natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rámeček 3 – Příklad informací o doplňkovosti, které byly buďto příliš obecné, nebo se omezovaly na vytyčení hranic První odstavec: První odrážka: U tematického cíle 2 dohoda o partnerství stanoví, že ve venkovských oblastech funguje při koordinaci s vnitrostátními a/nebo regionálními fondy EZFRV spolu s EFRR, aby byla v příslušných oblastech zajištěna infrastruktura potřebná k dosažení cílů strategie Evropa 2020 3 týkajících se přístupových sítí nové generace. 
Box 3 – An example of information about complementarity that was either too general or limited to demarcation First alinea: First indent: For Thematic Objective 2, the Partnership Agreement states that, in the rural areas, the EAFRD works together with the ERDF in coordination with the national and/or regional funds to ensure that the necessary infrastructure in relevant areas is in place, in order to reach the objectives of Next Generation Networks (NGN) of Europe 2020.
Zejména proto, aby bylo zaručeno soustředění zdrojů na chudší venkovská území, představují priority pro intervence EZFRV malé a středně velké obce a obce s nízkou hustotou obyvatelstva. 
In particular, in order to guarantee the concentration of resources in the weaker rural territories, small and medium dimension and low population density municipalities are priorities for EAFRD interventions.
EZFRV v těchto oblastech navíc u příslušných intervencí v oblasti širokopásmového přístupu obvykle financuje „poslední úsek“. 
Furthermore, in such areas the EAFRD generally finances the "last mile" of relevant broadband interventions.
Oblasti, jichž se týkají investice z EFRR, EZFRV a rozvojového fondu a Fondu soudržnosti, jsou zmapovány v italském národním plánu přístupových sítí nové generace, aby byla zajištěna doplňkovost jednotlivých intervencí. 
The areas concerned by the investments of ERDF, EAFRD and Development and Cohesion Fund are mapped in the Italian National NGN Plan to ensure complementarity of the different interventions.
Tento synergický účinek je upraven v bodě 3 kapitoly 14 programu rozvoje venkova. 
Point 3 of Chapter 14 of the Rural Development Programme reflects this synergy.
V kapitole 5.1 je uvedena tabulka, v níž jsou seskupeny potřeby zjištěné na základě analýzy SWOT, výsledky očekávané podle dohody o partnerství a doplňkovost s ostatními fondy s ohledem na cíle v oblasti rozvoje venkova. 
In Chapter 5.1, a table regrouping the identified needs based on the SWOT analysis and the expected results as identified in the Partnership Agreement and complementarity with other Funds in light of the rural development objectives is provided.
Kromě toho je v bodě 3 kapitole 14 programů rozvoje venkova popsán schválený institucionální mechanismus koordinace mezi řídicími orgány ESI fondů. 
In addition, Point 3 of Chapter 14 of the Rural Development programmes describes the agreed institutional coordination mechanism among ESIF Managing Authorities.
Druhá odrážka: Podle názoru Komise jsou tyto informace dostatečně konkrétní. 
Second indent: In the Commission view, this information is specific enough.
Třetí odrážka: EZFRV doplňuje ESF. 
Third indent: The EAFRD complements the ESF.
Konkrétní informace a podrobné údaje jsou uvedeny například v kapitole 14 (oddíl 14.1.1 bod 3), kapitole 5.1 programu rozvoje venkova. 
Specific information and details are provided for example in Chapter 14 (Section 14.1.1, Point 3), Chapter 5.1. of the RDP.
Druhý odstavec: Kapitola 14 rumunského programu rozvoje venkova je velmi podrobná, pokud jde o doplňkovost (s ostatními operačními programy i podporou v rámci prvního pilíře SZP). 
Second alinea: Chapter 14 of the Romanian Rural Development Programme is very detailed for what concerns complementarity (both with other operational programmes and with the CAP Pillar 1 support).
