natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zjistili jsme, že širokopásmové pokrytí se v celé EU obecně zlepšuje, ale že cílů strategie Evropa 2020 nebude dosaženo. 
We found that broadband coverage has generally been improving across the EU, but that the Europe 2020 targets will not all be achieved.
Venkovské oblasti, kde je soukromý sektor méně motivován investovat, zůstávají hůře připojené než města a rozšíření superrychlého širokopásmového připojení výrazně zaostává za plánem. 
Rural areas, where there is less incentive for the private sector to invest, remain less well connected than cities, and take up of ultra-fast broadband is significantly behind target.
CS 2018 Zvláštní zpráva č. 13 Boj proti radikalizaci vedoucí k terorismu: Komise zohlednila potřeby členských států, avšak v koordinaci a hodnocení se vyskytovaly určité nedostatky (podle čl. 
EN 2018 Special Report NO 13 Tackling radicalisation that leads to terrorism: the Commission addressed the needs of Member States, but with some shortfalls in coordination and evaluation (pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU)
Tento audit výkonnosti provedl auditní senát V, který se zaměřuje na financování a správu EU a jemuž předsedá člen EÚD Lazaros S. Lazarou. 
This performance audit was carried out by Audit Chamber V Financing and administration of the EU, headed by ECA Member Lazaros S. Lazarou.
Audit vedl člen Účetního dvora Jan Gregor a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Werner Vlasselaer a tajemník kabinetu Bernard Moya, vyšší manažer Alejandro Ballester Gallardo, vedoucí úkolu Mark Marshall a auditoři Alexandre-Kim Hugé a Pascale Pucheux-Lallemandová. 
The audit was led by ECA Member Jan Gregor, supported by Werner Vlasselaer, Head of Private Office and Bernard Moya Private Office Attach; Alejandro Ballester Gallardo, Principal Manager; Mark Marshall, Head of Task; Alexandre-Kim Hug and Pascale Pucheux-Lallemand, Auditors.
Zleva doprava: Werner Vlasselaer, Alejandro Ballester Gallardo, Mark Marshall, Bernard Moya, Pascale Pucheux-Lallemandová, Jan Gregor 
From left to right: Werner Vlasselaer, Alejandro Ballester Gallardo, Mark Marshall, Bernard Moya, Pascale Pucheux-Lallemand, Jan Gregor.
GLOSÁŘ Eurojust Europol Evropská strategická komunikační síť Fond pro vnitřní bezpečnost – policie IMPACT Internetové fórum EU Jednotka EU pro oznamování internetového obsahu (Internet Referral Unit – IRU) Protiteroristický koordinátor Radikalizace Reintegrace Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (Radicalisation Awareness Network – RAN) STRESAVIORA Teroristická propaganda VOX-Pol Agentura EU pro podporu a posilování koordinace a spolupráce mezi členskými státy při vyšetřování a stíhání závažné přeshraniční organizované trestné činnosti a terorismu Agentura EU pro spolupráci v oblasti vymáhání práva, jejímž cílem je podporovat členské státy v předcházení všem formám mezinárodní organizované trestné činnosti a terorismu a bojovat proti nim Síť odborníků z členských států EU pro sdílení osvědčených postupů v oblasti strategické komunikace Složka „policie“ Fondu pro vnitřní bezpečnost (2014–2020) pomáhá zajistit vysokou míru bezpečnosti v EU. 
