natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Svá zjištění Komise zveřejní nejpozději v prosinci 2018. Komise již doporučuje používat tam, kde je to vhodné, zelenou infrastrukturu v projektech spolufinancovaných EU. 
It will make its findings public by December 2018. The Commission already recommends the use of green infrastructure, where relevant, in projects co-financed by the EU.
V případě ESI fondů však právní ustanovení, jimiž se fondy řídí, takovou úlohu Komise v rámci sdíleného řízení nestanoví. 
However, as regards ESI Funds, the legal provisions governing them do not provide for such a role for the Commission under shared management.
Komise tudíž není s to pokaždé, když se použije spolufinancování EU, kontrolovat, zda členské státy analyzovaly proveditelnost významných ekologických opatření. 
Consequently, the Commission is not in a position to check whenever EU co-financing is used, that Member States have analysed the feasibility of implementing significant green measures.
Doporučení 6 – Plně začlenit následky změny klimatu do zvládání povodňových rizik Komise toto doporučení přijímá. 
Recommendation 6 Đ Better integrate the effects of climate change into flood risk management The Commission accepts this recommendation.
A. Komise celkově již posuzuje, jak členské státy v prvním cyklu svých plánů pro zvládání povodňových rizik zohlednily změnu klimatu – a svá zjištění zveřejní nejpozději v prosinci 2018. 
A. Overall, the Commission is already assessing how Member States have accounted for climate change in their 1st FRMPs - and will make its findings public by December 2018.
Komise bude pravidelně vyhodnocovat, jak členské státy začleňují dopady změny klimatu v souladu s čl. 14 odst. 
It will regularly assess and report on how Member States integrate the effects of climate change in line with Articles 14(4) and 16 of the Floods Directive.
Cílové datum provedení: V souladu s článkem 16 směrnice o povodních musí Komise pravidelně předkládat Evropskému parlamentu a Radě zprávy o provádění této směrnice. 
Target implementation date: In line with Article 16 of the Floods Directive, the Commission shall submit to the European Parliament and to the Council regular reports on the implementation of this Directive.
Komise proto v současné době není s to informovat o úsilí 9 https://circabc.europa.eu/sd/a/e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb-939185be3e89/CIS_Guidance_Article_4_7_FINAL.PDF 7 
9 https://circabc.europa.eu/sd/a/e0352ec3-9f3b-4d91-bdbb-939185be3e89/CIS_Guidance_Article_4_7_FINAL.PDF 7
zaměřeném na rozšíření pojistného krytí v celé EU. 
Therefore, the Commission is currently not in a position to report on efforts to increase insurance coverage across the EU.
Komise nicméně již kontroluje, zda a jak se členské státy v prvním cyklu svých plánů pro zvládání povodňových rizik zabývaly pojištěním. Komise však podporuje myšlenku zvyšování povědomí veřejnosti o možnosti pojištění proti záplavám jako mechanismu pro přenesení rizik. 
Nevertheless, the Commission is already checking whether and how Member States have treated insurance in their 1st FRMPs. The Commission, however, supports the idea of raising public awareness on the option of insurance against floods as a risk transferring mechanism.
Rozšíření pojistného krytí v rámci širší strategie zvládání povodňových rizik může být vhodným přístupem pro přenesení rizik. 
Increasing insurance coverage as part of a broad flood risk management strategy can be a good approach to transferring risks.
Přínosy pojištění závisí na právním kontextu v každém členském státě a na specifických charakteristikách rizika povodní v těchto členských státech. Strategie EU pro přizpůsobení se změně klimatu zformulovala opatření, které je v souladu s doporučením Evropského účetního dvora. 
The benefits of insurance depend on the regulatory context within each Member State and the specific characteristics of flood risk in those Member States. The EU Strategy on Adaptation to Climate Change has formulated an action which is in line with the recommendation made by European Court of Auditors.
Tato strategie EU je stále v platnosti a uznává riziko povodní jako jedno z rizik spojených se změnou klimatu. 
