natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Text druhého prohlášení EU a Turecka je k dispozici zde: http://www.consilium.europa.eu/cs/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/pdf. V dubnu 2018 Komise informovala, že nelegální vstupy z Turecka do Řecka jsou o 97 % nižší než v období před prováděním prohlášení. 
The text of the second EU-Turkey statement is available at: http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/03/18/eu-turkey-statement/pdf In April 2018, the Commission reported that Ôthe irregular arrivals [from Turkey to Greece] remain 97 % lower than the period before the Statement became operationalŐ.
690 910 1 600 1 000 2 000 3 000 10 11 12 13 14 přidány finanční prostředky ve výši dalších 3 miliard EUR. 
For further 910 1 600 2 000 3 000 10 11 12 13 14 EU Budget (a) 310 650 20 20 690 1 000
Dne 28. června 2018 Evropská rada souhlasila s tím, že bude zahájeno vyplácení druhé tranše z rozpočtu nástroje. 
On 28 June 2018, the European Council agreed to launch the second tranche of the FacilityŐs budget.
Řídicí výbor nástroje Nástroj spravuje řídicí výbor, kterému předsedá Komise a jehož členy jsou zástupci všech členských států EU. 
The FacilityŐs Steering Committee The Facility is governed by a Steering Committee, which is chaired by the Commission, and includes representatives from all EU Member States.
Zástupci z Turecka se účastní jeho jednání jako poradci a podílí se na diskusích souvisejících s prováděním podpory. 
Representatives from Turkey attend its meetings in an advisory capacity and participate to the discussions related to the implementation of the support.
Úlohou řídicího výboru je poskytovat strategické pokyny. 
The Steering CommitteeŐs role is to provide strategic guidance.
To spočívá ve „stanovení obecných priorit, druhů podporovaných činností a nástrojů, které se mají [...] použít, a v koordinaci činností“ financovaných z nástroje15. 
This involves Ôsetting overall priorities, [the] types of actions to be supported, the instruments to be used [...] and the coordination of the actionsŐ financed under the Facility15.
Celkovou odpovědnost za provádění opatření nese Komise. 
It is also in charge of monitoring and assessing the implementation of the actions.
Za projekty financované z NPP odpovídá Generální ředitelství pro politiku sousedství a jednání o rozšíření (GŘ NEAR) spolu s delegací EU v Turecku, zatímco Generální ředitelství pro evropskou civilní ochranu a operace humanitární pomoci (GŘ ECHO) je odpovědné za část související s humanitární pomocí. 
The Directorate General for Neighbourhood and Enlargement Negotiations (DG NEAR), with the EU Delegation in Turkey, is responsible for implementing projects funded via IPA, whereas the Directorate General for European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations (DG ECHO) is responsible for the humanitarian strand.
Komise má na starost i projekty prováděné prostřednictvím svěřenského fondu Madad. 
The Commission is also in charge of the projects implemented via the EUTF Madad.
ROZSAH A KONCEPCE AUDITU Našim cílem bylo posoudit řízení nástroje a dosud dosažené výsledky. 
AUDIT SCOPE AND APPROACH Our objective was to assess the management of the Facility and the results achieved so far.
Audit se týkal období od zřízení nástroje do 31. března 2018. 
The audit covered the period from the establishment of the Facility until 31 March 2018.
Hlavní auditní otázka zněla: „Je podpora uprchlíků v Turecku z nástroje pro uprchlíky v Turecku účinná“? 
The main audit question was: ÔIs the Facility for Refugees in Turkey effectively supporting refugees in Turkey?Ő.
Tato otázka se dále dělila na dvě dílčí otázky: a) Přispělo zřízení a fungování nástroje jako mechanismu k relevantní, pohotové a dobře koordinované podpoře? 
(a) Did the set-up and functioning of the Facility as a mechanism contribute to a relevant, swift and well-coordinated support?
Při hledání odpovědi na tuto otázku jsme prověřovali, zda Komise určila prioritní potřeby uprchlíků a pohotově a koordinovaně je řešila. 13 15 Čl. 5 odst. 
