natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Celkové výsledky 17 Zbývající závazky ESI fondů na konci roku 2017 Zbývající závazky na období 2014–2020 ke Zbývající závazky jako % vládních konci roku 2017 podle členských států výdajů za rok 2017 Platby v průběhu roku 2017 podle členských států 33 176 5 864 Polsko 17,29 20 287 11 924 10 128 2 978 9 529 Itálie Rumunsko Francie Maďarsko Řecko Slovensko Bulharsko Lotyšsko Estonsko Švédsko Irsko Finsko Kypr Lucembursko 2,42 0,78 17 512 1 777 Španělsko 3,67 v mil. 
Overall results 17 Outstanding commitments of ESI funds at the end of 2017 Outstanding commitments by Member State Outstanding commitments as % for the period 2014-2020 at the end of 2017 of 2017 government expenditures Payments by Member State during 2017 33 176 5 864 Poland 17.29 20 287 11 924 10 128 2 978 9 529 Italy Romania France Hungary Greece Slovakia Bulgaria Latvia Estonia Sweden Ireland Finland Cyprus Luxembourg 2.42 0.78 17 512 1 777 Spain 3.67 million euros % 1 966 2 852 19.02 16.59 7.61 10 781 2 496 Germany 0.75 9 819 1 857 Czech Republic 13.18 8 817 2 417 Portugal 9.96 6 495 6 166 2 453 1 991 6 361 1 009 United Kingdom 0.67 882 3 874 741 2 098379 1 447 412 1 276 260 926 297 700 476 17.95 21.82 20.54 15.65 4 708 469 Croatia 21.37 2 936 757 Lithuania 21.09 1 650 231 Slovenia 8.85 1 307 545 Austria 0.72 1 117 177 Belgium 0.49 725 171 Netherlands 0.23 488 164 445 0.54 1.20 0.58 6.08 0.18 Denmark 0.33 107 368 44 Malta 9.07 42 14 Figure 5
Celkové výsledky 18 Rozpočet EU je pružnější, ale riziko zpožďování plateb přetrvává Díky přezkumu VFR v polovině období je rozpočet EU pružnější. 
Overall results 18 More flexibility in the EU budget but risk of payments backlog remains The mid-term review of the MFF has made the EU budget more flexible.
Zvýšilo se celkové rozpětí pro platby, které umožňuje přenášet nevyčerpané prostředky na platby do budoucích let. 
It has increased the global margin for payments (GMP), which makes it possible to carry over unused payment appropriations to future years.
Kromě toho byly posíleny zvláštní nástroje. 
Moreover, special instruments have been enhanced.
O 0,7 miliardy EUR byly zvýšeny částky vyčleněné na rezervu na pomoc při mimořádných událostech a na nástroj flexibility. 
The amounts available for the Emergency Aid Reserve and for the Flexibility Instrument have been increased by €0.7 billion.
Navíc bylo od roku 2017 umožněno převádět nevyužité částky z Evropského fondu pro přizpůsobení se globalizaci a Fondu solidarity Evropské unie do nástroje pružnosti. 
In addition, it has been made possible, from 2017 onwards, to transfer to the Flexibility Instrument amounts lapsing from the European Globalisation Adjustment Fund and the European Union Solidarity Fund.
Tato opatření byla prospěšná, avšak nemusí rozpočtu EU dát dostatek pružnosti na to, aby se mohl vypořádat s možnými budoucími výzvami. 
These measures have been helpful, but may not be enough to make the EU budget sufficiently flexible to address possible future challenges.
Dosud také nebyla vyřešena otázka, zda by se měly zvláštní nástroje započítávat do stropů pro prostředky na platby. 
Furthermore, the issue of whether to count special instruments within the ceilings for payment appropriations has not yet been resolved.
Tato nejistota zvyšuje riziko zpožďování plateb. 
This uncertainty adds to the risk of a payments backlog.
Expozice rozpočtu EU je i nadále významná Rozpočet EU čelí akumulaci právních závazků provádět platby k budoucímu datu v závislosti na splnění různých podmínek. 