Připomínka EÚD cituje pouze malou část kapitoly věnované doplňkovosti. 
ECA observation only quotes a small part of the chapter dedicated to complementarity.
Pokyny Komise pouze doplňují právně závazná ustanovení týkající se podávání zpráv ze strany členských států. 
The Commission’s guidelines only complement the legally binding provisions concerning reporting by the Member States.
Při programování rozvoje venkova jsou záměry pro ukazatele výsledků stanoveny na úrovni prioritních oblastí, zatímco ukazatele vstupů/výstupů se uplatňují na úrovni opatření / dílčích opatření. 
In rural development programming targets are established for result indicators at the level of focus areas, while input/output indicators are applied at the level measures/sub-measures.
Komise se domnívá, že spojitost mezi potřebami a opatřeními je v programech rozvoje venkova prokázána. 
The Commission considers that the link between needs and measures is demonstrated in the Rural Development Programmes.
Tyto informace předpokládá struktura programů a jsou uvedeny v kapitolách 4 a 5 programů rozvoje venkova. 
This information is foreseen by the structure of the programmes, and it is provided for in Chapters 4 and 5 of the Rural Development Programmes.
V kapitole 8.2 je mimoto v popisu každého opatření jednoznačně určena spojitost s pokrytými potřebami. 
Moreover, under Chapter 8.2, the link with the needs covered is clearly identified in the description of each of the measures.
Podle logiky tvorby programů obsahuje kapitola 4 (SWOT a určení potřeb) nejprve celkový popis stávající situace v oblasti programování, který je vypracován na základě ukazatelů a kvalitativních informací, a poté analýzu SWOT. 
In the programming logic, Chapter 4 (SWOT and Identification of needs) contains an overall description of the current situation of the programming area based on indicators and qualitative information followed by a SWOT analysis.
Kapitola 5 (Popis strategie) se vyhotovuje postupně na základě kapitoly 4. 
Chapter 5 (Description of the strategy) is constructed successively based on Chapter 4.
Jelikož základní logikou stávajícího programování rozvoje venkova je zaměření se na jednotlivé prioritní oblasti, měly by být potřeby a výsledná opatření rovněž seskupeny podle prioritních oblastí. 
As the underlying logic of the current Rural Development 4 programming is per focus areas, those needs and the resulting measures should also be grouped per focus areas.
Rámeček 5 – Příklady obecných potřeb anebo přeformulovaných předem stanovených prvků První odstavec: Část programu rozvoje venkova týkající se strategie obsahuje popis potřeb každé prioritní oblasti. 
Box 5 – Examples of general needs and/or reformulations of predefined elements First alinea: The strategy part of the Rural Development Programme contains the description of the needs for each focus area.
Například irský program rozvoje venkova je znám svým rozsáhlým a podrobným režimem v oblasti biologické rozmanitosti, který umožňuje zabývat se velmi specifickými potřebami biologické rozmanitosti na úrovni pozemků. 
For instance, IE Rural Development Programme is known for its extensive and detailed biodiversity scheme, enabling to address very specific biodiversity needs at parcel level.
Tato úroveň podrobnosti je stanovena v opatření č. 10 a v příloze programu rozvoje venkova a nebylo možné ji zahrnout do části programu rozvoje venkova týkající se strategie. 
This level of detail is provided in measure 10 and Annex to the Rural Development Programme, and could not be included in the strategy part of the Rural Development Programme.
Druhý odstavec: V případě rumunského programu rozvoje venkova je zvýšení počtu pracovních míst ve venkovských oblastech velmi jednoznačnou a určenou potřebou. 
Second alinea: For RO Rural Development Programme, the increase of rural jobs is a very clear and defined need.
Třetí odstavec: Obecné určení potřeb je založeno na hodnocení ex ante, zkušenostech získaných v předchozích programových obdobích a je úzce spojeno s analýzou provedenou na úrovni polské dohody o partnerství. 