In order to answer this question, we examined whether the Commission identified the priority needs of refugees and addressed them in a swift and coordinated manner. (b) Have the humanitarian projects funded by the Facility achieved their expected results?
Abychom mohli na tuto otázku odpovědět, prověřovali jsme provádění, monitorování a dosažené výsledky vzorku projektů podporovaných z nástroje. 
In order to answer this question, we examined the implementation, monitoring and results achieved by a sample of projects supported by the Facility.
Jelikož v době auditu nebyla většina nehumanitárních projektů v dostatečně pokročilé fázi realizace16, tuto část analýzy jsme zaměřili na humanitární projekty. 
Because most non-humanitarian projects were not yet at a sufficiently advanced stage of implementation at the time of the audit16, we focused this part of our analysis on humanitarian projects.
Kontrolovali jsme vzorek deseti humanitárních projektů v hodnotě 458 milionů EUR (viz příloha III A). 
We audited a sample of 10 humanitarian projects amounting to Ű458 million (see Annex III A).
Vzorek jsme vybírali tak, aby v něm byly zastoupeny projekty s ohledem na finanční význam, odvětví (základní potřeby, ochrana, zdraví, vzdělávání) a typy prováděcích partnerů (agentury OSN, mezinárodní nevládní organizace). 
We selected the sample to have a balanced coverage of projects in terms of financial significance, sectors (basic needs, protection, health, education) and types of implementing partner (UN agencies, INGOs).
Vzorek byl vybrán z celkového počtu 45 smluv na humanitární projekty a představuje 33 % celkového objemu humanitární pomoci, na niž byly uzavřeny smlouvy. 
The sample was selected from a total of 45 humanitarian contracts, and represents 33 % of the total amount of contracted humanitarian assistance.
Součástí auditu byly dokumentární přezkumy a pohovory se zástupci různých útvarů Komise, delegace EU a kanceláří GŘ ECHO v Turecku, zástupci některých členských států EU v řídicím výboru nástroje, tureckých orgánů, mezinárodních subjektů a nevládních organizací a s konečnými příjemci17. 
The audit included desk reviews and interviews with various Commission departments, the EU Delegation and ECHO offices in Turkey, some EU Member StatesŐ representatives to the Steering Committee of the Facility, the Turkish authorities, international bodies and non-governmental organisations and final beneficiaries17.
Osm z deseti projektů v našem vzorku jsme navštívili během návštěvy Turecka v lednu 201818. 
We visited eight out of the ten projects in our sample during a visit to Turkey in January 201818.
Turecké ministerstvo pro rodinu a sociální politiku nám neumožnilo přístup do své databáze způsobilých příjemců kontrolovaných projektů peněžních převodů (nouzová záchranná sociální síť (NZSS) a podmíněný peněžní převod pro vzdělávání (PPPV)). Konečné příjemce jsme tedy nemohli sledovat od jejich registrace po platbu. 
The Turkish Ministry of Family and Social Policies (MoFSP) did not grant us access to its database of eligible beneficiaries of the audited cash-transfer projects (the Emergency Social Non-humanitarian assistance mainly relates to longer-term development aid with a focus on education, health, migration management and socio-economic support.
Vzhledem k jejich specifické povaze trvá jejich realizace určitou dobu, obvykle mezi dvěma (u operačních opatření jako odborná příprava, zdravotnické vybavení apod.) a čtyřmi roky (u opatření souvisejících s infrastrukturou, jako jsou zdravotnická střediska a školy). 
Due to their specific nature, they take time to implement, usually between two (for operational actions such as training, health-related equipment, etc.) and four years (for infrastructure-related actions such as health care centres and schools).
Všechny organizace, v nichž jsme během kontrolní návštěvy v Turecku vedli pohovory, jsou uvedeny v příloze III. 
Annex III lists all the organisations interviewed during the audit visit to Turkey.
14 16 17 18 Zbylé dva byly v neprakticky vzdálených místech. 