The EU budget continues to face significant exposure The EU budget continues to face an accumulation of legal obligations to make payments at a future date, subject to various conditions.
K těmto závazkům patří podmíněné závazky ve formě záruk, které mohou vyžadovat financování, pokud v budoucnu dojde k určité události. 
These obligations include contingent liabilities in the form of guarantees that may need funding if a future event occurs.
Při přípravě legislativních návrhů, jejichž součástí je vytvoření či přírůstek podmíněných závazků značného objemu, doporučujeme, aby Komise k těmto návrhům přikládala přehled všech podmíněných závazků zajištěných z rozpočtu, spolu s analýzou scénářů zátěžových testů a jejich možného dopadu na rozpočet. 
When presenting legislative proposals that include the creation or addition of sizeable contingent liabilities, we recommend that the Commission accompany these with an overview of the total value of contingent liabilities supported by the budget, together with an analysis of stress-test scenarios and their possible impact on the budget.
Další výzvy pro rozpočet EU souvisí s oznámeným odchodem Spojeného království z EU v roce 2019. 
The announced withdrawal of the United Kingdom from the Union in 2019 poses additional challenges for the EU budget.
Úplné informace o hlavních zjištěních o rozpočtovém a finančním řízení jsou uvedeny v kapitole 2 naší výroční zprávy za rok 2017. 
Full information on the main findings on budgetary and financial management can be found in Chapter 2 of our 2017 annual report.
Celkové výsledky 19 Je třeba lépe využívat informací o výkonnosti Komise využívá informace o výkonnosti k řízení programů a politik, i když v případě nesplnění cílů nebývají vždy přijímána vhodná opatření Cílem informací o výkonnosti je poskytnout údaje o tom, zda politiky, projekty a programy dosahují svých cílů efektivně a účinně. 
Overall results 19 Better use of performance information needed The Commission uses performance information to manage programmes and policies, although appropriate action is not always taken when targets are not met The aim of performance information is to provide an indication as to whether policies, projects and programmes are achieving their objectives efficiently and effectively.
Informace o výkonnosti by měly sloužit k navrhování nezbytných nápravných opatření a Komise by se o ně měla opírat při svém rozhodování. 
Performance information should be used to design the necessary corrective measures, and to support the Commission’s decision-making.
V loňském roce jsme zjišťovali, jak Komise vykazuje výkonnost ve srovnání s osvědčenými postupy. 
Last year, we reviewed how the Commission’s approach to performance reporting compared with good practice.
Letos jsme posuzovali, jak Komise využívá informací o výkonnosti ve vztahu k výdajovým programům a k navrhování, provádění a hodnocení politik. 
This year, we have looked specifically at the Commission’s use of performance information in relation to spending programmes and the development, implementation and evaluation of policies.
Tento oddíl uzavíráme doporučením, aby Komise: ο zefektivnila a zjednodušila strategické rámce upravující provádění rozpočtu EU, a tím posílila odpovědnost za výsledky a zvýšila jasnost a transparentnost pro všechny zúčastněné strany; ο při vykazování výkonnosti uváděla aktuální informace o výkonnosti týkající se pokroku při dosahování cílů, a pokud tyto cíle nejsou splněny, vždy přijala nebo navrhla vhodná opatření; ο zefektivnila ukazatele výkonnosti rozpočtu EU a lépe sladila obecné rámcové cíle a specifické cíle programů a politik; ο v hlavních zprávách o výkonnosti poskytovala informace o tom, jak byly informace o výkonnosti využity při rozhodování; ο v návaznosti na dosažený pokrok zavedla opatření a pobídky, jež podpoří větší zaměření její vnitřní kultury na výkonnost. 
We conclude this section by recommending that the Commission: ο streamline and simplify the strategic frameworks governing the implementation of the EU budget, thereby reinforcing accountability for results and increasing clarity and transparency for all stakeholders; ο include up-to-date performance information in performance reporting on progress made towards achieving targets and always take, or make proposals for, appropriate action when these targets are not met; ο streamline indicators on the performance of the EU budget and improve the alignment between high-level general objectives and specific programme and policy objectives; ο provide information in the core performance reports on how performance information has been used in decision-making; ο introduce measures and incentives to foster a greater focus on performance in the Commission’s internal culture, building on the progress already made.