Third alinea: General identification of needs is based on the ex-ante evaluation, experiences gained in the previous programming periods and is closely linked with the analysis done at the level of the PL Partnership Agreement.
Je třeba zdůraznit, že některé důležité informace byly poskytnuty rovněž na úrovni obecného popisu příslušných opatření a balíčků agroenvironmentálně-klimatických opatření. 
It needs to be underlined that some important information has also been provided at the level of general description of respective measures and Agri-Environment-Climate packages.
Popis potřeb zahrnuje několik aspektů, které jsou podrobně rozvedeny a vyčísleny v analýze SWOT. 
The description of the needs encompasses several aspects which are detailed and quantified in the SWOT.
Například u potřeb uvedených na prvních místech je z popisu a z analýzy SWOT zřejmé, jaký je rozsah problémů, jejichž řešení bylo v programu rozvoje venkova stanoveno jako priorita. 
As a matter of example, for the needs ranked first, its description and the SWOT make evident the scale of the problems that are decided to be tackled as a priority within the Rural Development Programme.
Seřazení potřeb podle jejich priority lze navíc provést prostřednictvím výběrových kritérií. 
In addition, the prioritisation of the needs may be further provided via the selection criteria.
V případě italského programu rozvoje venkova (Kampánie) jsou v kapitole 5.1 potřeby seskupeny tematicky (inovace – priority č. 2 a 3; životní prostředí – priority č. 4 a 5 a solidarita – priorita č. 
In the case of the IT/Campania Rural Development Programme, Chapter 5.1 groups the needs thematically (Innovation – Priorities 2 and 3; Environment – Priorities 4 and 5; Solidarity – Priority 6).
Z původních 50 potřeb jich bylo 26 řešeno opatřeními programu rozvoje venkova vzhledem k jejich významu pro cíle strategie Evropa 2020 a italskou dohodu o partnerství, cíle EZFRV, doplňkovost s ostatními fondy. 
Of the initial 50 needs, 26 were addressed by the Rural Development Programme measures given their relevance to the Europe 2020 objectives and the Italian Partnership Agreement, objectives of the EAFRD, complementarity with other Funds.
Některé potřeby vyplývají ze specifických problémů určitých regionů. 
Some needs derive from regional specificities.
Neexistence vyčíslených popisů potřeb nebude bránit posouzení ve fázi hodnocení, jelikož při hodnocení se účinnost a efektivnost programů rozvoje venkova posuzuje na základě stanovených cílů politiky, a nikoli potřeb (viz nástroj ke zlepšování právní úpravy). 
The absence of quantified descriptions of the needs will not hamper assessment at the evaluation stage, given that evaluations assess the effectiveness and efficiency of Rural Development Programmes against the stated policy objectives and not the needs (see Better Regulation Toolbox).
Význam předběžného vyčíslení potřeb (které se mohou v průběhu času měnit) pro účely hodnocení je navíc jen relativní. 
Moreover, the value of an ex-ante quantification of needs (which might change overtime) for evaluation purposes is only relative.
V rumunském programu rozvoje venkova byly priority stanoveny prostřednictvím volby opatření a použitých kritérií pro výběr. 38. 
In RO Rural Development Programme, the prioritisation is made through the selection of measures and through the selection criteria applied. 38.
Poznatky získané z předchozích programových období jsou vysvětleny/zahrnuty v popisu příslušných opatření. 
Lessons learnt from previous programming periods are explained/embedded in the description of relevant measures.
Spolu s připomínkami obdrženými od hodnotitelů podílejících se na hodnocení ex ante se na ně výslovně odkazuje v kapitole 5.1 programů rozvoje venkova. 
Together with observations received from ex-ante evaluators they are explicitly referred to in chapter 5.1 of the Rural Development Programmes.
Při navrhování opatření byly uváženy také výsledky veřejných slyšení a hodnocení v polovině období. 