GLOSSARY Counter-Terrorism Coordinator EU Internet Forum EU Internet Referral Unit (IRU) Eurojust European Strategic Communications Network Europol IMPACT Internal Security Fund Đ Police Radicalisation Radicalisation Awareness Network (RAN) Reintegration STRESAVIORA Terrorist propaganda VOX-Pol Coordinates the work of the Council of the EU in combating terrorism and ensures that the EU plays an active role in the fight against terrorism Commission initiative to involve internet companies in countering terrorist propaganda The EU IRU at Europol aims to counter online radicalisation and recruitment efforts by flagging online terrorist content and alerting service providers that host it The EUŐs agency for supporting and strengthening coordination and cooperation between Member States in investigating and prosecuting serious cross-border organised crime and terrorism Network of EU Member StatesŐ experts for sharing good practice on strategic communications The EUŐs agency for law enforcement cooperation which aims to support Member States in preventing and combating all forms of serious international organised crime and terrorism Project that aimed to develop a toolkit to evaluate initiatives tackling radicalisation The Police component of the Internal Security Fund (2014-2020) helps to ensure a high level of security in the EU.
Za národní bezpečnost včetně boje proti terorismu odpovídají členské státy Evropské unie (EU). 
EXECUTIVE SUMMARY I. European Union (EU) Member States are responsible for national security, including the fight against terrorism.
Jejich úkolem je na vnitrostátní úrovni vypracovávat a realizovat opatření, jejichž účelem je řešit problém radikalizace, tj. jevu, kdy se jednotlivci začnou přiklánět k extremistickým ideologiím a chování, které by je mohly vést ke spáchání teroristických činů. 
They are in charge of designing and implementing measures at national level that aim to tackle radicalisation, i.e. the phenomenon of people embracing extremist ideologies and behaviours which could lead them to commit acts of terrorism.
Vzhledem k tomu, že na radikalizaci se podílí několik faktorů, k řešení tohoto problému se obecně využívá široká škála preventivních opatření. 
As radicalisation is caused by several factors, a wide range of preventive actions are generally deployed to address the problem.
Úlohou Komise je podporovat členské státy v jejich úsilí a napomáhat výměně osvědčených postupů. 
The CommissionŐs role is to support Member States in their efforts and help to ensure that good practices are exchanged.
Komise při tom uplatňuje rostoucí počet fondů EU. 
To do so, the Commission draws on an increasingly wide range of EU funds.
Při auditu jsme zjišťovali, zda Komise tuto průřezovou podporu řídí dobře. 
Our audit examined whether the Commission manages this cross-cutting support well.
Posuzovali jsme zejména, zda: Komise poskytuje členským státům odpovídající podporu; jsou činnosti financované z různých fondů EU koordinovány tak, aby se co nejvíce využily případné synergie; Komise zavedla rámec pro posouzení účinnosti a nákladové efektivnosti své podpory. 
In particular, we assessed whether: the Commission provides Member States with relevant support; the actions financed by the different EU funds are coordinated to make the most of any synergies; the Commission has put in place a framework to assess the effectiveness and value for money of its support.
III. Obecně jsme zjistili, že Komise zohledňovala potřeby členských států, ale objevovaly se určité nedostatky v koordinaci a hodnocení. 
4 III. there were some shortfalls in coordination and evaluation. Overall, we found that the Commission addressed the needs of Member States, but IV.
Komise podporovala spolupráci mezi členskými státy prostřednictvím relevantních iniciativ, jako je síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (síť RAN), internetové fórum EU a Evropská strategická komunikační síť. 
The Commission promoted cooperation between Member States through relevant initiatives such as the Radicalisation Awareness Network (RAN), the EU Internet Forum and the European Strategic Communications Network.
V. Komise svou průřezovou podporu koordinovala například prostřednictvím konzultací mezi generálními ředitelstvími při schvalování pracovních programů. 
V. The Commission coordinated its cross-cutting support, for example, by means of consultation between directorates-general when approving work programmes.
Přes nedávná zlepšení by je však stále bylo možné koordinovat lépe. 
However, despite recent improvements, there is still scope to improve the coordination of Commission actions.
Například přehled Komise, který obsahuje opatření financovaná EU v této oblasti, nezahrnuje opatření řízená členskými státy, což by bylo užitečné pro maximální využití možných synergií. 