The EU Strategy is still valid and it acknowledges flood risk as one of the risks associated to climate change.
Cílové datum provedení (pokud jde o tu část doporučení, která se přijímá – zvyšování povědomí veřejnosti o pojištění): Komise hodlá zveřejnit své hodnocení plánů pro zvládání povodňových rizik nejpozději v prosinci 2018. 
Target implementation date (for the part of the recommendation accepted Đ raising public awareness on insurance): The Commission intends to make public its assessment of FRMPs by December 2018.
Doporučení 8 – Posoudit soulad plánů pro zvládání povodňových rizik s pravidly týkajícími se plánování využití území Komise toto doporučení nepřijímá. 
Recommendation 8 Đ Assess the alignment of the FRMPs with land use planning rules The Commission does not accept this recommendation.
Písmeno a) se týká plánování využití území, a pravidla, jimiž se plánování využití území řídí, jsou v pravomoci členských států. 
Point (a) concerns land use planning and the rules governing it is a national competence.
Písmeno b) se v mezích možností již provádí s ohledem na to, že článek 7 směrnice o povodních odkazuje na územní plánování a (udržitelné) využití území, přičemž jsou použity výrazy „například“ a „mohou zahrnovat“, což lze v obou případech vykládat jako indikaci, a nikoli jako požadavek. 
Point (b) is already implemented to the extent possible bearing in mind Article 7 of the FD refers to spatial planning and (sustainable) land use with Ňsuch asÓ and Ňmay includeÓ, which can both be interpreted as an indication and not as a requirement.
Komise na svých internetových stránkách zveřejnila soubor pokynů členských států pro určování oblastí náchylných k povodním a příslušných právních a správních předpisů pro plánování využití území v souvislosti s rizikem povodní10 – a již kontroluje, zda členské státy v prvním cyklu svých plánů pro zvládání povodňových rizik zvážily využití území, a svá zjištění Komise zveřejní nejpozději v prosinci 2018. 
The Commission has made public on its website a collection of Member StatesŐ guidelines to determinate flood prone areas and relevant laws and regulations for land use planning with regards to flood risk10 Đ and is already checking whether Member States have considered land use in their 1st FRMPs and will make its findings public by December 2018.
10 http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/guides_flood_prone_areas_land_use.pdf 8 
10 http://ec.europa.eu/environment/water/flood_risk/pdf/guides_flood_prone_areas_land_use.pdf 8
Činnost Datum Přijetí memoranda o plánování auditu / zahájení auditu 6.9.2017 Oficiální zaslání návrhu zprávy Komisi (nebo jinému kontrolovanému subjektu) 11.7.2018 Přijetí závěrečné zprávy po řízení o sporných otázkách 19.9.2018 Obdržení odpovědí Komise (nebo jiného kontrolovaného subjektu) ve všech jazycích 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-0983-0 doi:10.2865/24088 QJ-AB-18-024-CS-N HTML ISBN 978-92-847-1000-3 doi:10.2865/92171 QJ-AB-18-024-CS-Q 
Event Date Adoption of Audit Planning Memorandum (APM) / Start of audit 6.9.2017 Official sending of draft report to Commission (or other auditee) 12.7.2018 Adoption of the final report after the adversarial procedure 19.9.2018 CommissionŐs (or other auditeeŐs) official replies received in all languages 23.10.2018 PDF ISBN 978-92-847-1008-9 doi:10.2865/356339 QJ-AB-18-024-EN-N HTML ISBN 978-92-847-0970-0 doi:10.2865/12240 QJ-AB-18-024-EN-Q
Záplavy mohou vést ke zraněním i ztrátám na životech, značným hospodářským nákladům a škodám na životním prostředí a kulturním dědictví. 
Floods can cause injury and loss of life, considerable economic costs, and damage to the environment and cultural heritage.
Přitěžujícím faktorem je změna klimatu, která vede ke změnám charakteru srážek a počasí, zvyšování hladiny moří, a tudíž k častějším a rozsáhlejším povodním. V reakci na rostoucí četnost záplav přijala EU v roce 2007 směrnici o povodních. 