The remaining two were in an impractically remote location. 13 16 17 18
PŘIPOMÍNKY Nástroj vedl k rychlé mobilizace vhodné podpory, ale nebyl plně účinný jako koordinační mechanismus Posuzovali jsme následující: a) zda nástroj určil a řešil hlavní potřeby uprchlíků na základě komplexního a důkladného posouzení potřeb; b) zda správní uspořádání nástroje umožnilo, aby smlouvy na podporu ve výši 3 miliardy EUR mohly být uzavřeny rychle, tj. během období 2016–2017, které je stanoveno v rozhodnutí Komise, kterým se nástroj zřizuje; c) zda nástroj pomoc koordinoval účinně. 
Further details are provided in paragraph 53. OBSERVATIONS The Facility rapidly mobilised relevant support, but was not fully effective as a coordination mechanism We assessed the following: (a) Whether the Facility identified and addressed the main needs of refugees by means of a comprehensive and rigorous needs assessment; (b) Whether the FacilityŐs administrative arrangements allowed the Ű3 billion assistance to be contracted swiftly, i.e. during the period 2016-2017, as laid down in the CommissionŐs decision establishing the Facility; and (c) Whether the Facility effectively coordinated the assistance.
Zejména jsme prověřovali, zda zavedené postupy pro výběr a schvalování opatření pomoc racionalizovaly a zajistily doplňkovost mezi: i) jednotlivými výdajovými nástroji EU a ii) humanitární a nehumanitární podporou. 
In particular, we examined whether the procedures in place for selecting and approving actions streamlined the assistance and ensured complementarity between: i) the different EU spending instruments used and, ii) humanitarian and non-humanitarian support.
Nástroj vhodně řešil potřeby uprchlíků kromě potřeb souvisejících s městskou a obecní infrastrukturou a socio-ekonomickou podporou Přidělené financování ve výši 3 miliard EUR bylo výsledkem politického rozhodnutí dohodnutého mezi členskými státy EU a Tureckem. 
The Facility appropriately addressed the main needs of the refugees, except those needs related to municipal infrastructure and socio-economic support The allocation of Ű3 billion in funding was the result of a political decision agreed between EU Member States and Turkey.
Tato částka představovala značný nárůst celkové částky pomoci poskytované Evropskou unií v Turecku. 
This amount represented a significant increase in the overall amount of assistance being made available by the EU in Turkey.
Cílem však nebylo pokrýt veškeré náklady na podporu uprchlíků19. 
However, it did not aim to cover the whole cost of support for refugees19.
15 19 Turecké orgány odhadly při posouzení potřeb první fáze celkové potřeby na období 2016–2018 na 14 454 milionů EUR. 
The First Stage Needs Assessment carried out by the Turkish authorities estimated the overall needs to be Ű14 454 million for the period 2016-2018. 14 19
Posouzení potřeb s určitými omezeními Podle společného akčního plánu EU a Turecka (viz bod 4) měly orgány EU a Turecko před uvolněním rozpočtu ve výši 3 miliard EUR provést komplexní společné posouzení potřeb20. 
A needs assessment with some limitations The EU Turkey Joint Action Plan (see paragraph 4) required the EU institutions and Turkey to proceed with a comprehensive joint needs assessment before disbursing the Ű3 billion budget20.
I když se turecké orgány na posouzení potřeb podílely, oficiálně je neschválily. 
Even though the Turkish authorities were involved in the needs assessment, they did not officially endorse the exercise.
Posouzení potřeb bylo dokončeno v červnu 2016. 
The needs assessment was finalised in June 2016.
Bylo komplexní, neboť obsahovalo posouzení jak humanitárních, tak rozvojových potřeb a poskytlo relevantní informace o situaci syrských uprchlíků a stanovilo problémy, na něž je třeba se zaměřit, s ohledem na minulou, probíhající a plánovanou pomoc Syřanům pod dočasnou ochranou v Turecku. 
It was comprehensive, as it included an assessment of both humanitarian and development needs and provided relevant information on the situation of Syrian refugees, identifying gaps to be addressed taking into account past, ongoing and planned assistance to Syrian people under temporary protection (SuTP) in Turkey.