V roce 2017 jsme zveřejnili 28 zvláštních zpráv na mnoho různých témat Výkonnost pravidelně posuzujeme ve svých zvláštních zprávách, z nichž většina vychází z auditů výkonnosti nebo kombinovaných posouzení souladu s předpisy a výkonnosti. 
Twenty-eight special reports on a wide range of topics published in 2017 We regularly assess performance in our special reports, most of which are based on performance audits or a combination of compliance and performance assessments.
Ve zprávách roku 2017 jsme především zkoumali, zda byly splněny cíle vybraných politik a programů EU, zda bylo výsledků dosaženo účinným a efektivním způsobem a zda finanční prostředky EU zajistily přidanou hodnotu. 
In our 2017 reports, we checked in particular whether the objectives of selected EU policies and programmes had been met, whether results had been achieved effectively and efficiently and whether EU funding had provided added value.
Všech 28 zvláštních zpráv vydaných v roce 2017 je uvedeno na následující straně. Chcete se dozvědět více? 
The following page lists all 28 special reports published in 2017. Want to know more?
Úplné informace o našem posouzení výkonnosti jsou uvedeny v kapitole 3 naší výroční zprávy za rok 2017. 
Full information on our assessment of performance can be found in Chapter 3 of our 2017 annual report.
Celkové výsledky 20 KONKURENCESCHOPNOST PRO RŮST A ZAMĚSTNANOST HOSPODÁŘSKÁ, SOCIÁLNÍ A ÚZEMNÍ SOUDRŽNOST Zvláštní zprávy: • • • • • • • • • Uzávěrky Dohody o partnerství Předběžné podmínky Finanční opravy Železniční zabezpečovací systém Jednotné evropské nebe Záruční mechanismus pro malé a střední podniky Nezaměstnanost mladých lidí Pitná voda Zvláštní zprávy EÚD za rok 2017 GLOBÁLNÍ EVROPA • Honduras • Tunisko • Reakce na katastrofy • Příjmy v Africe • Migrační hotspoty • Obchodování s lidmi • Svěřenský fond Bêkou • Volební pozorovatelské mise SPRÁVA Evropský soudní dvůr PŘÍRODNÍ ZDROJE Zvláštní zprávy: Zvláštní zprávy: • Plýtvání potravinami • Natura 2000 • Certifikační orgány • Kontrola rybolovu • Mladí zemědělci • Rozvoj venkova • Ekologizace v rámci SZP Zvláštní zpráva: PŘÍJMY Celní kontroly SPRÁVA FINANČNÍCH A HOSPODÁŘSKÝCH ZÁLEŽITOSTÍ Zvláštní zpráva: Zvláštní zprávy: • Řecká finanční krize • Jednotný výbor pro řešení krizí Naše zvláštní zprávy, které pojednávají hlavně o auditech výkonnosti, jsou k dispozici ve 23 jazycích EU na našich internetových stránkách (http://www.eca.europa.eu/cs/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special report&tab=tab4). 
Overall results 20 COMPETITIVENESS FOR GROWTH AND JOBS Special reports: ECONOMIC, SOCIAL AND TERRITORIAL COHESION • Closures • Partnership Agreements • Ex-ante Conditionalities • Financial Corrections • Rail Signalling • Single European Sky • SME Guarantee Facility • Youth Unemployment • DrinkingWater GLOBAL EUROPE • Honduras • Tunisia • Disaster Response • Africa Revenue • Migration Hotspots • Human Trafficking • Bêkou Trust Fund • Elections Observation ADMINISTRATION European Court of Justice NATURAL RESOURCES 2017 ECA Special reports Special reports: Special reports: • FoodWaste • Natura 2000 • Certification Bodies • Fisheries Control • Young Farmers • Rural Development • CAP Greening Special report: REVENUE Customs Controls FINANCIAL AND ECONOMIC GOVERNANCE Special report: Special reports: • Greek Financial Crisis • Single Resolution Board Our special reports — which are mainly performance audits — are available in 23 EU languages on our website (http://www.eca. europa.eu/en/Pages/AuditReportsOpinions.aspx?ty=Special report&tab=tab4).
