelských postupů, přírodních podmínek a důvodů souvisejících s ochranou životního prostředí a oznámí ji. 
34 Article 9(3) of Regulation (EU) No 640/2014: An agricultural parcel that contains scattered trees shall be considered as eligible area provided that agricultural activities can be carried out in a similar way as on parcels without trees in the same area; and the number of trees per hectare does not exceed a maximum density.
Část II – Systém evidence půdy se aktualizoval, aby vyhověl 34 požadavkům reformy SZP Nové specifikace způsobilé půdy byly pro systémy LPIS výzvou 51 V ustanoveních SZP na období 2014–2020 byly zavedeny nové specifikace a vyjasnění ohledně způsobilosti půdy. 
Part II - The Land Parcel Identification System was being upgraded to meet the requirements of the CAP reform New specifications of eligible land presented challenges for the LPIS 51 New specifications and clarifications in relation to eligible land were introduced in the 2014‐2020 CAP provisions.
Obecně platí pravidlo, že pro platby v rámci pilíře 1 se kvalifikuje pouze zemědělské půda evidována v systému LPIS, která se primárně využívá pro zemědělské účely. 
As a general rule, only agricultural land record‐ ed in LPISs that is predominantly used for agricultural activities qualifies for the Pillar 1 payments.