For example, the CommissionŐs overview of EU-funded actions in this area does not include those managed by Member States, which would be useful to make the most of potential synergies. We also
Zjistili jsme také, že síť RAN, která představuje jednu z hlavních 4 iniciativ Komise, nebyla v plné míře využita k šíření výsledků úspěšných projektů realizovaných pomocí finančních prostředků EU. 
found that the RAN, one of the CommissionŐs main initiatives, was not used to its full potential to disseminate the results of successful EU-funded projects.
Komise dostatečně nerozvinula svůj rámec pro posouzení toho, zda je její podpora účinná a nákladově efektivní. 
The Commission has not sufficiently developed its framework for assessing whether its support is effective and offers value for money.
Nerozčlenila například celkové cíle politiky do konkrétnějších a lépe měřitelných cílů a k finančním prostředkům, které Komise použila, nejsou stanoveny ukazatele a cíle pro měření úspěšnosti při potírání radikalizace. 
For example, it has not broken down the overall policy objectives into more specific and measurable objectives, and the funds that the Commission has used are not accompanied by indicators and targets designed to measure success in addressing radicalisation.
Výsledky zvláštních opatření se navíc často měří z hlediska objemu činnosti a nikoliv podle účinnosti. 
Moreover, the achievements of specific actions are often measured in terms of amount of activity rather than effectiveness.
V důsledku toho existuje riziko, že užitečné poznatky se nebudou předávat dál nebo že je Komise při přípravě svých opatření nebo dalším rozvíjení své politiky v této oblasti nezohlední. 
As a result, there is a risk that useful lessons might not be disseminated or taken into account when the Commission designs actions or develops its policy further.
Na základě svých zjištění Účetní dvůr Komisi doporučuje, aby: zlepšila rámec pro celkovou koordinaci opatření na řešení problému radikalizace; zvýšila praktickou podporu pro odborníky a tvůrce politik v členských státech; zlepšila rámec pro posuzování výsledků. 5 
On the basis of its findings, the ECA recommends that the Commission should: improve the framework for overall coordination of actions addressing radicalisation; increase practical support to practitioners and policymakers in Member States; and improve the framework for assessing results. 5
ÚVOD EU podporuje členské státy v jejich úsilí v boji proti terorismu 1. 
INTRODUCTION The EU supports Member States in their efforts to combat terrorism 1.
Za svou národní bezpečnost jsou odpovědné členské státy1. 
Member States are responsible for their national security1.
Na základě svého hodnocení rizik vypracovaly různé přístupy k boji proti terorismu. 
They have developed different approaches to counter-terrorism according to their evaluation of the risks.
Úkolem EU je snažit se zajistit vysokou úroveň bezpečnosti2 usnadňováním výměny informací, operativní spolupráce a sdílení poznatků a zkušeností. 
The EUŐs role is to endeavour to ensure a high level of security2 by facilitating exchanges of information, operational cooperation and sharing of knowledge and experiences.
V roce 2005 přijala Rada strategii EU pro boj proti terorismu, která stojí na čtyřech pilířích3: Prevence: zabývat se příčinami radikalizace a získávání stoupenců terorismu. 
In 2005, the Council adopted an EU counter-terrorism strategy organised around four pillars3: Prevention: to tackle the causes of radicalisation and recruitment into terrorism.
Ochrana: chránit občany a infrastrukturu lepším zabezpečením hranic, dopravy a kritické infrastruktury. 
Protection: to protect citizens and infrastructure through better security for borders, transport and critical infrastructure.
Pronásledování: sledovat a vyšetřovat teroristy: narušovat plánování, přesuny a komunikaci, rozbíjet podpůrné sítě, znemožnit financování a přístup k materiálům využívaných k útokům a stavět teroristy před soud. 
Pursuit: to pursue and investigate terrorists by impeding planning, travel and communications, disrupting support networks, cutting off funding and access to attack materials, and bringing terrorists to justice.
Reakce: zvládat a minimalizovat následky teroristického útoku. 
