natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Proto bylo v několika případech při následném přepočítání nutné použít předběžné číselné údaje pro měření čistých přínosů projektů, které se projeví v provozní fázi. e) Odhadovat nepřímý dopad projektů infrastruktury na vytváření pracovních míst je obtížné. 
This is why the ex post recalculation needed in several cases to use the ex ante figures for measuring the project’s net benefits which occur in the operational phase. (e) It is worth noting the difficulties in estimating indirect job creation due to infrastructure projects.
Proto se Komise rozhodla nepožadovat tuto informaci u žádostí pro velké projekty z oblasti infrastruktury pro období 2007 až 2013. 
For this reason the Commission has decided not to ask for this information in infrastructural Major Project application for the 2007-2013 period.
49. a) Nepřímé dopady předpovídané v analýzách nákladů a přínosů projektů infrastruktury, například nepřímá zaměstnanost nebo snížení přetížení silnic v důsledku rozšíření železnice, není možné měřit pomocí sledování. 
49. (a) Indirect impacts forecast by the CBAs of infrastructure projects such as indirect employment or reduction of road congestion following a railway extension cannot be measured through monitoring.
Finanční a fyzické výstupy je možné sledovat během investiční fáze, což však neplatí pro ekonomické dopady, k nimž dochází v provozní fázi a obecněji v delším časovém horizontu. b) Komise se domnívá, že širší ekonomické dopady na regionální úrovni (vytváření podniků, tvorba pracovních míst, produktivita a životní prostředí) lze lépe vyhodnotit na úrovni programu než na úrovni projektů. 
Financial and physical outputs can be monitored during the investment phase, but the same is not true for economic impacts which occur in the operational phase and more generally in the longer term. (b) The Commission believes that the evaluation of broader economic impacts at regional level (business creation, induced job creation, productivity, and environment) can be better assessed at programme rather than project level.
V novém období hodláme tomuto požadavku věnovat vyšší pozornost. 
It is intended to increase the attention paid to this requirement in the new period.
V každém případě se takové údaje obecně nacházejí v závěrečných zprávách po dokončení projektů. 
At all events, such data are generally found in the final reports after completion of the projects.
Přestože by ukazatele vybrané pro sledování velkých projektů měly být konzistentní, nemusí být nezbytně stejné jako ty, které jsou stanoveny na úrovni priority. 
Although they should be consistent, indicators selected for monitoring Major Projects should not necessarily be the same as those set at priority level.
Toto platí zejména v případě výsledků či dopadů, které lze smysluplně měřit na úrovni priority, ale nikoli na úrovni projektů. 
This is particularly the case for results or impact which can be meaningfully measured at priority level but not at project level.
Bylo by například obtížné měřit zlepšení dostupnosti díky jedinému projektu a zlepšení dostupnosti na úrovni priority by nepředstavovalo pouhý součet dopadů jednotlivých projektů, protože významnou úlohu by pravděpodobně sehrály i síťové efekty. 
For instance, it would be hard to measure improved accessibility due to a single project and the improvement of accessibility measured at priority axis level would not stem from the mere sum of the individual project impacts because network effects would probably play an important role.
Přestože v údajích získaných za období 2000 až 2006 určitě existují nedostatky a nekonzistence, Komise se domnívá, že ve srovnání s minulostí se situace zlepšila a že se shromažďuje značné množství relevantního materiálu, který je možné využít pro účely hodnocení (viz odpověď na bod 55). 
While there are certainly weaknesses and inconsistencies in the data being collected for the 2000-2006 period, the Commission considers that the situation has improved compared to the past and that there is a considerable amount of relevant material that is being gathered and could be used for evaluation purposes (see reply to point 55).
Aby se v období 2007 až 2013 zvýšila standardizace a srovnatelnost informací, definovala Komise soubor „základních ukazatelů“ (příloha I k pracovnímu dokumentu č. 2 – ukazatele pro sledování a hodnocení). 
For the 2007-2013 period, to increase the standardisation and comparability of information, the Commission has defined a set of ‘core indicators’ (Annex I to working document No 2 on monitoring and evaluation indicators).
Komise vybízí členské státy, aby tyto základní ukazatele výstupů a výsledků používaly na úrovni programu, nikoli projektů. 
The Commission encourages Member States to use these key output and result indicators at programme, not at project level.
Následné hodnocení projektů EFRR za období 2000 až 2006 je rozčleněno do 11 pracovních balíčků, v nichž se posuzují celkové účinky politiky, včetně vybraných tematických aspektů. 
The ERDF 2000-2006 ex post evaluation is being organised in 11 work packages assessing the overall effects of the policy including selected thematic aspects.