Nebylo však dostatečně důkladné: a) Většinu číselných údajů (například odvětvových statistik) v posouzení potřeb poskytly turecké orgány. 
However, it was not sufficiently rigorous: (a) Most of the numerical data (e.g. sector statistics) in the needs assessment was provided by the Turkish authorities.
Konzultanti, kteří posouzení potřeb prováděli, neměli přístup k prvotním údajům. Platnost odhadovaných nákladů na opatření, která byla potřebná na řešení potřeb uprchlíků a hostitelských komunit, tudíž nemohli potvrdit. b) Chyběly aktuální demografické údaje rozdělené podle pohlaví, věkových skupin a lokality a informace o zranitelných skupinách (domácnosti vedené ženami, děti, staří lidé atd.). 
The consultants who carried out the needs assessment were not able to access primary data. They could therefore not validate the estimated cost of the measures needed to address the needs of refugees and host communities. (b) There was a lack of up-to-date demographic information broken down by gender, age group and location and a lack of information on vulnerabilities (female-headed households, children, elderly people, etc.).
Konzultanti to označili za „vážnou překážku pro posouzení potřeb a navržení programů a intervenci“. 
The consultants described this as Őa serious hindrance to assessing needs and designing programmes and interventionsŐ.
Například v oblasti sociální podpory a soudržnosti bylo poslední posouzení zranitelných skupin z roku 2013. c) Posouzení potřeb bylo zaměřeno na Syřany pod dočasnou ochranou a nezabývalo se potřebami jiných uprchlíků (hlavně Afghánců a Iráčanů). 
For example, in the sector of social support and cohesion, the latest nation-wide vulnerability assessment was from 2013. (c) The needs assessment targeted SuTP and did not address the needs of the non-Syrian refugee population (mainly Afghans and Iraqis).
Převážná většina uprchlíků v Tureckou jsou Syřané pod dočasnou ochranou (viz bod 2), kteří byli tudíž prvotní cílovou skupinou, která se pomocí nástroje podporuje. 
The vast majority of refugees in Turkey are SuTP (see paragraph 2); SuTP were therefore the primary target group supported under the Facility.
Nicméně to nebylo v souladu s vyhlášeným cílem nástroje, kterým je řešit potřeby všech uprchlíků. 
Nevertheless, this was not in line with the stated aim of the Facility to address the needs of all refugees.
Prioritní oblasti nástroje (viz bod 8) byly obecně sladěny s posouzením potřeb. 
The priority areas of the Facility (see paragraph 8) were largely aligned with the needs assessment.
Jedinou výjimkou bylo „řízení migrace“, které řídicí výbor vybral jako prioritní oblast, ačkoli předmětem posouzení potřeb nebylo. 
The only exception was Ômigration managementŐ which the Steering Committee selected as a priority area although it was not included in the scope of the needs assessment.
podpořit uprchlíky a hostitelské komunity a že na řízení migrace v Turecku bylo již předtím přiděleno asi 350 milionů EUR v rámci NPP (mimo nástroj), jsou důvody, proč bylo řízení migrace označeno za prioritní oblast, diskutabilní. 
Considering that the main objective of the Facility was to support refugees and host communities, and that migration management in Turkey had already been allocated about Ű350 million in support under the IPA (outside the Facility), the grounds for identifying it as a priority area are questionable.
Řídicí výbor také poté, co financoval dva projekty řízení migrace, rozhodl, že na tuto oblast již další peníze nepřidělí. 
In fact, after having funded two migration-management projects, the Steering Committee decided not to allocate any more money to this area.
Prioritní oblasti byly vymezeny široce proto, aby byla zajištěna potřebná pružnost ve složitém a rychle se měnícím prostředí. 
The priority areas were broadly defined to ensure the necessary flexibility in a difficult and rapidly changing context.
Jednotlivé projekty byly zaměřeny na řešení konkrétních potřeb uprchlíků. 
The individual projects were aimed at addressing the specific needs of refugees.