Response: to manage and minimise the consequences of a terrorist attack.
Evropský program pro bezpečnost z roku 20154 vymezil, jak může EU podpořit členské státy v boji proti terorismu. 
The 2015 European Agenda on Security4 set out how the EU could support Member States in countering terrorism.
Zaměřil se na prevenci radikalizace a hrozby, kterou představují zahraniční terorističtí bojovníci (ti, kteří se po působení v teroristických skupinách v oblastech konfliktů vracejí do Evropy). 
It focused on the prevention of radicalisation and the threat posed by foreign terrorist fighters (those returning to Europe after having joined terrorist groups in conflict zones).
Poukázalo se v něm na potřebu lépe chránit občany a kriticky důležité infrastruktury a zabývat se problematikou boje proti terorismu za hranicemi EU. 
It emphasised the need to protect citizens and critical infrastructure better, and to address the fight against terrorism outside the EU.
2 Smlouvy o Evropské unii uvádí, že národní bezpečnost zůstává výhradní odpovědností každého členského státu. 
It underlined Article 4.2 of the Treaty on European Union states that national security remains the sole responsibility of each Member State.
Článek 67 Smlouvy o fungování Evropské unie stanoví, že Unie usiluje o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti. 
Article 67 of the Treaty on the Functioning of the European Union states that the Union shall endeavour to ensure a high level of security.
Články 82 až 89 upravují policejní a justiční spolupráci v trestních věcech. 
Articles 82 to 89 provide for police and judicial cooperation.
Strategie Evropské unie pro boj proti terorismu, 30. listopadu 2005, 14469/4/05, přijatá dne 15. prosince 2005. 
The European Union Counter-Terrorism Strategy, 30 November 2005, 14469/4/05, adopted on 15 December 2005.
6 1 2 3 4 COM(2015)185 final ze dne 28. dubna 2015 „Evropský program pro bezpečnost“. 
6 1 2 3 4 COM(2015) 185 final of 28 April 2015 ŇThe European Agenda on SecurityÓ.
a znemožnit jim přístup k finančním prostředkům, střelným zbraním a výbušninám. V programu se také upozornilo, že sledování osob zapojených do teroristické činnosti vyžaduje lepší výměnu informací. 
It also highlighted the need for better exchanges of information in order to track those engaged in terrorist activities.
Do boje proti terorismu jsou zapojeny různé orgány a subjekty EU. 
Various EU institutions and bodies are involved in EU counter-terrorism.
Komise prostřednictvím svých sdělení přispívá ke strategii EU, kterou Rada přijala v podobě závěrů Rady. 
Through its communications, the Commission contributes to the EU strategy adopted by the Council in the form of Council conclusions.
Evropskému parlamentu a Radě rovněž překládá k projednání a přijetí návrhy právních předpisů v oblasti boje proti terorismu5. 
It also initiates legislative acts on combating terrorism for negotiation and adoption by the European Parliament and the Council5.
Odpovídá za řádné finanční řízení prostředků EU a za koordinaci jednotlivých generálních ředitelství a monitorování agentur, které poskytují podporu členským státům. Komisař pro bezpečnostní unii pracuje pod vedením prvního místopředsedy a poskytuje podporu komisaři pro migraci, vnitřní věci a občanství v souvislosti se zajišťováním reakce Komise v případě ohrožení terorismem. 
It is responsible for the sound financial management of EU funds and for coordinating its various directorates-general and monitoring its agencies in providing support for Member States. The Commissioner for the Security Union works under the guidance of the First Vice-President and supports the work of the Commissioner for Migration, Home Affairs and Citizenship in ensuring the CommissionŐs security response to terrorism.
Úkolem protiteroristického koordinátora Rady je navázat na provádění strategie EU pro boj proti terorismu a zajistit, aby se EU aktivně podílela na boji proti terorismu. 