Jeden z těchto aspektů byl navržen speciálně za účelem shromáždění dostupných informací o ukazatelích ze všech programových dokumentů. 
One of these has been designed specially to collect the available information on indicators across all programming documents.
Pracovní balíček shromažďování údajů usnadní práci konzultantům pracujícím na dalších pracovních ba-líčcích, které se zaměří na zaplnění mezer v údajích a provedou 
The data gathering work package will facilitate the work of the consultants working on the other work packages which will focus on filling the data gaps and will carry out the actual evaluations.
Jiný pracovní balíček shrne informace o dopadech velkých projektů na zaměstnanost. 
Another work package will aggregate information on the employment effects of Major Projects.
Pozornost bude věnována rovněž jednotkovým nákladům velkých projektů infrastruktury (viz odpověď na bod 48 písm. b)). 
Work is also to be done on unit costs in Major infrastructure Projects (see reply to point 48(b)).
Následné hodnocení projektů Fondu soudržnosti za období 2000 až 2006 provede Komise v roce 2009. 
The Commission will carry out an ex post evaluation of 2000-2006 period Cohesion Fund projects in 2009.
NOVÉ PRÁVNÍ PŘEDPISY NA OBDOBÍ 2007–2013 57. 
THE NEW REGULATIONS FOR THE 2007-2013 PERIOD 57.
Komise též odkazuje na vylepšené formuláře žádostí, jejichž údaje se budou zaznamenávat do centrální databáze „SFC2007“, na aktualizované interní pokyny (prostřednictvím zvláštního oddílu „aide-mémoire“ pro referenty), použití softwaru pro kontrolu koherence a konzistence parametrů a výsledků analýz nákladů a přínosů a zavedení nástroje „JASPERS“ (Společná pomoc pro projekty v evropských regionech), který členským státům pomůže při přípravě projektů. 
The Commission also refers to the improved application forms, whose data will be recorded on the central database ‘SFC 2007’, the updating of internal instructions (via a special section of the aide-mémoire for desk officers), the use of software to check the coherence and consistency of CBA parameters and results, and the introduction of a facility for technical assistance of Member States with project preparation called ‘JASPERS’ (Joint Assistance for Projects in European Regions).
Viz též odpovědi na body 22, 24, 29, 43 a 44. 
See also the replies to points 22, 24, 29, 43 and 44.
Přestože bude hlavní důraz položen na následné hodnocení na úrovni programu, Komise použije údaje z velkých projektů stejným způsobem jako v rámci následného hodnocení za období 2000 až 2006 (viz odpověď na bod 55). 
While the main emphasis will be on ex post evaluation at programme level, the Commission will draw on data from Major Projects as it is doing in the ex post evaluation for the 2000-2006 period (see reply to point 55).
Bude též nadále vyzývat členské státy k tomu, aby prováděly dobrovolná hodnocení, mj. na úrovni projektů a odvětví. 
It will also continue to encourage Member States to carry out evaluations, inter alia at project and sector level, on a voluntary basis.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 59. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 59.
Je třeba brát v úvahu omezení regulačního prostředí pro období 2000 až 2006. a) Komise obecně prováděla důkladné posuzování. 
The constraints of the regulatory environment for 2000-2006 should be borne in mind. (a) The Commission has generally carried out a thorough appraisal.
Většina z projektů období 2000 až 2006 byla předložena po roce 2003. b) Komise souhlasí, že kvalita žádostí o financování byla různá a v případě projektů na investice do výrobních zařízení relativně nízká. 
Most 2000-2006 projects were submitted after 2003. (b) The Commission agrees that funding applications were of mixed quality and were relatively weak for productive investment projects.
Komise se obecně snažila zlepšit kvalitu dokumentace tím, že požadovala objasnění. 
It generally made efforts to improve the quality of dossiers by requesting clarifications.
Pro období 2007 až 2013 došlo k vylepšení právního základu a nástrojů, které Komise používá k posuzování velkých projektů. c) Nařízení pro období 2000 až 2006 umožňovala při určování míry spolufinancování značnou pružnost. 
For the 2007-2013 period, the legal basis and the tools for the Commission’s examination of Major Project applications have been improved. (c) The 2000-2006 regulations afforded considerable flexibility in setting co-financing rates.
Vzhledem k významným finančním částkám, jichž se velké projekty týkají, se Komise domnívá, že je důležité tyto projekty podrobovat přísnějšímu řízení o žádostech a podrobnějšímu posouzení. 
Given the very significant amounts of funds involved in Major Projects, the Commission believes it is important to subject them to a more rigorous application process and a closer examination.
