natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bioenergy and rural development in Europe: Policy recommendations from the TRIBORN research and stakeholder consultations, 2014-17 (Bioenergie a rozvoj venkova v Evropě: doporučení politiky z výzkumu TRIBORN a konzultací se zúčastněnými stranami, 2014–17), Nordregio, stručný nástin politiky 2017:3, zveřejněno v květnu 2017, s. 5. 
“Bioenergy and rural development in Europe: Policy recommendations from the TRIBORN research and stakeholder consultations, 2014-171”, Nordregio Policy Brief 2017:3, published May 2017, p. 5.
Evropská agentura pro životní prostředí, Air quality in Europe – 2016 report (Kvalita ovzduší v Evropě – zpráva za rok 2016), 2016. 
European Environmental Agency, “Air quality in Europe — 2016 report”, 2016.
Poradní vědecká rada evropských akademií, Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests (Multifunkcionalita a udržitelnost v lesích Evropské unie), 2017. 
European Academies’ Science Advisory Council, “Multi-functionality and sustainability in the European Union’s forests”, 2017.
Searchinger, T.D.; Beringer, T. a Strong, A., Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land? 
Searchinger, T.D.; Beringer, T. and Strong, A., “Does the world have low-carbon bioenergy potential from the dedicated use of land?”, 2017.
Brack, D., Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate (Dřevní biomasa pro energetické a tepelné dopady na celosvětové klima), Chatham House, 23.2.2017. 
Brack, D., “Woody Biomass for Power and Heat Impacts on the Global Climate”, Chatham House, 23.2.2017.
Odezva na zprávu Chatham House Woody Biomass for Power and Heat: Impacts on the Global Climate (Dřevní biomasa pro energii a teplo: dopady na celosvětové klima), 13.3.2017. 
Response to Chatham House report “Woody Biomass for Power and Heat: Impacts on the Global Climate”, 13.3.2017.
Rizika byla určena zejména na základě následujících dokumentů Komise: – SWD(2014) 259 final ze dne 28.7.2014: State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass used for electricity, heating and cooling in the EU (Aktuální stav udržitelnosti pevné a plynné biomasy využívané pro výboru elektřiny, topení a chlazení v EU). – SWD(2016) 418 final ze dne 30.11.2016: Impact assessment: Sustainability of Bioenergy (Posouzení dopadu: udržitelnost bioenergie). 
The risks were mainly identified on the basis of the following Commission documents: - SWD(2014) 259 final of 28.7.2014 “State of play on the sustainability of solid and gaseous biomass used for electricity, heating and cooling in the EU”. - SWD(2016) 418 final of 30.11.2016 “Impact assessment: Sustainability of Bioenergy.
Doprovodný dokument k návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů (přepracované znění). 
Accompanying the document Proposal for a Directive of the European Parliament and of the Council on the promotion of the use of energy from renewable sources (recast)”.
Tento proces byl doplněn přezkumy dalších vědeckých studií a dokumentů týkajících se dané politiky. 
This process was complemented through reviews of other scientific studies and policy documents.
SWD(2016) 418 final ze dne 30.11.2016: Impact assessment: Sustainability of Bioenergy (Posouzení dopadu: udržitelnost bioenergie). 
SWD(2016) 418 final of 30.11.2016 “Impact assessment: Sustainability of Bioenergy.
32 35 36 
30 33 34 35 36
33 Rámeček 3 – Pobídky pro výrobu bioplynu v Německu vedly k neudržitelnému pěstování energetických plodin Německo je největším producentem bioplynu v Evropě (má 10 846 produkčních zařízení, což znamená 63 % celkového počtu v EU). 
Decreto ministeriale 6 luglio 2012 – Incentivi per energia da fonti rinnovabili elettriche non fotovoltaiche (Ministerial decree of 6 July 2012 – Incentives for renewable non-photovoltaic 31 Box 3 – The incentives for biogas production in Germany induced unsustainable cultivation of energy crops Germany is the biggest producer of biogas in Europe (it has 10 846 production facilities, making up 63 % of the EU total).