The role of the CouncilŐs Counter-Terrorism Coordinator is to follow up the overall implementation of the EUŐs counter-terrorism strategy and to ensure the EU plays an active role in the fight against terrorism.
Komise uplatňuje širokou škálu opatření, aby pomohla členským státům předcházet radikalizaci 4. 
The Commission deploys a wide range of actions to help Member States address radicalisation 4.
Jedním ze klíčových prvků boje proti terorismu je prevence radikalizace. 
Addressing radicalisation is a key component of the fight against terrorism.
Většina podezřelých zapojených do nedávných teroristických útoků v Evropě byli evropští občané, kteří se radikalizovali6. 
The majority of suspects involved in the recent terrorist attacks in Europe were European citizens who had been radicalised6.
Komise ve svých sděleních týkajících se podpory členských států při řešení problému radikalizace vedoucí k terorismu7 uvádí, že radikalizace je většinou výsledkem kombinace různých faktorů. 
In its Communications on supporting Member States in addressing radicalisation that leads to terrorism7, the Commission takes the view that radicalisation is usually the result of a combination of factors.
Ve svém posledním sdělení Komise popisuje změť sociálních motivačních faktorů (např. marginalizace a vyloučení) a ideologických Například směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2017/541 ze dne 15. března 2017 o boji proti terorismu (Úř. věst. L 88, 31.3.2017, s. 6). 
The latest Commission Communication For example, Directive (EU) 2017/541 of the European Parliament and of the Council of 15 March 2017 on combating terrorism (OJ L 88, 31.3.2017, p. 6). A European Agenda on Security.
Stav: červen 2017. 
State of Play: June 2017.
KOM(2005) 313 v konečném znění ze dne 21. září 2005 „Sdělení Komise týkající se náboru teroristů: faktory přispívající k násilné radikalizaci“; COM(2013) 941 final ze dne 15. ledna 2014 „Předcházení radikalizaci vedoucí k terorismu a násilnému extremismu: silnější reakce EU“ a COM(2016) 379 final ze dne 14. června 2016 „Podpora prevence radikalizace vedoucí k násilnému extremismu“. 
COM(2005) 313 final of 21 September 2005 ŇTerrorist recruitment: addressing the factors contributing to violent radicalisationÓ; COM(2013) 941 final of 15 January 2014 ŇPreventing radicalisation to terrorism and violent extremism: strengthening the EUŐs responseÓ; and COM(2016) 379 final of 14 June 2016 ŇSupporting the prevention of radicalisation leading to violent extremismÓ.
7 5 6 7 
7 5 6 7
podněcujících faktorů (např. zneužití náboženské rétoriky těmi, kdo nabírají stoupence, k ospravedlnění násilných činů). 
describes a web of social ŇpushÓ factors (e.g. marginalisation and exclusion) and ideological ŇpullÓ factors (e.g. abuse of religious narratives by recruiters to justify acts of violence).
Komise je toho názoru, že podpora členských států v jejich boji proti radikalizaci je mnohostranným a složitým úkolem, který je splnitelný, pouze pokud se zkombinují opatření z různých oblastí a pokud zúčastněné strany na místní, regionální, celostátní a evropské úrovni budou postupovat společně8. 
The Commission takes the view that supporting Member States in their fight against radicalisation is a multi-faceted and complex challenge which can only be met through a combination of actions across several policy areas and by bringing together stakeholders at local, regional, national and European levels8.
Tato opatření jsou financována z různých fondů, jako je Fond pro vnitřní bezpečnost, program Horizont 2020, program Spravedlnost, program Erasmus + a Evropský sociální fond (ESF). 
These actions are financed by various funds such as the Internal Security Fund, the Horizon 2020 Programme, The Justice Programme, Erasmus+ and the European Social Fund (ESF).
Ani v jednom z těchto fondů není řešení radikalizace specifickým cílem. 
None of these funds has addressing radicalisation as a specific objective.