Přezkoumali jsme důvody výběru deseti kontrolovaných projektů a zjistili jsme, že tomu tak opravdu bylo u všech z nich (podrobnosti viz příloha III B). 
We reviewed the rationale for the selection of the 10 audited projects and found that this was indeed the case for all of them (See Annex III B) for details).
Když prováděcí partner předkládá návrh na financování, musí popsat zjištěné problémy, potřeby a rizika a také to, do jaké míry je navrhované opatření přiměřené a nakolik odpovídá celkové humanitární strategii Komise v Turecku. 
When submitting a proposal for funding, the implementing partner of humanitarian projects must describe the problems, needs and risks identified and how the proposed response is adequate and consistent with the CommissionŐs overall humanitarian strategy in Turkey.
V rámečku 1 je popsáno, jak největší humanitární projekt EU financovaný z nástroje řešil potřeby uprchlíků. 
Box 1 shows how the EUŐs largest humanitarian project funded by the Facility addressed the needs of refugees.
17 Rámeček 1 – NZSS: inovativní koncepce projektu zaměřeného na řešení potřeb uprchlíků Nouzová záchranná sociální síť (NZSS) je největší humanitární projekt, který EU kdy financovala a jehož cílem je poskytnout pomoc 1,3 milionu uprchlíků. 
16 Box 1 Đ The ESSN: an innovative project design to address the needs of refugees The Emergency Social Safety Net (ESSN) is the largest-ever humanitarian project funded by the EU, aimed at providing assistance to 1.3 million refugees.
Projekt se realizuje ve dvou fázích v období 2016–2018 (s rozpočtem 348 milionů EUR) a 2018–2019 (s rozpočtem 650 milionů EUR). 
The project is being implemented in two phases covering the periods from 2016-2018 and from 2018-2019, with a budget of Ű348 million and Ű650 million respectively.
NZSS se zaměřuje na základní potřeby (potraviny, nepotravinové zboží a služby) tím, že poskytuje peněžní podporu. 
The ESSN addresses basic needs (food, non-food items and services) by providing cash assistance.
Projekt v celém Turecku provádí agentura OSN ve spolupráci s místním prováděcím partnerem a tureckými orgány. 
The project is implemented across Turkey by a UN Agency in collaboration with a local implementing partner and the Turkish authorities.
Je inovativní, protože je to hybridní projekt humanitární pomoci včleněný do vnitrostátního systému sociální ochrany. 
It is innovative because it is a hybrid humanitarian aid project embedded in the national social-protection system.
Přes vnímané riziko zneužití finančních prostředků roste v posledních letech mezi subjekty v oblasti humanitární pomoci stále více shoda o výhodách peněžní podpory21. 
Figure 1 Đ Proportion of the FacilityŐs assistance allocated to each priority area (based on contracted amounts) 17 In recent years, despite the perceived risk of misuse of funds, there has been a growing consensus amongst humanitarian stakeholders on the benefits of cash assistance21.
Svědčil o tom i Světový humanitární summit v červnu 2016, na němž byly peněžní převody ve vhodných případech podpořeny. 
This was reflected at the World Humanitarian summit in June 2016, where cash transfers were promoted, when appropriate.
Projekt se zaměřuje na uprchlíky žijící mimo tábory, jejichž možnosti vstoupit na vnitrostátní pracovní trh jsou omezené. 
The project targets refugees living outside the camps, whose opportunities to enter the national labour market are limited.
Poskytuje stabilní a předvídatelný zdroj příjmů na pokrytí jejich základních potřeb, 21 Viz například: https://interagencystandingcommittee.org/grand-bargain-hosted-iasc a https://www.devex.com/news/for-humanitarian-response-a-cash-based-payment-consensus-88238. 
It provides a stable and predictable source of income to cover their basic needs, mainly accommodation and food.
V praxi dostávají uprchlíci měsíčně pevnou částku (asi 30 EUR na osobu). 
In practice, refugees receive a monthly fixed amount (about Ű30 per person).
Používají debetní kartu, kterou vybírají peníze v bankomatech nebo platí v obchodech. 