Elektřina z bioplynu představuje 16,8 % obnovitelné elektřiny generované v Německu37. 
Electricity from biogas accounts for 16.8 % of renewable electricity generated in Germany37.
Výroba bioplynu získala po roce 2000 silné pobídky na základě ustanovení zákona o obnovitelných zdrojích energie (EEG). 
Biogas production was strongly incentivised after 2000 by the provisions of the Renewable Energy Sources Act (EEG).
Podle tohoto zákona získala zařízení pro výrobu bioplynu přednostní připojení k elektrické rozvodné síti. 
Under that act, biogas installations were given a priority connection to the electricity grid.
Mohla rovněž prodávat elektřinu/bioplyn za tarif výkupních cen fixovaný na 20 let. 
They were also able to sell electricity/biogas on a feed-in tariff fixed for 20 years.
Změny zákona EEG v letech 2004 a 2009 zavedly dodatečné bonusy, například bonus za využití energetických plodin. 
Changes to the EEG in 2004 and 2009 introduced additional bonuses, such as a bonus for using energy crops.
Většina bioplynových zařízení v Německu používala jako vstupní surovinu směs energetických plodin a mrvy. 
Most biogas installations in Germany used a mixture of energy crops and manure as feedstock.
V roce 2013 byla k pěstování energetických plodin, zejména kukuřičné siláže (73 %), využita plocha přibližně 1 157 000 hektarů (6,9 % využité zemědělské plochy). 
In 2013, an area of around 1 157 000 hectares (6.9 % of the agricultural area used) was used to produce energy crops, mainly maize silage (73 %).
Zvýšené využití energetických plodin, zvláště kukuřice, však vyvolalo problémy týkající se například hospodářské soutěže (využití biomasy, využití půdy), zvýšeného nájemného za půdu, změn využití půdy (kratší interval střídání plodin, větší orba, méně trvalých pastvin) a přebytků živin a vedlo rovněž k problémům z hlediska přijetí obyvatelstvem38,39. 
However, the increased use of energy crops, in particular maize, had generated controversies such as competition issues (biomass use, soil use), increased land rents, changes in land use (shorter crop rotation, more ploughing, less permanent pasture) and nutrient surpluses, and has led also to problems of acceptance by the population38 39.
Několik úprav zákona EEG v letech 2012, 2014 a 2017 (snížené platby, zrušení bonusů atd.) mělo za cíl zpomalit růst sektoru a povzbudit spíše využívání odpadu než energetických plodin. 
Several modifications of the EEG in 2012, 2014 and 2017 (reduced payments, abolition of bonuses, etc.) aimed to slow down the growth of the sector and encouraged the use of waste rather than energy crops.
34 změně právních předpisů nedávno došlo v Itálii, která je druhým největším evropským výrobcem bioplynu40. 
A similar change in legislation recently took place in Italy, Europe’s second-largest producer of biogas40.
Stávající právní předpisy EU41 stanoví kritéria udržitelnosti pro biopaliva a biokapaliny42. 
EU legislation currently in place41 establishes sustainability criteria for biofuels and bioliquids42.
Od doby přijetí těchto kritérií v roce 2009 a jejich změny v roce 2015 probíhají diskuse o udržitelnosti bioenergie. 
Since these criteria were adopted in 2009 and amended in 2015, discussions on the sustainability of bioenergy have been ongoing.
V návaznosti na tyto diskuse Komise ve svém balíčku „Čistá energie pro všechny Evropany“ předložila kritéria udržitelnosti, která se použijí i pro další druhy bioenergie, jako je bioenergie z pevných a plynných paliv z biomasy používaných na výrobu tepla a elektřiny. 
As a result, in its ‘Clean Energy for all Europeans’ package, the Commission put forward sustainability criteria that would also apply to other types of bioenergy, such as bioenergy from solid and gaseous biomass fuels used for heat and power generation.