Jednotlivá opatření Komise řídí osm jejích generálních ředitelství, Europol, Eurojust a členské státy (viz příloha). 
The CommissionŐs diverse actions are managed by eight of its directorates-general, Europol, Eurojust and the Member States (see Annex).
Přístup Komise k podpoře členských států při řešení problému radikalizace je znázorněn na obrázku 1. 
The CommissionŐs approach to supporting Member States in addressing radicalisation is shown in Figure 1.
8 8 Tento přístup upevnila strategie vnitřní bezpečnosti z roku 2010 a Evropský program pro bezpečnost z roku 2015. 
8 8 This approach is reinforced by the 2010 Internal Security Strategy and the 2015 European Agenda on Security.
Obrázek 1 – Jak Komise podporuje členské státy při řešení problému radikalizace 9 Rozvoj poznatků o radikalizaci a sdílení postupů Boj proti teroristické propagandě Podpora odolné společnosti podporující začlenění Identifikace radikalizovaných osob a zakročení proti nim Řešení radikalizace v zemích mimo Evropu Zdroj: EÚD. 6. 
Figure 1 - How the Commission supports Member States in addressing radicalisation 9 Developing knowledge of radicalisation and sharing practices Countering terrorist propaganda Promoting inclusive and resilient societies Identifying and dealing with radicalised people Addressing radicalisation in countries outside Europe Source: ECA 6.
Z programu Horizont 2020 se poskytují granty na výzkum radikalizace. 
Horizon 2020 provides research grants for developing knowledge of radicalisation.
Tématem těchto výzkumů jsou současné tendence v oblasti radikalizace a vypracování komplexního přístupu k násilné radikalizaci. 
Research topics include contemporary radicalisation trends and the development of a comprehensive approach to violent radicalisation.
Osvědčené postupy se sdílí prostřednictvím takových iniciativ, jako je síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (Radicalisation Awareness Network – RAN) (viz rámeček 1). 
Good practices are exchanged through initiatives such as the Radicalisation Awareness Network (RAN) (see Box 1).
Bojem proti teroristické propagandě na internetu se zabývá například jednotka EU pro oznamování internetového obsahu (EU IRU), která je součástí Europolu, internetové fórum EU a Evropská strategická komunikační síť (viz rámeček 2). 
Online terrorist propaganda is countered, for example, through the EU Internet Referral Unit (EU IRU) based in Europol, the EU Internet Forum and the European Strategic Communications Network (see Box 2).
10 Rámeček 1 – Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci (síť RAN) Síť pro zvyšování povědomí o radikalizaci byla zřízena v roce 2011. 
10 Box 1 - Radicalisation Awareness Network (RAN) The RAN was established in 2011.
Sdružuje odborníky z celé Evropy včetně psychologů, učitelů, sociálních pracovníků, příslušníků policie a vězeňské a probační služby, kteří přímo pracují s těmi, u nichž hrozí radikalizace, a těmi, kdo se již radikalizovali. 
It connects practitioners around Europe, such as psychologists, teachers, social workers, police, prison and probation officers, who work directly with those vulnerable to radicalisation, and with those who have already been radicalised.
Smyslem sítě je podpořit pracovníky v terénu (není zaměřena na tvůrce politik a akademické pracovníky) v jejich úsilí při potírání radikalizace nebo opětovném začleňování násilných extremistů do společnosti tím, že: – podporuje výměnu zkušeností, např. formou setkání a konferencí, – prosazuje využívání vhodných praktických nástrojů, – šíří informace a odborné znalosti. 
It aims to help and empower front-line practitioners (rather than policymakers and academics) in countering radicalisation or reintegrating violent extremists by: - promoting exchanges of experience, e.g. at meetings and conferences; - encouraging the use of relevant practical tools; - disseminating information and expertise.
Centrum excelence sítě RAN zajišťuje koordinaci a podporu sítě. 
The RAN Centre of Excellence provides coordination and support for the RAN.