Climate change is an aggravating factor, triggering changes in precipitation and weather patterns, sea level rises and, consequently, more frequent and severe floods. In response to the rising incidence of flooding, the EU adopted in 2007 the Floods Directive.
Zjistili jsme, že směrnice o povodních měla celkově pozitivní účinky, ale že na provádění preventivních opatření mají negativní dopad nedostatky v přidělování finančních prostředků. 
We found that the Floods Directive had positive effects overall, but that the implementation of flood prevention measures suffers from weaknesses in allocating funding.
Členské státy zahájily provádění plánů pro zvládání povodňových rizik, je však zapotřebí zlepšení. 
Member States have begun implementation of Flood Risk Management Plans, but improvements are needed.
Přetrvávají zásadní výzvy pro budoucnost, které se týkají potřeby mnohem lépe do zvládání povodňových rizik začlenit změnu klimatu, pojištění proti záplavám a územní plánování. 
Major future challenges remain concerning the need for much fuller integration of climate change, flood insurance and spatial planning into flood risk management.
CS 2018 Zvláštní zpráva č. 26 Řada zpoždění s realizací celních informačních systémů: kde se stala chyba? (podle čl. 
EN 2018 Special Report NO 26 A series of delays in Customs IT systems: what went wrong? (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát V, který se zaměřuje na financování a správu EU a jemuž předsedá člen EÚD Lazaros S. 
This performance audit was carried out by Audit Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou.
Lazaru. Audit vedla členka EÚD Eva Lindströmová a podporu jí poskytovali vedoucí kabinetu Katharina Bryanová, tajemník kabinetu Johan Stålhammar, vyšší manažer Alberto Gasperoni, vedoucí úkolu José Parente a auditoři Jitka Benešová, Josef Edelmann a Ilze Ozolaová. 
The audit was led by ECA Member Eva Lindström, supported by Katharina Bryan, Head of Private Office and Johan Stålhammar, Private Office Attaché; Alberto Gasperoni, Principal Manager; José Parente, Head of Task; Jitka Benešová, Josef Edelmann, and Ilze Ozola, Auditors.
Zleva doprava: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozolaová, José Parente, Eva Lindströmová, Johan Stålhammar, Katharina Bryanová, Josef Edelmann. 
From left to right: Jitka Benešová, Alberto Gasperoni, Ilze Ozola, José Parente, Eva Lindström, Johan Stålhammar, Katharina Bryan, Josef Edelmann.
Zkratky Glosář Shrnutí Úvod Celní unie je jedním z pilířů jednotného trhu v Evropské unii Od roku 2003 pracuje EU na modernizaci celní unie Program Clo 2020 je současný finanční nástroj pro realizaci nezbytných informačních systémů Řídící struktura pro realizaci informačních systémů v celní unii je vícevrstvá Rozsah a metodika auditu Připomínky Realizace nových informačních systémů v oblasti celnictví měla řadu zpoždění Dodání některých klíčových informačních systémů vyžadovaných celním kodexem Unie má zpoždění přesahující rok 2020 Hrozí, že nově navrhovaná lhůta roku 2025 nebude splněna Hlavními důvody zpoždění byly změny rozsahu projektů, nedostatečné zdroje a zdlouhavý rozhodovací proces Komise hlásila prodlení pozdě Původní zvolená koncepce vývoje nebyla tou nákladově nejefektivnější Cíle programu Clo 2020 a mechanismy podávání zpráv nejsou vhodné pro monitorování realizace informačních systémů Závěry a doporučení Příloha I – Popis projektů v oblasti informačních technologií OBSAH 2 Body I–V 1–11 1–3 4–7 8–10 11 12–15 16–47 16–22 19–21 22 23–40 37–40 41–42 43–47 48–50 Příloha II – Počet dalších let potřebný k realizaci každého projektu v oblasti informačních technologií oproti původnímu plánu Odpovědi Komise 