Návrh Komise obsahuje dva druhy kritérií udržitelnosti: i) kritéria, která stanoví určité limity pro výrobu paliv z biomasy ze zemědělství a lesnictví, a ii) kritéria, která vyžadují minimální procentní podíl úspor emisí skleníkových plynů pro různá zařízení využívající biopaliva, biokapaliny a paliva z biomasy. 
The Commission’s proposal contains two types of sustainability criteria: (i) criteria setting certain limits regarding the production of biomass fuels from agriculture and forestry, and (ii) criteria requiring a minimum percentage of greenhouse gas emission savings for different installations using biofuels, bioliquids and biomass fuels.
Zkoumali jsme, zda a do jaké míry kritéria pokrývají námi určená rizika a zda navržený rámec43 poskytuje přiměřený základ pro určené využití energie z obnovitelných zdrojů ve venkovských oblastech. 
We examined whether, and to what extent, the criteria cover the risks we identified, and whether the proposed framework43 provides an adequate basis for sustainable renewable energy deployment in rural areas.
Decreto ministeriale 6 luglio 2012 – Incentivi per energia da fonti rinnovabili elettriche non fotovoltaiche (Ministerská vyhláška ze dne 6. července 2012 – Pobídky pro obnovitelnou jinou než fotovoltaickou výrobu elektřiny); viz EurObserv’ER, Barometr bioplynu 2014 (https://www.eurobserv-er.org/biogas-barometer-2014). 
The criteria included in the Commission’s proposal are not a binding condition for placing bioenergy on the market; they are only binding when: (i) the bioenergy production is counted as contributing towards the renewable energy target and for measuring compliance with renewable energy obligations, and generation of electricity; see Eurobserv’ER Biogas barometer 2014 (https://www.eurobserv-er.org/biogas-barometer-2014).
Směrnice o obnovitelných zdrojích energie a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/30/ES ze dne 23. dubna 2009, kterou se mění směrnice 98/70/ES (směrnice o jakosti paliv) (Úř. věst. L 140, 5.6.2009, s. 88). 
RED Directive and Directive 2009/30/EC of the European Parliament and of the Council of 23 April 2009 amending Directive 98/70/EC (‘Fuel Quality Directive’) (OJ L 140, 5.6.2009, p. 88).
V roce 2015 byla začleněna změna uvedených směrnic, která měla řešit problém nepřímé změny ve využívání půdy (ILUC) vyvolaný produkcí biopaliv z potravinářských plodin. 
In 2015, an amendment to these Directives was included in order to address the issue of indirect land use change (ILUC) caused by the production of food-based biofuels.
Zvláštní zpráva EÚD č. 18/2016 „Systém EU pro certifikaci udržitelných biopaliv“, body 10 a 11 (http://eca.europa.eu). 
ECA Special Report No 18/2016 “The EU system for the certification of sustainable biofuels”, paragraphs 10 and 11 (http://eca.europa.eu).
Návrh druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů zveřejněný dne 30. listopadu 2016, s opravou ze dne 23. února 2017. 40 41 42 43 
32 41 42 43 RED II proposal as published on 30 November 2016, with a corrigendum of 23 February 2017.
Návrh nezahrnuje všechny plodiny a použití, ani několik druhů zařízení (viz bod A3). 
The proposal does not cover all crops and uses, nor several types of installation (see paragraph A3).
Z šestnácti námi určených rizik byla jen tři plně řešena v návrhu druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů a dvě v jiných legislativních aktech; jedenáct dalších takových rizik bylo řešeno částečně. 
Only three of the sixteen risks we had identified were fully addressed in the RED II proposal and two in other legislative acts; 11 more such risks had been partly addressed.
Rizika, která nejsou řešena, souvisejí zejména s intenzifikací zemědělských postupů a hospodaření v lesích, se spalováním biomasy a s emisemi znečišťujících látek během zbytku životního cyklu bioenergie (viz tabulka 1, jakož i tabulky A2 a A3 v příloze I). 
The risks that are not addressed are mainly linked to the intensification of agricultural practices and forest management, the burning of biomass and the emissions of pollutants during the rest of bioenergy lifecycle (see Table 1, as well as Tables A2 and A3 in Annex I).