They use a debit card to withdraw cash at ATMs or to pay in shops.
Obrázek 1 – Poměr, v němž je podpora z nástroje rozdělena mezi jednotlivé prioritní oblasti (na základě částek, na něž byly uzavřeny smlouvy) 18 Řízení migrace 3% Socioekonomická podpora 7% Jiná humanitární pomoc 13 % NZSS 34 % Zdroj: EÚD na základě údajů Komise. 
Migration Management 3% Socio-economic Support 7% 21 Other Humanitarian aid 13% Education 28% Health ESSN 15% 34% Source: ECA based on Commission data.
Vzdělávání 29 % Zdraví 15 % Je obtížné posoudit, zda je rozdělení finančních prostředků přiměřené rozsahu potřeb v prioritních oblastech, protože řídicí výbor nestanovil orientační počáteční příděly na každou prioritní oblast. 
It is difficult to assess whether this distribution of funding is proportionate to the scale of the needs in the priority areas, because the Steering Committee did not set indicative upfront allocations for each priority area.
Sice se tak zvyšuje pružnost při přidělování peněžních prostředků, není však možné posoudit rozdíly mezi plánovanými a skutečnými výdaji v každé prioritní oblasti. 
Although this increases flexibility in the allocation of funds, it does not allow an assessment to be made of the differences between planned and actual expenditure for each priority area.
Zjistili jsme, že prioritní oblast „městská a obecní infrastruktura“ a „socio-ekonomická podpora“ nebyly řešeny dostatečně. 
We found that the priority area Ômunicipal infrastructureŐ and Ôsocio-economic supportŐ were not sufficiently addressed.
Jak je popsáno v rámečku 2, hlavní důvod spočíval v tom, že Komise a turecké orgány se neshodly na tom, jak je řešit. 19 Rámeček 2 – Obtíže při programování prioritních oblastí „městská a obecní infrastruktura“ a „socio-ekonomická podpora“ Městská a obecní infrastruktura V červenci 2016 vyčlenila Komise 200 milionů EUR na řešení potřeb souvisejících s městskou a obecní infrastrukturou. 
As shown in Box 2, the main reason was that the Commission and the Turkish authorities disagreed on how to address them. 18 Box 2 Đ Difficulties in the programming of the priority areas Ômunicipal infrastructureŐ and Ôsocio-economic supportŐ Municipal infrastructure In July 2016, the Commission allocated Ű200 million to address needs associated with municipal infrastructure.
Očekávanými výsledky měla být zvýšená kapacita v oblasti vodního hospodářství a odpadních vod a sběru tuhého odpadu. 
Expected results were increased capacity in the areas of water and wastewater management, and solid waste collection.
K provedení souvisejících opatření v terénu byli vybráni dva partneři: Evropská investiční banka (EIB) a Evropská banka pro obnovu a rozvoj (EBRD). 
Two partners, the European Investment Bank (EIB) and the European Bank for Reconstruction and Development (EBRD), were selected to implement related actions on the ground.
EBRD chtěla svou intervenci podmínit tím, že do podpory, kterou poskytovala, bude začleněna úvěrová složka, avšak turecké orgány tuto podmínku nepřijaly. 
The EBRD wished to make its intervention contingent on the inclusion of a loan component in the support it provided; this condition was not accepted by the Turkish authorities.
Po obsáhlých jednáních musela být EBRD nahrazena bankou Kreditanstalt für Wiederaufbau (KfW). 
Following extensive negotiations, EBRD had to be replaced by the Kreditanstalt fr Wiederaufbau (KfW).
Nakonec byly jak EIB, tak KfW nuceny své projekty zrušit, protože místní instituce a obce nepředložily dostatek odpovídajících a k realizaci připravených projektů. 
Ultimately, both the EIB and the KfW were forced to cancel their projects due to the lack of adequate and sufficiently mature projects put forward by the local institutions and municipalities.
V důsledku toho se nástroj prioritní oblastí „městská a obecní infrastruktura“ nezabýval22. 
As a result, the priority area Ômunicipal infrastructureŐ was not addressed by the Facility22.