Abbreviations Glossary Executive summary Introduction 1 - 1 4 8 - 12 - 16 - 16 - 19 - 23 - 37 - 41 - 43 - 48 - 11 - 3 - 7 10 11 15 47 22 21 22 36 40 42 47 50 TABLE OF CONTENTS 2 Paragraph The Customs Union is one of the pillars of the Single Market in the European Union Since 2003 the modernisation of the Customs Union has been on the EU agenda The Customs 2020 programme is the current financial tool for implementing the necessary IT systems Governance of the implementation of IT systems in the Customs Union is multi-layered Audit scope and methodology Observations Implementation of new IT systems for customs suffered a series of delays Delivery of some key IT systems required by the Union Customs Code is delayed beyond 2020 There is a risk of not meeting the newly proposed 2025 deadline Changing scope, insufficient resources allocated and a lengthy decision-making process were the main reasons for delays The Commission was late in reporting the delays The initial development approach selected was not the most cost efficient The Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the IT systems’ implementation Conclusions and recommendations
ZKRATKY CKU: Celní kodex Unie EIS: Evropské informační systémy GŘ TAXUD: Generální ředitelství pro daně a celní unii IT: Informační technologie 3 GLOSÁŘ Popis projektů v oblasti informačních technologií, o nichž se tato zpráva zmiňuje, obsahuje příloha I. 
ABBREVIATIONS CPG: Customs Policy Group DG TAXUD: Directorate-General for Taxation and Customs Union ECCG: Electronic Customs Coordination Group EIS: European Information Systems IT: Information Technology MCC: Modernised Customs Code PMF: Performance Measurement Framework TCG: Trade Contact Group UCC: Union Customs Code 4
Modernizovaný celní kodex: Vstoupil v platnost dne 24. června 2008 s ustanovením, že se začne uplatňovat nejpozději dne 24. června 2013. 
Modernised Customs Code: It entered into force on 24 June 2008, with a provision that it would be applicable on 24 June 2013 at the latest.
Nikdy však uplatňován nebyl, protože byl zrušen a nahrazen celním kodexem Unie. 
However, it was never applied since it was repealed and replaced with the Union Customs Code.
Pracovní program pro celní kodex Unie: Pracovní program byl vypracován podle čl. 
Multi-Annual Strategic Plan: Management and planning tool drawn up by the Commission in partnership with the Member States in accordance with Article 8(2) of the e-Customs Decision.
Rámec pro měření výkonnosti: Monitorovací systém, který měří pokrok programu Clo 2020 pomocí 86 ukazatelů, přičemž 68 z nich jsou ukazatele výstupů/výsledků a 18 ukazatele dopadů. 
Performance Measurement Framework: A monitoring system that measures the progress of the Customs 2020 programme by means of 86 indicators, made up of 68 output/result indicators and 18 impact indicators.
Rozsah projektu: Určuje, co je, nebo není součástí projektu. 
Project scope: What is included in, or excluded from, a project.
Organizace Project Management Institute vymezuje rozsah projektu jako práci, kterou je třeba vykonat, aby bylo možné poskytnout výrobek, službu nebo výsledek mající určené rysy a funkce. 
The Project Management Institute defines project scope as “The work that needs to be accomplished to deliver a product, service, or result with the specified features and functions.”
SHRNUTÍ I. Celní unie je jedním z pilířů jednotného trhu. 
EXECUTIVE SUMMARY I. The Customs Union is one of the pillars of the Single Market.
Modernizace celních postupů, založená na vývoji nových systémů informačních technologií („informační systémy“), je důležitým prvkem pro fungování Evropské unie (EU). 
The modernisation of customs processes, based on the development of new Information Technology (IT) systems, is an important element for the functioning of the European Union (EU).
Měla by zejména posílit hospodářskou činnost a růst a zvýšit bezpečnost a ochranu občanů EU. 
This modernisation should notably enhance economic activity and growth, and increase the safety and security of the EU citizens.
