Rámeček 5 — Příklad nerealizovaného projektu hraničního přechodu na základě závazku rady ministrů bosny a hercegoviny a obce Grude, že do konce září 2004 bude ukončen proces vyvlastnění pozemků, komise podepsala v říjnu 2004 zakázku v hodnotě 2,9 milionu eUr na zbudování hraničního přechodu Gorcia. tento postup nebyl neobvyklý vzhledem k právním nejistotám spojeným s převodem kompetencí souvisejících s otázkami cel a hranic ze subjektů na stát bosna a hercegovina. výstavba hraničního přechodu Gorcia byla navíc označena federálním ministerstvem dopravy bosny a hercegoviny za prioritní. v tomto konkrétním případě se komise setkala v důsledku sporu o ocenění pozemků s nečekaným odporem proti vyvlastnění ze strany místních orgánů, který stát nedokázal zdolat. s cílem zvýšit udržitelnost a zapojení příjemců u projektů v rámci programů npp 2007 a 2008 obsahují projektové fiche opatření, která by měla předejít těžkostem se stavebními povoleními a vlastnictvím pozemků. odpovědi komise bosenská správa nepřímých daní (ita) zamýšlí zbudovat vnitrozemský celní terminál v mostaru (v rámci regionálního centra ita v mostaru), který by vlastnila ita. ita by pak měla možnost inkasovat 100 % výnosů spojených s využíváním tohoto celního terminálu. budování vnitrozemských celních terminálů je zmíněno i ve strategii integrované správy hranic bosny a hercegoviny (revidované verzi přijaté v červenci 2008). ita počítá s tím, že v bosně a hercegovině zbuduje celkem čtyři vnitrozemské celní terminály, a to ve čtyřech svých regionální centrech, jmenovitě v mostaru, sarajevu, banja luce a tuzle. 19. rozhodnutí ve prospěch nebo v neprospěch společných hraničních přechodů závisí na celé řadě činitelů, náklady jsou pouze jedním z nich. navíc existuje řada příkladů společných hraničních přechodů mezi státy západního balkánu (nebo těmito zeměmi a jejich sousedy), které jsou podporovány z prostředků eU. společné hraniční přechody mohou rozhodně rozšířit spolupráci mezi dotčenými zeměmi, ale existují i jiné způsoby dvoustranné spolupráce na hranicích. komise v současné době zkoumá použitelnost schengenského acquis na společné hraniční přechody mezi státy západního balkánu a jejich sousedy v případě žádostí o azyl podaných žadatelem o azyl na území třetí země (ale fyzicky na společném hraničním přechodu). perspektiva členství států západního balkánu v eU si vyžaduje, aby byly takovéto interní úvahy eU zohledněny při vydávání politických doporučení týkajících se těchto států. zvláštní zpráva č. 
19. the decision for or against a joint bcp is subject to a number of factors, cost being only one of them. in addition, there are some examples of joint border crossings between western balkan countries (or them and their neighbours) supported by eu funds. a joint border crossing can certainly enhance cooperation between the two countries concerned, but there are also other ways of bilateral cooperation at the border. the commission is currently examining whether the schengen acquis on joint bcps between western balkan countries and their neighbours will apply in the case of an asylum request being lodged by an asylum seeker on the territory of the third country (but physically at the joint bcp). the eu perspective on western balkan countries requires that such eu internal reflections are taken into account when making policy recommendations in relation to those countries. special report no 12/2009 — the effectiveness of the commission's projects in the area of justice and home affairs for the western balkans