Celkové výsledky 21 Komise realizuje velkou část našich doporučení Každý rok sledujeme, do jaké míry Komise přijala nápravná opatření reagující na naše doporučení. 
Overall results 21 The Commission implements a high proportion of our recommendations We review annually the extent to which the Commission has taken corrective action related to our recommendations.
V souladu se svou strategií na období 2018–2020 budeme sledovat všechna doporučení z auditů výkonnosti, která jsme Komisi předložili o tři roky dříve. 
In line with our strategy for 2018-2020, we will be following up all performance audit recommendations we made to the Commission 3 years earlier.
Letošní analýza se zaměřila na 100 doporučení předložených v našich zvláštních zprávách zveřejněných v roce 2014. 
This year’s analysis of follow-up covered 100 recommendations issued in our special reports published in 2014.
Komise realizovala 75 doporučení v plném rozsahu nebo ve většině ohledů. 
The Commission has implemented 75 recommendations fully or in most respects.
Podle našich zjištění nebylo vůbec provedeno pouze šest doporučení (viz obrázek 6). 
We found that just six recommendations had not been implemented at all (see Figure 6).
Řada doporučení EÚD vydaných v roce 2014 byla realizována 6% 19 % 58 % 17 % realizováno v plném rozsahu realizováno ve většině ohledů realizováno v některých ohledech nebylo realizováno Obrázek 6 
Many ECA recommendations issued in 2014 have been implemented 6% 19 % 58 % 17 % fully implemented implemented in most respects implemented in some respects not implemented Figure 6
Podrobnější pohled na 22 příjmy a na výdajové oblasti Příjmy 139,7 miliardy EUR Co jsme kontrolovali Náš audit se týkal příjmové strany rozpočtu EU, z níž se financují výdaje. 
A closer look at revenue 22 and spending areas Revenue €139.7 billion What we audited Our audit covered the revenue side of the EU budget, which finances expenditure.
Zkoumali jsme určité klíčové kontrolní systémy pro výpočet a výběr vlastních zdrojů a vzorek příjmových operací. 
We examined certain key control systems for calculating and collecting own resources, and a sample of revenue transactions.
Na příspěvky členských států stanovené na základě hrubého národního důchodu (HND) připadalo 56 % a na základě příjmů z daně z přidané hodnoty (DPH) 12 % celkových příjmů EU v roce 2017. 
Contributions from Member States based on their gross national income (GNI) and revenue from value added tax (VAT) accounted for 56 % and 12 % respectively of the EU’s total revenue in 2017.
Tyto příspěvky se vyčíslují na základě makroekonomických statistik a odhadů poskytnutých členskými státy. 
These contributions are calculated using macroeconomic statistics and estimates provided by Member States.
Tradiční vlastní zdroje (TVZ), skládající se zejména z dovozních cel vybíraných správními orgány členských států jménem EU, přispěly k příjmům EU dalšími 15 %. 
Traditional own resources (TOR), consisting mainly of customs duties on imports collected by Member State administrations on the EU’s behalf , contributed a further 15 % of EU revenue.
Zbývajících 17 % příjmů EU pochází z dalších zdrojů (například příspěvky a náhrady plynoucí z dohod a programů Unie, přebytek z rozpočtového roku 2016, pokuty uložené Komisí a úroky z prodlení). 
The remaining 17 % of EU revenue came from other sources (e.g. contributions and refunds arising from EU agreements and programmes, the surplus from the 2016 financial year, fines imposed by the Commission and default interest).
Co jsme zjistili Odhadovaná míra chyb: 0,0 % Systémy související s příjmy, které jsme prověřovali, byly celkově účinné. 
What we found Overall, the revenue-related systems we examined were effective.
Pokud jde o TVZ, zjistili jsme, že některé kontroly byly pouze částečně účinné. 
For TOR, however, we found that some controls were only partially effective.