Naši podrobnou analýzu a závěry podporující tabulku 1 uvádí příloha I. 
Our detailed analysis and conclusions supporting Table 1 are set out in Annex I.
Tabulka 1 – Pokrytí rizik pro udržitelnost souvisejících s bioenergií v návrhu druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů, který předložila Komise Legenda: Zdroj: EÚD. 
Table 1 – Coverage of sustainability risks related to bioenergy in the Commission’s RED II proposal 34 Sustainability risks Risk addressed?
5 b) v důsledku emisí znečišťujících látek během zbytku životního cyklu bioenergie (např. přeprava biomasy) 6 a) neefektivní využívání biomasy (včetně nevyužívání kaskádového principu, neoptimálních metod přeměny biomasy na energii) 6 b) soutěž se stávajícími druhy použití (např. výroba potravin, dřevo pro papírny a celulózy) Riziko je řešeno Riziko je řešeno částečně Riziko není řešeno 6) Socioekon omická 5) Znečišťování ovzduší 4) Emise skleníkových plynů 3) Nedostatek a znečištění vody 2) Degradace půd 1) Snížení biologické rozmanitosti 
5(b) due to emissions of pollutants during the rest of the bioenergy lifecycle (e.g. transport of the biomass) 6(a) Inefficient use of the biomass (including the non-application of the cascading principle, suboptimal conversion methods from biomass to energy) 6(b) Competition with existing uses (e.g. food production, wood for paper and pulp industry) Legend: Source: ECA.
Stanovení cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v kombinaci se systémy veřejné podpory pro bioenergii podněcuje využívání bioenergie. 
Setting renewable energy targets in combination with public support schemes for bioenergy stimulates the use of bioenergy.
Část této bioenergie se dováží: v roce 2015 EU dovezla 34 % pelet a 9,5 % kapalných paliv, které spotřebovala44. 
Part of this bioenergy is imported: in 2015, the EU imported 34 % of the pellets and 9.5 % of the liquid biofuels it consumed44.
Vzhledem k tomu, že neexistují dostatečná ochranná opatření (slabá kritéria udržitelnosti), považujeme za riziko, že návrh druhé směrnice o energii z obnovitelných zdrojů povzbuzuje výrobu a využívání bioenergie prostřednictvím náročných cílů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů v kombinaci s finančními pobídkami, neboť to v dlouhodobém výhledu může vést ke zvýšenému využití neudržitelné biomasy. 
In the absence of sufficient safeguards (weak sustainability criteria), we consider it a risk that the RED II proposal encourages bioenergy production and use through ambitious renewable energy targets in combination with financial incentives, because this may lead to an increased use of unsustainable biomass in the long run.
Navrhovaný rámec tudíž neposkytuje odpovídající základ pro maximalizaci potenciálu venkovských oblastí pro udržitelný rozvoj. 
Therefore, the proposed framework does not provide an adequate basis for maximising the potential of rural areas for sustainable development.
EZFRV prostřednictvím svých výdajů na energii z obnovitelných zdrojů dostatečně nesleduje cíle v oblasti rozvoje venkova 42. 
The EAFRD does not sufficiently pursue rural development goals through its expenditure on renewable energy 42.
Členské státy se mohou rozhodnout financovat investice v oblasti energie z obnovitelných zdrojů prostřednictvím EZFRV. 
Member States can decide to finance renewable energy investments through the EAFRD.
Politika EU v oblasti rozvoj venkova má pomáhat venkovským oblastem EU řešit hospodářské, environmentální a sociální výzvy. 
The EU’s rural development policy is meant to help the rural areas of the EU to meet economic, environmental and social challenges.
V následujících oddílech zkoumáme, zda Komise a členské státy navrhly a prováděly přiměřené strategie a opatření a zda jsou schopny prokázat výsledky podpory z EZFRV jak v oblasti využití energie z obnovitelných zdrojů, tak v oblasti udržitelného rozvoje venkova. 