Tyto přínosy by měly být pro členské státy nezbytnou motivací k tomu, aby investovaly do celních informačních systémů. 
These benefits should provide the necessary incentives for Member States to invest in customs IT systems.
Rozhodnutí Komise o elektronickém celnictví, modernizovaný celní kodex a nakonec celní kodex Unie připravily pro modernizaci celní unie půdu a vymezily, které informační systémy jsou k tomuto účelu potřebné. 
The Commission’s e-Customs Decision, the Modernised Customs Code (MCC) and ultimately the Union Customs Code (UCC) paved the way towards and outlined the required IT systems for modernising the Customs Union.
Z programu 2020 se financují unijní složky informačních systémů. 
The Customs 2020 programme finances the Union components of the IT systems.
Členské státy by měly vypracovat související vnitrostátní prvky (neunijní složky) a hradit náklady s nimi spojené. 
Member States should develop the related national components (non-Union components) and pay the associated costs.
Realizace informačních systémů je řízena prostřednictvím vícevrstvého rozhodovacího procesu, na němž se podílí řada subjektů. 
The implementation of the IT systems is governed by a multi-layer decision-making process, involving a number of bodies.
Při auditu jsme zkoumali, zda v rámci programu Clo 2020 a souvisejících celních předpisů budou vytvořeny informační systémy nezbytné pro zlepšení celních operací v EU. 
Our audit looked at whether the Customs 2020 programme, together with the related customs legislation, are likely to deliver the IT systems necessary for improving customs operations in the EU.
Tento audit jsme uskutečnili během prováděcí fáze, abychom tak mohli přispět do diskuse o dalším programu v oblasti cel, který bude zahájen v roce 2021. 
We carried out this audit during the implementation stage with the view to contribute to the discussions on the next Customs programme, that will start in 2021.
Kontrolovali jsme, zda program zajišťuje včasnou realizaci informačních systémů, a zjišťovali jsme příčiny případných zpoždění. 
We examined whether the programme ensures that IT systems are implemented in a timely manner and, where applicable, we identified the reasons for delays.
Audit vycházel především z analýzy dokumentů Komise, zápisů z jednání a zpráv výborů a pracovních skupin a dále z výsledků průzkumu zaslaného členským státům. IV. 
The audit was mostly based on the analysis of Commission documents, minutes and reports of Committees and Working Groups, and on the results of a survey sent to the Member States. IV.
Zjistili jsme, že realizace nových informačních systémů pro celní unii měla řadu zpoždění, takže některé klíčové systémy nebudou do termínu stanoveného celním kodexem Unie na rok 2020 k dispozici. 
We found that the implementation of the new IT systems for the Customs Union suffered a series of delays, so that some of the key systems will not be available at the 2020 deadline set in the UCC.
Ke zpoždění docházelo z různých příčin, mezi něž patřily zejména změny v rozsahu projektů, nedostatek zdrojů přidělených EU a členskými státy a zdlouhavý rozhodovací proces v důsledku vícevrstvé správní struktury. 
The delays are due to several factors, in particular: changing project scope, insufficient resources allocated by the EU and Member States, and a lengthy decision-making process due to the multi-layered governance structure.
Dále jsme zjistili, že Komise odpovídajícím způsobem nepodávala informace o zpožděních a že cíle programu Clo 2020 a mechanismy podávání zpráv nejsou pro monitorování realizace informačních systémů vhodné. 
We also noted that the Commission did not report appropriately on delays, and that the Customs 2020 programme objectives and reporting arrangements are not suitable for monitoring the implementation 7 of the IT systems.
Původní přístup k vývoji informačních systémů byl povětšinou decentralizovaný, aby se snížilo riziko nedodání systémů, avšak na úkor nákladové efektivnosti. 
The initial development approach of IT systems was mostly decentralised, with the view of reducing the risk of non-delivery but at the cost of decreased efficiency.