The outcomes of public hearings and mid-term evaluations were also considered in the measures design.
V programech rozvoje venkova jsou očekávané výsledky a příslušné cílové úrovně stanoveny na úrovni cílů (tj. prioritních oblastí), a nikoli na úrovni jednotlivých nástrojů (tj. opatření). 
In the rural development programmes expected results and corresponding target levels are established at the level of objectives (i.e. the focus areas) and not at the level of individual instruments (i.e. the measures).
Cílů politiky lze skutečně dosáhnout nejlépe prostřednictvím kombinace opatření. 
Indeed, policy objectives can generally be best achieved through a combination of measures.
Z tohoto důvodu se popis opatření soustředí na plánované akce (tj. „výstupy“). 
This is why the description of the measures concentrate on the actions planned (i.e. "output").
Příspěvek zvolených opatření k dosažení cílů, pro něž byly vybrány, bude posouzen prostřednictvím hodnocení. 
The contribution of selected measures to the achievement of the objectives for which they have been selected will be assessed through evaluations.
Rámeček 6 – Příklady obecných odkazů na cíle rozvoje venkova První odstavec: Vyšší konkurenceschopnost a vytváření pracovních míst budou analyzovány vpozdější fázi. 
Box 6 – Examples of general references to RD objectives First alinea: Improved competitiveness and job creation to be analysed at later stage.
Záměry jsou stanoveny na úrovni cílů a prioritních oblastí. 
Targets set at the level of the objectives and focus areas.
Tabulka s kvantifikovanými cíli obsažená v programu rozvoje venkova určuje opatření, která přispějí k dosažení stanovených kvantifikovaných cílů. 
Quantified targets table of the Rural Development Programme identifies the measures which would feed in reaching the set quantified targets.
Druhý odstavec: Záměry jsou stanoveny na úrovni cílů a prioritních oblastí, a nikoli opatření. 
Second alinea: Targets are set at the level of objectives and focus areas and not measures.
V rámci hodnocení ex ante byl často ověřován celkový soulad rozpočtových prostředků přidělených na jednotlivá opatření a prioritní oblasti se zjištěnými potřebami a kvantifikovanými cíli. 
The overall consistency of budgetary allocations to the measures and focus areas with respect to identified needs and quantified targets were often checked within the ex-ante evaluations.
Ačkoliv informace týkající se tohoto posouzení nebyly do programů systematicky kopírovány, shrnutí zpráv o hodnocení programů rozvoje venkova na období 2014–2020 ex ante potvrzuje, že ve většině hodnocení ex ante byl soulad přidělených rozpočtových prostředků posouzen. 
While the information concerning this assessment was not systematically replicated into the programmes, the synthesis of ex-ante evaluations of 2014-2020 Rural Development Programmes confirms that the consistency of budgetary allocations was assessed in most ex-ante evaluations.
Ve fázi programování byla uvážena příslušná doporučení hodnotitelů podílejících se na hodnocení ex ante. 
Relevant recommendations by the ex-ante evaluators were considered during the programming phase.
V případě rozvoje venkova zahrnuje „společný systém monitorování a hodnocení“ stanovený v právním rámci mimo jiné „soubor společných ukazatelů kontextu, výsledků a výstupů“ a „sběr údajů, jejich uchovávání a předávání“ (systém) (viz článek67 nařízení (EU) č.1305/2013 a článek 14 nařízení (EU) č. 808/2014). 
In the case of rural development, the "Common Monitoring and Evaluation System" (CMES) established in the legal framework includes among others "a set of common context, result and output indicators", and a "data collection storage and transmission" (system) (see Article 67 of Regulation (EU) 1305/2013 and Article 14 of Regulation (EU) 808/2014).
Tyto dva prvky odpovídají standardně dvěma kritériím plnění, která zmiňuje EÚD, jelikož v případě neexistence takovéhoto statistického systému 5 avyčíslených ukazatelů výsledků by členské státy nemohly předložit a nechat schválit své programy. 