To by mělo přispět k zajištění maximálního dopadu na regionální rozvoj a efektivnímu využívání prostředků Společenství. 
This helps to ensure maximum impact on regional development and efficient use of Community resources.
61. a) Od roku 2000 neexistoval žádný právní základ pro požadavek, aby členské státy prováděly následná hodnocení na úrovni projektu, přestože se to doporučuje. 
61. (a) Since 2000 there has been no regulatory basis for requiring Member States to carry out ex post evaluations at project level although this is encouraged.
Následné hodnocení projektů se požadovalo pouze v případě Fondu soudržnosti a prováděla je Komise. b) Komise uznala nedostatky u údajů, které byly přiloženy k žádostem v období 1994 až 1999, a přijala kroky pro zlepšení shromažďování údajů v období 2000 až 2006 a ještě více v období 2007 až 2013. c) Při monitorování údajů existovaly nedostatky, které měly negativní dopad na hodnocení. 
Ex post evaluation for projects was only required for the Cohesion Fund and was undertaken by the Commission. (b) The Commission recognised the weaknesses of the data provided with applications in the 1994-99 period and has taken steps to improve the gathering of data in the 2000-2006 period and still more so in that for 2007-2013. (c) There were deficiencies in monitoring data which handicapped evaluation.
Byly přijaty kroky pro nápravu těchto nedostatků, zvláště pro období 2007 až 2013. 
Steps have been taken to remedy these deficiencies, especially for 2007-2013.
Komise se však nedomnívá, že je možné sledovat nepřímé dopady na úrovni projektu (viz odpověď k bodu 49). 
However, the Commission does not consider that indirect impacts can be monitored at project level (see reply to point 49).
Zatímco jistě existují slabá místa a nekonzistence v údajích shromažďovaných za období 2000 až 2006, situace se zlepšila a při plánování pro období 2000 až 2006 se přihlíželo ke zkušenostem z předchozích hodnocení. 
While there are certainly weaknesses and inconsistencies in the data being collected for the 2000-2006 period, the situation has improved and the limitations of previous evaluations have been taken into account in planning those for the 2000-2006 period.
Komise souhlasí s doporučeními Účetního dvora a má v úmyslu zajistit řádné uplatňování zlepšených předpisů. a) Kromě toho, že byly do právních předpisů zařazeny přísnější požadavky na informace, které je nutno přikládat k žádostem, a byla objasněna pravidla pro stanovení výše grantu EU, byly také aktualizovány interní pokyny a probíhá převod postupů do elektronické podoby. b) Vedle přísnějších požadavků na žádosti a elektronizace zpracování žádostí by měly ke zlepšení kvality analýz nákladů a přínosů přispět i pracovní dokument o analýze nákladů a přínosů a aktualizovaná příručka pro analýzu nákladů a přínosů, které poskytnou pro posuzování projektů společný rámec. c) Nařízení pro období 2007 až 2013 stanoví jasnější pravidla pro určování příspěvku EU u projektů produkujících příjmy. 
The Commission agrees with the Court’s recommendations and intends to ensure that the improved regulatory provisions are properly implemented. (a) As well as stricter requirements in the regulations on the information required with applications and clarification of the rules for determining the EU-grant, internal instructions have been updated and procedures are being computerised. (b) Together with the stricter requirements for applications and the computerisation of processing, a working document on cost-benefit analysis and an updated CBA guide should improve the quality of CBAs and provide a common framework for project appraisal. (c) The regulations for 2007-2013 lay down clearer rules for determining the EU contribution for revenue-generating projects.
Pracovní dokument obsahuje pokyny o uplatňování nových pravidel. 
The working document has provided guidance on the application of the new rules.
Komise se domnívá, že úprava grantu by měla vycházet z finanční analýzy, která již nepřímo bere v úvahu některé společensko-ekonomické aspekty. 
The Commission believes that the modulation of the grant should be based on the financial analysis which already indirectly takes into account some socio-economic aspects.
C 81/26 CS Úřední věstník Evropské unie 1.4.2008 64. a) Komise souhlasí, že by následné hodnocení velkých projektů mohlo být pro členské státy přínosné, a proto tento postup vždy podporovala. 
C 81/26 EN Official Journal of the European Union 1.4.2008 64. (a) The Commission agrees that Member States could benefit from ex post evaluations of Major Projects and has therefore always encouraged the practice.
Bude v tom pokračovat i nadále, ale domnívá se, že širší ekonomické dopady na region lze v mnoha případech lépe posoudit na úrovni programu. b) Doporučení Komise členským státům ohledně sledování berou v úvahu potřeby budoucích hodnocení, v nichž budou údaje o projektech hrát i nadále významnou úlohu. 