Dále jsme zjistili, že opatření Komise na ochranu příjmů EU lze v některých oblastech zlepšit. Nedostatky byly zejména v tom, jak řídila riziko podhodnoceného dovozu ve vztahu k TVZ a jak prováděla ověřování vlastních zdrojů odvozených z DPH. 
We also found that there was room for improvement in the Commission’s actions to safeguard EU revenue in some areas. In particular, there were weaknesses in its management of the risk of undervalued imports in relation to TOR and in its verifications on the VAT-based own resource.
Nedostatky v obou těchto oblastech mohou ovlivnit příspěvky členských států do rozpočtu EU. 
Weaknesses in both these areas may affect the Member States’ contributions to the EU budget.
Zatížení významnou (materiální) mírou chyb? Ne (2016: 0,0 %) 
Estimated level of error: No 0.0 % (2016: 0.0 %)
Podrobnější pohled na příjmy a na výdajové oblasti 23 Co doporučujeme Doporučujeme, aby Komise: ο zlepšila monitorování dovozních toků a také šířeji využívala technik vytěžování údajů s cílem analyzovat neobvyklé postupy a jejich příčiny a aby urychleně zajistila poskytnutí dlužných částek TVR; ο přezkoumala stávající kontrolní rámec a lépe dokládala jeho uplatňování, když ověřuje, jak členské státy vyčíslily vlastní zdroj odvozený z DPH. 
A closer look at revenue and spending areas 23 What we recommend We recommend that the Commission: ο improve its monitoring of import flows, including making wider use of data mining techniques to analyse unusual patterns and their underlying reasons, and act promptly to ensure that due amounts of TOR are made available; ο review the existing control framework and better document its application in verifying Member States’ calculations of the VAT-based own resource.
Úplné informace o našem auditu příjmů EU jsou uvedeny v kapitole 4 výroční zprávy za rok 2017. 
Full information on our audit of EU revenue can be found in Chapter 4 of our 2017 annual report.
Podrobnější pohled na příjmy a na výdajové oblasti 24 Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost 14,9 miliardy EUR Co jsme kontrolovali Náš audit se zabýval výdaji na výzkum a inovace, vzdělávací systémy, vytváření pracovních míst, jednotný digitální trh a obnovitelnou energii a energetickou účinnost a také výdaji sloužícími k modernizaci dopravy a zlepšování podnikatelského prostředí, především pro malé a střední podniky. 
A closer look at revenue and spending areas 24 Competitiveness for growth and jobs €14.9 billion What we audited Our audit covered expenditure on research and innovation, education systems, job creation, the digital single market, and renewable energy and energy efficiency, as well as that seeking to modernise the transport sector and improve the business environment, particularly for small and medium-sized enterprises (SMEs).
Za rok 2017 byly předmětem auditu v této oblasti výdaje v hodnotě 14,9 miliardy EUR. Většina těchto výdajů měla podobu grantů udělovaných příjemcům ze soukromého nebo veřejného sektoru, kteří se účastní projektů. 
For 2017, expenditure of €14.9 billion was subject to audit in this area. Most spending took the form of grants to public or private beneficiaries participating in projects.
Výdaje na výzkum a inovace, které v roce 2017 představovaly 53 % výdajů v rámci tohoto podokruhu, se financují prostřednictvím sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj na období 2007–2013 (7. RP) a programu Horizont 2020, rámcového programu na období 2014–2020. 
Research and innovation expenditure, which accounted for 53 % of spending under this sub-heading in 2017, is made through the seventh framework programme for research and technological development 2007-2013 (FP7) and Horizon 2020, the framework programme for 2014-2020.
Co jsme zjistili Hlavním rizikem z hlediska správnosti operací je, že příjemci vykážou nezpůsobilé náklady a že Komise takovéto náklady před proplacením neodhalí a nezajistí nápravu. 
What we found The principal risk to the regularity of transactions is that beneficiaries declare ineligible costs which are neither detected nor corrected before the Commission reimburses them.
Skutečně jsme zjistili, že většina chyb souvisí s úhradami nezpůsobilých osobních nákladů, jiných nezpůsobilých přímých nákladů (například cestovních nákladů a nákladů na vybavení nesouvisejících s projektem) nebo nezpůsobilých nepřímých nákladů vykázaných příjemci. 