These two elements match by default the two fulfilment criteria mentioned by ECA, as Member States would have not been able to submit and having approved their programmes in the absence of such statistical system and quantified result indicators.
Jak je však uvedeno v příloze I – části 4.2.7 nařízení (EU) č. 808/2014, tato předběžná podmínka byla použitelná, což znamená, že Komise ověřila, zda jsou do programů zahrnuty všechny prvky společného systému monitorování a hodnocení, a pokud tomu tak nebylo, přijala náležitá opatření. 
Notwithstanding this, as indicated in Annex I - Part 4.2.7 of Regulation (EU) No 808/2014, this ex-ante conditionality was applicable, implying that the Commission checked whether all the elements of the CMES where included in the programmes and took appropriate actions in case they were not.
Předběžná podmínka G7 byla posouzena. 
G7 ex-ante conditionality has been assessed.
Do předběžné podmínky spadá pouze existence systému pro sběr statistických údajů. 
Only the existence of the system for collecting statistical data is under the scope of the ex-ante conditionality.
Za účinnost tohoto systému a předkládání spolehlivých údajů odpovídají v prvé řadě členské státy a Komise toto ověřuje jinými způsoby. 
Effectiveness of the system and submission of reliable data are primarily under the responsibility of the Member States and are checked by the Commission through other means.
Předběžná podmínka G7 byla použitelná, a byla tudíž členskými státy posuzována. 
G7 ex-ante conditionality was applicable and therefore assessed by the Member States.
Omezený počet členských států naznačil problémy v souvislosti se splněním všech prvků společného systému monitorování a hodnocení (viz odpověď Komise k bodu 43). 
A limited number of them signalled problems in fulfilling all the elements of the CMES (see Commission reply to paragraph 43).
Společné ukazatele výsledků jsou stanoveny rovněž v nařízení o EZFRV a na úrovni Unie jsou agregovány. 
Common result indicators are also set in the EAFRD regulation and aggregated at the level of the Union.
Probíhající první hodnocení výročních zpráv o provádění pro rok 2017, které bylo zahájeno v červenci, prokazuje, že ukazatele výsledků byly vyčísleny a byly poskytnuty odpovědi na společné hodnoticí otázky, a to s přihlédnutím k úrovni provádění programů rozvoje venkova. 
The ongoing first assessment of Annual Implementation Reports 2017, started in July, shows that result indicators have been quantified and common evaluation questions answered, taking into account the level of uptake of the Rural Development Programmes.
Účinnost a efektivnost programů rozvoje venkova bude posouzena v rámci rozšířených hodnocení, při nichž ukazatele společného systému monitorování a hodnocení představují pouze nástroj a budou doplněny jinými ukazateli. 
Effectiveness and efficiency of Rural Development Programmes will be assessed through extended evaluations for which CMES indicators only represent a tool and will be complemented by other indicators.
Druhá odrážka: Komise se domnívá, že ty ukazatele výsledků ve společném systému monitorování a hodnocení, které plně neodpovídají definici ukazatelů „výsledků“, poskytují nicméně přiměřený zástupný indikátor výsledků pro prioritní oblasti, pro něž byly stanoveny. 
Second indent: The Commission considers that those CMES result indicators which do not fully correspond to the definition of “result” indicators provide anyhow a reasonable proxy of the results intended by the focus areas for which they are defined.
Při stanovení společných ukazatelů je třeba vzít v úvahu problémy související s dostupností údajů ve všech členských státech, nákladovou efektivnost systému a přijatelnou administrativní zátěž pro členské státy. 
The definition of common indicators had to be done by taking into account issues of data availability in all Member States, cost-effectiveness of the system and acceptable administrative burden for the Member States.
Rámeček 7 – Příklady ukazatelů výstupů a výsledků nesprávně klasifikovaných ve společném systému monitorování a hodnocení Druhý odstavec: Viz odpověď Komise k bodu 50 druhé odrážce. 