In the following sections we examine whether the Commission and the Member States have designed and implemented adequate strategies and measures, and whether they are able to demonstrate the achievements of EAFRD support for both renewable energy deployment and sustainable rural development.
Při programování rozvoje venkova není energie z obnovitelných zdrojů dostatečně zohledňována 43. 
Renewable energy is not adequately considered in the rural development programming exercise 43.
EZFRV má potenciál podpořit projekty, které přispívají jak k využívání energie z obnovitelných zdrojů, tak k udržitelnému rozvoji venkova. 
The EAFRD has the potential to support projects that contribute to both renewable energy deployment and sustainable rural development.
V zájmu podpory větší efektivnosti nákladů by mělo být financování z EZFRV určené pro energii z obnovitelných zdrojů budováno na řádné strategii a mělo by být poskytováno podle řádně určených a kvantifikovaných potřeb. 
To promote better value for money, EAFRD funding for renewable energy should be built on a sound strategy, and provided according to soundly identified and quantified needs.
37 financování a jinými nástroji politiky, například s národními akčními plány pro energii z obnovitelných zdrojů. 
It should also be coordinated with other available funding sources and other policy instruments, such as the NREAPs.
Příjemci projektů v oblasti energie z obnovitelných zdrojů mohou získat část investičních nákladů zpět prodejem vyrobené energie za preferenční nebo tržní ceny nebo mohou zlepšit hospodářskou výkonnost svého provozu. 
Beneficiaries of renewable energy projects may recover some of the investments costs through the sale of produced energy at preferential or market prices, or improve the economic performance of their operations.
Jestliže je však investiční podpora z EZFRV doplněna lákavými tarify výkupních cen, existuje riziko nadměrné kompenzace a nezákonné státní podpory jakožto formy finanční výhody pro příjemce, což potvrdil audit, který Komise provedla v Bulharsku. 
However, where investment support from the EAFRD is supplemented by attractive FITs, there is the risk of overcompensation and unlawful state aid as a form of financial advantage for beneficiaries, which was confirmed by a Commission audit in Bulgaria.
Odlišné přístupy v členských státech, které jsme navštívili, uvádí rámeček 4. 
Different approaches in the Member States we visited are shown in Box 4.
Celkové plánované výdaje na energii z obnovitelných zdrojů z různých fondů EU nejsou známy 45. 
Total planned expenditure on renewable energy from different EU funds is not known 45.
Nejsou k dispozici žádné ucelené údaje o plánovaných výdajích na investice do energie z obnovitelných zdrojů v programovém období 2014–2020 v rámci ESI fondů obecně a z EZFRV konkrétně. 
There is no comprehensive data available on the planned expenditure on renewable energy investments the 2014-2020 programming period under the ESIF in general and from the EAFRD in particular.
Tematický cíl ESI fondů 4, „přechod na nízkouhlíkové hospodářství“, na 38 Rámeček 4 – Odlišné přístupy v členských státech ke kombinaci podpory z EZFRV a tarifů výkupních cen V Bulharsku a ve Francii byla kombinace tarifu výkupních cen a podpory z EZFRV dovolena v programovém období 2007–2013. 
ESIF thematic objective 4, ‘Shift to low-carbon economy’, which accounts for a planned expenditure of 44 814 million euro45, includes renewable energy, but also energy efficiency and sustainable urban mobility. Consequently, the Commission has no 36 Box 4 – Different Member States approaches to combine EAFRD support and feed-in tariffs In Bulgaria and France, the combination of FIT and EAFRD support was allowed in the 2007-2013 programming period.
V návaznosti na audit provedený v Bulharsku Komise navrhla finanční opravy, neboť měla za to, že uvedený přístup poskytoval nezákonnou státní podporu jako formu finanční výhody pro příjemce. 
Following an audit in Bulgaria, the Commission proposed financial corrections because it had considered that the approach provided an unlawful state aid as a form of financial advantage for beneficiaries.
V důsledku toho bulharské orgány se zpětnou platností snížily tarif výkupních cen, aby dosáhly snížení původně navrhované opravy. 
As a consequence, the Bulgarian authorities had lowered the FIT retroactively in order to reduce the initial correction proposed.