Indeed, we found that most errors related to the reimbursement of ineligible personnel costs, other ineligible direct costs (e.g. travel and equipment costs not related to the project) or ineligible indirect costs declared by beneficiaries.
K chybám patřily početní chyby, nedostatečně doložené vykázané náklady a náklady vzniklé mimo povolené období (viz příklady v rámečku). 
They included calculation errors, lack of supporting evidence for declared costs and costs incurred outside the allowed time period (see examples in box).
Ano 4,2 % (2016: 4,1 %) Podrobnější pohled na příjmy a na výdajové oblasti 25 Příklady: Nezpůsobilé náklady V jednom prověřovaném případě příjemce, kterým byl podnik z kategorie malých a středních, vypočetl hodinové sazby podle nesprávné metodiky a nadhodnotil počet vykázaných pracovních hodin některých zaměstnanců. 
Estimated level of error: Yes 4.2 % (2016: 4.1 %) A closer look at revenue and spending areas 25 Examples: Ineligible costs In one case we examined, an SME beneficiary had used an incorrect methodology to calculate hourly rates and over-declared the working hours of some employees.
Navíc všichni pracovníci, kteří na projektu pracovali, nebyli ve skutečnosti zaměstnanci společnosti, která byla stranou grantové dohody, ale zaměstnanci její sesterské společnosti. 
Furthermore, all employees working on the project were actually employed by a sister company which was not part of the grant agreement.
V jiném případě příjemce vykázal budoucí náklady, které v době, kdy Komise tyto náklady schválila, nebyly ještě ani fakturovány, ani zaplaceny, a navíc neexistovaly žádné důkazní informace o tom, že související stavební práce byly skutečně provedeny. 
In another case, a beneficiary had declared future charges which, at the time when the Commission accepted the costs, had been neither invoiced nor paid, and there was no evidence that the related works had actually been performed.
U značného podílu chyb byly k dispozici dostatečné informace umožňující chybám zabránit, zjistit je či napravit. 
Sufficient information was available to prevent, or to detect and correct, a significant proportion of errors.
Pokud by tyto informace byly využity k nápravě chyb, jejich odhadovaná míra v celkových výdajích na „Konkurenceschopnost pro růst a zaměstnanost“ by byla o 1,5 procentního bodu nižší. 
Had this information been used to correct errors, the estimated level of error for the overall spending on ‘Competitiveness for growth and jobs’ would have been 1.5 percentage points lower.
V několika případech jsme zjistili, že koordinátor projektu rozděloval finanční prostředky EU ostatním účastníkům projektů se zpožděním. Přestože některá z těchto zpoždění byla pochopitelná, upozorňujeme, že jakékoli prodlevy s převodem prostředků EU mohou mít pro příjemce vážné finanční důsledky, zejména pokud se jedná o malé a střední podniky. 
We also found several cases of delays in the project coordinator’s distributing EU funding to the other project participants. Although some of these delays were understandable, we note that any delays in transferring EU funds can have serious financial consequences for project participants, especially SMEs.
Pravidla pro program Horizont 2020 a Nástroj pro propojení Evropy V minulosti jsme ve svých zprávách uvedli, že program Horizont 2020 má jednodušší pravidla financování než 7. 
Rules for Horizon 2020 and the Connecting Europe Facility We have previously reported that Horizon 2020 has simpler funding rules than FP7.
Pravidla pro vykazování osobních nákladů jsou však i nadále málo srozumitelná a obtížně se uplatňují. 
However, the rules on personnel costs continue to be difficult to understand and apply.
Nejasná pravidla umožňující různý výklad jsme zjistili i v jiných programech. 
We noted vague eligibility rules open to interpretation in other programmes too.
U Nástroje pro propojení Evropy neexistují pokyny k tomu, jak se má dokládat, že náklady vznikly, což je předpokladem jejich způsobilosti. 
Under the Connecting Europe Facility (CEF), there is no guidance on the evidence required to demonstrate that a cost has been incurred, which is a prerequisite for eligibility.