It will continue to do so, but believes that broader economic impacts at regional level can in many cases be better assessed at programme level. (b) The Commission’s recommendations to Member States on monitoring take account of the needs of future evaluations, in which project data will continue to play a major part.
Nový nástroj pro elektronickou výměnu informací usnadní shromažďování strukturovaných údajů o projektech, které vyžaduje prováděcí nařízení Komise. 
The new tool for electronic exchange of information will facilitate the collection of the structured project data required by the Commission implementing regulation.
Výroční zprávy o provádění budou muset obsahovat informace o pokroku a financování velkých projektů. c) Nové formuláře žádostí výslovně požadují popis výchozí pozice spolu s příslušnými ukazateli výstupů a příspěvku k cílům programu. 
Annual implementation reports will have to include information on the progress and financing of Major Projects. The new application forms specifically ask for a description of the starting position, together with relevant indicators of outputs and of the contribution to programmes objectives.
Komise se domnívá, že s ohledem na velké objemy využívaných prostředků je důležité, aby velké projekty podléhaly doplňujícím požadavkům a kontrole. 
Projects to additional requirements and scrutiny in view of the large amount of resources they employ.
Při přezkoumání, které doporučuje Účetní dvůr, by se mělo přihlížet k dopadu vylepšení postupů, které Komise navrhla pro období 2007 až 2013. 
Any such review as proposed by the Court should take account of the impact of the improvements in procedures proposed by the Commission for the 2007-2013 period. (c) The Commission believes it is important to subject Major
248 odst. 4 druhého pododstavce Smlouvy o ES) (2008/C 103/01) OBSAH SEZNAMZKRATEK .................................................................... 
24.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 103/1 IV (Notices) NOTICES FROM EUROPEAN UNION INSTITUTIONS AND BODIES COURT OF AUDITORS SPECIAL REPORT No 2/2008 concerning Binding Tariff Information (BTI) together with the Commission’s replies (pursuant to Article 248(4), second subparagraph, EC) (2008/C 103/01) CONTENTS LISTOFACRONYMSANDABBREVIATIONS ................................................
PoužívánídatabázeEZISZ-3 ........................................... 
INTRODUCTION ...........................................................
Přiměřenostprávníchpředpisů ......................................... 
Background............................................................
ŘízeníZISZvčlenskýchstátech ............................................ 
OBSERVATIONS............................................................
ZrušeníZISZnebopozbytíjejíplatnosti ................................. 
Adequacyofthelegislation............................................
Obecnézávěry ......................................................... I–IV 1–7 1–3 4–6 7 8–12 13–38 15–27 17–19 20–21 22–25 26–27 28–38 31–33 34–37 38 39–48 39–42 Bod Strana 3 4 5 5 5 5 5 7 7 7 8 8 8 8 9 9 9 9 9 
Generalconclusions ..................................................... I-IV 1-7 1-3 4-6 7 8-12 13-38 15-27 17-19 20-21 22-25 26-27 28-38 31-33 34-37 38 39-48 39-42 Paragraph Page 3 4 5 5 5 5 5 7 7 7 8 8 8 8 9 9 9 9 9
Finanční odpovědnost členského státu, který vydal nesprávnou ZISZ . . . . . . . . . . . 
UseoftheEBTI-3database ............................................
PoužívánísystémuZISZčlenskýmistáty ................................. 
Adequacyoflegislation...............................................
43–44 10 45 10 46 10 47 10 48 11 PřílohaI–VydanéZISZpodlečlenskýchstátů ................................................ 12 Příloha II – Přehled připomínek týkajících se Komise a šesti navštívených členských států . . . . . . . . . . . . . . . 13 OdpovědiKomise ..................................................................... 
43-48 10 43-44 10 45 10 46 10 47 10 48 11 AnnexI—BTIissuedperMemberState ..................................................... 12 Annex II — Overview of observations for the Commission and the six Member States visited . . . . . . . . . . . . 13 TheCommission’sreplies ..............................................................
24.4.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 103/3 CKS Databáze EZISZ-3 EU GATT GŘ BUDG GŘ TAXUD IT OLAF PUCKS Úř. věst. WTO ZISZ SEZNAM ZKRATEK Celní kodex Společenství: nařízení Rady (EHS) č. 2913/92 Databáze evropských závazných informací o sazebním zařazení zboží Evropská unie Všeobecná dohoda o clech a obchodu Generální ředitelství pro rozpočet (Komise) Generální ředitelství pro daně a celní unii (Komise) Informační technologie Evropský úřad pro boj proti podvodům Prováděcí ustanovení k celnímu kodexu Společenství: nařízení Komise (EHS) č. 