V. Doporučujeme, aby Komise: a) navrhla, aby se cíle dalšího programu týkajícího se cel výslovně vztahovaly k plánovaným systémům, které mají být vyvinuty, a navrhla cíle, které jsou přesné a měřitelné; b) patřičně zohlednila zkušenosti z předchozích programů a poskytla členským státům odpovídající informace, aby bylo možné včas přijmout informované rozhodnutí o rozsahu projektů; c) monitorovala riziko, že členský stát nebude schopen splnit termíny pro realizaci vnitrostátních složek, a v rané fázi určila možná řešení a podpořila jejich uplatňování na vnitrostátní úrovni a také napomáhala širší spolupráci při vývoji v oblasti IT; d) zjednodušila řízení vývoje celních informačních systémů zajištěním účinnější a pohotovější komunikace s členskými státy, například využitím dalších řešení pro výměnu informací, které umožní přijímat rozhodnutí bez prodlení; e) včas a transparentně informovala všechny zúčastněné strany, jichž se týká realizace informačních systémů na úrovni EU a členských států, o zpožděních při provádění a vynakládání výdajů v souvislosti s unijními a vnitrostátními složkami a stanovila náležité mechanismy podávání zpráv a ukazatele týkající se jednak celkové míry realizace a jednak jednotlivých projektů. 
V. We recommend that the Commission: (a) propose that the next Customs programme’s objectives relate explicitly to the planned IT systems to be developed and propose objectives that are precise and measurable; (b) ensure that lessons from previous programmes are duly taken into account and provide Member States with adequate information to take an informed decision on the scope of the projects in due time; (c) monitor the risks that a Member State might not be able to meet the deadlines for implementing the national components and, at an early stage, identify potential solutions and facilitate their application at national level; and facilitate a wider use of collaborative IT development; (d) streamline the governance of customs IT systems’ development, by ensuring more efficient and swift communication with Member States, for example by using additional information exchange solutions to allow decisions to be taken without delay; (e) inform all the stakeholders concerned with implementing IT systems at EU and Member State level, in a timely and transparent manner, about delays in the implementation and spending for Union and national components, and set appropriate reporting arrangements and indicators on the overall level of implementation and on individual projects.
ÚVOD Celní unie je jedním z pilířů jednotného trhu v Evropské unii 1. 
INTRODUCTION The Customs Union is one of the pillars of the Single Market in the European Union 1.
V roce 2018 slaví Evropská unie (EU) 50. výročí vzniku celní unie. 
In 2018, the European Union (EU) celebrates the 50th anniversary of the Customs Union.
Podstatou celní unie je neexistence cel na vnitřních hranicích mezi členskými státy a zavedení společných cel na dovozy ze třetích zemí. 
The essence of the Customs Union is the absence of customs duties at internal borders between Member States, and the establishment of common customs duties on imports from third countries.
Aby mohla EU vystupovat jako významný obchodní blok, je závislá na účinném pohybu zboží do celní unie a z ní a na volném pohybu zboží v rámci jednotného trhu. 
To operate as a major trading block, the EU is dependent on the efficient flow of goods into and out of the Customs Union, as well as the free movement of goods within the area of the Single Market.
Podle nejnovějších dostupných statistických údajů činil dovoz a vývoz přibližně 3,7 bilionu EUR1. 
According to the latest available statistics, combined imports and exports represented approximately €3,7 trillion1.
Tento údaj dokládá význam obchodu a celní unie pro prosperitu EU. 
This demonstrates the importance of trade and of the Customs Union to the prosperity of the EU.
Dovozní cla tvoří také nemalou část příjmů EU. 
In addition, the customs duties on imports are an important part of EU revenue.
V roce 2017 dosáhla 20,3 miliardy EUR, což představuje 15 % celkového rozpočtu EU. 
In 2017, they amounted to €20,3 billion, representing 15 % of the total EU budget.
8 1 Zdroj: statistiky Eurostatu o světovém obchodu za rok 2017. 
9 1 Source: Eurostat statistics on World trade for 2017.