Nemáme žádné informace o podobných změnách ve Francii. 
We have no information of similar changes in France.
Litva obecně tento druh kombinované podpory nedovolovala. 
Lithuania did generally not allow this kind of combined support.
Jeden z navštívených příjemců se však obrátil na soud a nakonec získal jak tarif výkupních cen, tak investiční podporu z EZFRV. 
However, one of the visited beneficiaries went to court and eventually obtained both FIT and EAFRD investment support.
V Rakousku a Itálii (Toskánsku) bylo v programovém období 2007–2013 možné získat jak platby tarifů výkupních cen, tak podporu z EZFRV, podpora z EZFRV však byla nižší u projektů, které získávaly podporu v podobě tarifu výkupních cen. 
In Austria and Italy (Tuscany), in the 2007-2013 programming period, it was possible to receive both FIT payments and EAFRD support, but EAFRD support was lower for projects which were receiving FIT support.
V programovém období 2014–2020 není kombinování podpory z EZFRV a tarifu výkupních cen dovoleno. 
In the 2014-2020 programming period, combining EAFRD and FIT support is not allowed. 45 European Commission (SFC), 12 October 2017.
Na EZFRV připadalo přibližně 11 % přídělu ESI fondů pro tematický cíl 4 (přibližně 5 027 milionů EUR46), zatímco plánované výdaje z EZFRV na prioritní oblast 5C v programovém období 2014–2020 činily 798,9 milionu EUR (viz obrázek 4). 
The EAFRD accounted for about 11 % of the ESIF allocation for thematic objective 4 (approximately 5 027 million euro46), while the planned EAFRD expenditure for focus area 5C was 798.9 million euro for the 2014-2020 programming period (see Figure 4).
Investice v rámci této prioritní oblasti se však netýkají jen energie z obnovitelných zdrojů, ale i dalších aspektů biohospodářství, jako jsou dodávky a využití vedlejších produktů, odpady, rezidua a jiné nepotravinové suroviny. 
However, investments under this focus area do not only concern renewable energy, but also other aspects of the bio-economy such as the supply and use of by-products, wastes, residues and of other non-food raw material.
Na druhé straně mohou členské státy provádět projekty s prvky energie z obnovitelných zdrojů v rámci jiných prioritních oblastí (viz body 55–58), což dále komplikuje analýzu příspěvku EZFRV k financování energie z obnovitelných zdrojů. 
On the other hand, Member States may implement projects with renewable energy components under other focus areas (see paragraphs 55 to 58), which further complicates an analysis of the EAFRD contribution to renewable energy financing.
Z našeho průzkumu jsme zjistili (viz bod 22), že například Rumunsko (viz rámeček 6) a Slovinsko se rozhodly přidělit jen malé nebo žádné financování pro prioritní oblast 5C, neboť jiné prioritní oblasti, například 2A, 3A, 6A nebo 6B, považovaly za vhodnější. 
We found from our survey (see paragraph 22) that Romania (see Box 6) and Slovenia, for example, decided to allocate only a low level or no funding to focus area 5C, because they considered other focus areas, such as 2A, 3A, 6A or 6B, to be more appropriate.
Nizozemsko a Polsko odpověděly, že neplánovaly žádné výdaje z EZFRV na energii z obnovitelných zdrojů, neboť považovaly jiné ESI fondy a své vlastní vnitrostátní programy za dostatečné k podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů ve venkovských oblastech. 
The Netherlands and Poland replied that they had not programmed any EAFRD expenditure for renewable energy, because they considered other ESIFs and their own national programmes sufficient to support renewable energy deployment in rural areas.
Tamtéž. Obrázek 4 – Příděl finančních prostředků pro prioritní oblast 5C podle členských států za období 2014–2020 a vynaložené výdaje k 12. říjnu 2017 (v mil. 
Figure 4 – Allocation of funding to focus area 5C by Member State for the 2014-2020 period and incurred expenditure at 12 October 2017 (in million euro) Source: European Commission (SFC), 12 October 2017.