24.4.2008 EN Official Journal of the European Union C 103/3 BTI CCC CCCIP DG BUDG DG TAXUD EBTI-3 database EU GATT IT OJ OLAF WTO LIST OF ACRONYMS AND ABBREVIATIONS Binding Tariff Information Community Customs Code: Council Regulation (EEC) No 2913/92 Community Customs Code Implementing Provisions: Commission Regulation (EEC) No 2454/93 Directorate-General for the Budget (Commission) Directorate-General for Taxation and Customs Union (Commission) European Binding Tariff Information database European Union General Agreement on Tariffs and Trade Information Technology Official Journal European Anti-Fraud Office World Trade Organization
C 103/4 CS Úřední věstník Evropské unie SHRNUTÍ I. Závazná informace o sazebním zařazení zboží (ZISZ) je rozhodnutí o sazební zařazení, které písemně vydávají celní orgány členského státu na základě žádosti hospodářských subjektů. 
C 103/4 EN Official Journal of the European Union SUMMARY I. Binding Tariff Information (BTI) is a tariff classification decision given in writing by the customs authorities of a Member State at the request of economic operators.
Je právně závazné pro všechny celní orgány v Evropské unii ve vztahu k příjemci po dobu až šesti let ode dne vydání. 
It is legally binding on all customs authorities within the European Union vis-à-vis the holder for up to six years from the date of issue.
ZISZ podporuje jednotné provádění celní politiky, což je požadavek jak celní unie, tak Světové obchodní organizace (WTO), a také přispívá ke správnému vyměření cla. 
BTI promotes the uniform application of customs policy, which is a requirement of both the Customs Union and the World Trade Organization (WTO), and also helps ensure that the correct duty is levied.
Hospodářské subjekty a celní úřady tak mají jistotu o sazebním zařazení zboží, které hospodářské subjekty hodlají dovézt (či vyvézt). 
The economic operators and customs offices thus have certainty about the tariff classification of such goods which the former intend to import (or export).
Účetní dvůr přezkoumal řídící úlohu Komise a prověřil používání ZISZ v šesti členských státech. Zjistil, že celkově je systém ZISZ navržen dobře. 
The Court reviewed the Commission’s management role and examined the implementation of BTI in six Member States.
Obecně lze konstatovat, že řízení prováděné Komisí je dostatečné a šest kontrolovaných členských států právní předpisy upravující ZISZ z velké části uplatňuje. 
Overall, the BTI system was found to be well-designed. In general, the Commission’s management was adequate and the six Member States audited have largely applied the legal provisions on BTI.
Přesto níže uvedená hlavní zjištění ukazují, že je potřeba provést určitá zlepšení, aby se zdokonalilo celkové fungování systému: a) jestliže dva či více členských států vydá pro totéž zboží různé ZISZ (ty se běžně označují jako rozdílné ZISZ) a dotčené členské státy nejsou s to se na sazebním zařazení samy dohodnout, případ je k vyřešení předložen Výboru pro celní kodex. 
Nevertheless the main findings set out below demonstrate that improvements are needed in order to enhance the overall functioning of the system: (a) where two or more Member States have issued different BTI for the same goods (commonly referred to as divergent BTI), the cases are brought to the Customs Code Committee to be resolved, unless the Member States concerned are able to find an agreement on classification.
Nejednotné sazební zařazení tak může po určitou dobu přetrvávat, což by mohlo ovlivnit výběr tradičních vlastních zdrojů v náležité výši; b) Komise systematicky neřeší otázku finanční odpovědnosti členského států, který vydá nesprávnou ZISZ, což vede ke ztrátám tradičních vlastních zdrojů. 
Thus an inconsistent tariff classification may persist for a period of time. This could affect the collection of the correct amount of traditional own resources; (b) the Commission has not systematically addressed the issue of a Member State’s financial responsibility when the latter has issued an incorrect BTI which leads to losses of traditional own resources.
Křížovou kontrolu dovozního celního prohlášení s příslušnou ZISZ lze snadno provést pouze tehdy, když je při dovozu ZISZ skutečně uvedena. 
An import declaration can only be easily cross-checked with the relevant BTI when the latter is actually referred to at import.
Pokud není její existence uvedena v celním prohlášení, mohou celníci jen obtížně ověřit, zda má deklarant na zboží ZISZ a zda je sazební zařazení správné. 
When its existence is not declared, customs officers have difficulty verifying whether the declarant has a BTI for the goods and if the customs classification is correct.