Box 7 – Examples of output/result indicators incorrectly classified in the CMES Second alinea: See Commission reply to paragraph 50, second indent.
Ačkoliv tyto specifické ukazatele pro jednotlivé programy neodpovídají definici ukazatelů „výsledků“, Komise se domnívá, že mohou být při posuzování programů užitečné. 
Although not corresponding to the definition of “result” indicators, the Commission considers that these programme-specific indicators can be helpful to assess the programmes.
Užitečné specifické ukazatele pro jednotlivé programy použité v určitých programech nebylo možno uplatnit ve všech členských státech, například kvůli problémům při sběru údajů. 
Useful programme specific indicators applied in certain programmes could not be applied in all Member States, e.g. due to data collection problems.
V rámci iniciativy „rozpočet EU zaměřený na výsledky“ zahájila Komise dialog o výkonnostních rámcích s příslušnými odborníky z vnitrostátních správních orgánů a jiných mezinárodních organizací, včetně OECD, aby mohla shromáždit získané poznatky a zjistit osvědčené postupy. 
As part of the EU Budget Focused on Results initiative, the Commission has launched a dialogue on performance frameworks with relevant experts from national administrations and other international organisations, including the OECD, in order to gather lessons learned and identify good practices.
Při diskusích vyšlo najevo, že výkonnostní rámec by se měl rozvíjet postupně a že při jeho tvorbě nelze uplatňovat univerzální přístup. 
The discussions have clarified that a performance framework should develop gradually and that it cannot be based on a 'one-size-fits-all' approach.
Komise v tomto dialogu s odborníky a zúčastněnými subjekty pokračuje a zohlední jeho výsledky při přípravě výkonnostního rámce pro příští víceletý finanční rámec. 
The Commission is continuing this dialogue with experts and stakeholders and will take the results into account when preparing the performance framework for the next Multi-annual Financial Framework.
Jak je stanoveno v regulačním rámci na období 2014–2020, Komise bude moci ukládat členským státům sankce v případě závažného nesplnění cílů, a to na základě přezkumu výkonnosti (čl. 22 odst. 6 nařízení (EU) č. 
As foreseen in the 2014-2020 regulatory framework, the Commission will be able to sanction Member States in case of serious underachievement, as a result of the performance review (Article 22(6) of Regulation (EU) No 1303/2013) and at closure (Article 22(7)).
Výkonnostní rezerva představuje pobídku kdosažení milníků, které jsou nezbytným předpokladem k dosažení zamýšlených výsledků. 
The performance reserve provides an incentive to achieve the milestones, which necessarily are the precondition for obtaining the intended results.
V příloze II nařízení o společných ustanoveních je vymezen druh ukazatelů, které se mají použít při stanovení milníků jakožto „klíčových prováděcích kroků“, a ukazatelů výstupů: podle právních požadavků by měl výkonnostní rámec pro danou prioritu zahrnovat finanční ukazatel a ukazatel výstupů; ukazatele výsledků se mají použít „pouze ve vhodných případech a musí úzce souviset s podporovanými zásahy“. 
Annex II of the CPR defines the type of indicators to be used for the setting of milestones as "key implementation steps" and output indicators: according to the legal requirements, a performance framework for a priority should include a financial indicator and an output indicator; result indicators are requested to be used "only where appropriate and closely linked to supported policy interventions".
Na specifické ukazatele se vztahují stejné požadavky stanovené v přílozeII nařízení o společných ustanoveních, jaké jsou uvedeny v odpovědi Komise k bodu 55. 
Specific indicators are subject to the same requirements defined in Annex II of the CPR, as mentioned in the Commission reply to paragraph 55.
Za výběr konkrétních ukazatelů odpovídají členské státy. 
The selection of specific indicators is under the responsibility of the Member States.