natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Revize vzoru akčního dokumentu (v platnosti od 1. ledna 2015) a probíhající revize souvisejících interních dokumentů skupiny pro podporu kvality má zajistit, aby v akčních dokumentech byly správně uváděny očekávané výsledky a ukazatele. 
The revision of the Action Document template (in force as of 1 January 2015) and the ongoing revision of the related internal Quality Support Group docu‐ ments aim to ensure that expected results and indi‐ cators are properly included in Action documents.
Útvary Komise dále pracují na zlepšení systému monitorování a hodnocení včetně prostoru na úpravy, které možná bude třeba provést při provádění opatření, a na pružnost, kterou provádění takových úprav vyžaduje, aby bylo možné přizpůsobit se měnícím se podmínkám a politikám jednotlivých zemí. 
Furthermore, the Commission’s services are working on the improvement of the Monitoring and Evalu‐ ation system, including room for adjustment that may be needed over implementation of the actions and the flexibility that is required to implement such adjustments in order to adapt to changing country contexts and policies.
32 Komise přijala a přijímá opatření ke snížení rizik, na něž Účetní dvůr poukazuje. 
32 The Commission has taken and is taking measures to reduce the risks mentioned by the Court.
Viz odpověď Komise k bodu 29. 
See Commission reply to paragraph 29.
Rámeček 4 V souladu s doporučením 2 o vypracování ukazatelů výkonnosti, které vydal Účetní dvůr ve zvláštní zprávě č. 14/2013, vytvořila Komise rámec zaměřený na výsledky, který obsahuje ukazatele pro monitorování pokroku dosaženého palestinskou samosprávou při provádění reforem. 
Box 4 In compliance with recommendation 2 on the development of performance indicators made by the Court in the Special Report 14/2013, the Com‐ mission developed a results‐oriented framework that includes indicators to monitor the progresses of the Palestinian Authority in its reforms.
Odpovědi Komise 44 Rámec zaměřený na výsledky, vypracovaný v koordinaci se Světovou bankou a s členskými státy v rámci strategie EU v oblasti místního rozvoje, byl dohodnut s palestinskou samosprávou prostřednictvím memoranda o porozumění, které bylo podepsáno dne 25. března 2015. 
Reply of the Commission 44 The results‐oriented framework, which has been developed in coordination with the World Bank and with EU Member States in the framework of the EU Local Development Strategy, was agreed with the Palestinian Authority through a Memorandum of Understanding signed on 25 March 2015.
Oblasti, kterých se týká pilotní fáze, zahrnují makroekonomické/fiskální ukazatele, řízení veřejných financí, reformu veřejné správy (včetně opatření zaměřených na opětovné začlenění státních zaměstnanců v Gaze, kteří nepracují), školství, zdravotnictví a sociální ochranu. 
The areas covered in the pilot phase include Macroeconomic/ Fiscal indicators, PFM, public administration reform (including measures addressing the reintegration of non‐working Gaza civil servants), education, health and social protection.
Hodnocení pilotní fáze se uskuteční na přelomu roku 2015 a 2016 a do příští fáze by mohly být zahrnuty i další sektory. 
An evaluation of the pilot phase will take place end 2015/early 2016 and additional sectors could be added for the next phase.
Z výše uvedeného vyplývá, že ukazatele byly stanoveny, což je v souladu s nařízením o evropském nástroji sousedství a partnerství (nařízení o ENPI). 
The text above shows that indicators have been established, which is in line with the ENPI regulation.
Rámeček 5 Komise tento případ považuje za příklad situace, kdy nakonec musela přizpůsobit chápání tohoto ukazatele konkrétním místním podmínkám a akceptovat odpovídající úpravu cílové hodnoty tohoto ukazatele. 
Box 5 The Commission sees the case as an example where it ultimately had to adapt the understanding of the indicator to the conditions of specific local context and accordingly to accept the adaptation of the target value of the indicator.
Tento příklad potvrzuje důležitost toho, aby byla takovým situacím věnována soustavná pozornost, ale nesouvisí s rizikem, které by Komise mohla zvládnout jinak než uvedeným způsobem. 
The example demon‐ strates the importance of being continuously atten‐ tive to such situations but does not relate to a risk which the Commission can manage otherwise than in that way.
38 Institucionální reformy představují dlouhý a obtížný proces, kdy poskytnutí pomoci vládě partnerské země k postupnému dosažení pokroku může být udržitelnější než rychlý úspěch projektu. 
38 Institutional reforms are a long and difficult process where helping the government of a partner country to progress step by step can be more sustainable than a quick win of project.
Viz odpověď k rámečku 6. 
See reply to Box 6.
Rámeček 6 Komise podotýká, že výplaty, o které se jedná (tj. v červnu 2008, prosinci 2010, červenci 2011) do značné míry předcházely nové politice v oblasti rozpočtové podpory, která zavedla mnohem přísnější posuzování kritérií způsobilosti, a zejména kritérium řízení veřejných financí. 
Box 6 The Commission notes that the quoted payments (referring to June 2008, December 2010, July 2011) largely precede the new policy on budget support which introduced a much more rigorous assess‐ ment of eligibility criteria, notably the PFM criterion.
Riziko, které má tento příklad ilustrovat, se v důsledku uplatňování pokynů pro rozpočtovou podporu z roku 2012 snížilo. 
The risk which is to be illustrated by this example is reduced through and since the application of the 2012 budget support guidelines.
Ve své odpovědi na zjištění Účetního dvora Komise rovněž konstatovala, že „je nutné rozlišovat na jedné straně mezi kritérii způsobilosti pro rozpočtovou podporu, jež vyžadují komplexní přístup založený na důvěryhodnosti a pozitivním provádění a jsou ze své podstaty všeobecná, a na druhé straně mezi konkrétními podmínkami stanovenými pro jednotlivé splátky, které ovšem musí být jasné a konkrétní... 
In its reply to the Court's findings the Commission also noted that ‘A distinction must be made, on the one hand, between the eligibility criteria for budget support, which require a holistic approach based on credibility and positive implementation and which are by nature general, and, on the other hand, the specific conditions, attached to variable tranches, which must indeed be clear and specific ....
Dárci si musí uvědomit složitost reforem a stanovit cíle, které budou přiměřenější a lépe rozložené v čase. 
Donors must acknowledge the complexity of reforms and define targets that are more reasonable and better sequenced.
Například, pokrok v reformě řízení veřejných financí v obou zemích, v Kyrgyzstánu a v Egyptě, které dostávají rozpočtovou podporu, byl pomalejší, než se očekávalo. 
For example, progress in PFM reform in both countries, Kyrgyzstan and Egypt, receiving budget support has been slower than expected.
Plány reforem v oblasti řízení veřejných financí, původně do značné míry připravené vnějšími dárci, byly totiž příliš ambiciózní a podcenily otázku místních kapacit pro jejich provedení. 
Indeed PFM reform plans, initially largely prepared by external donors, were far too ambitious and underestimated the local capacities to implement them.
V zájmu zjednání nápravy byly reformy řízení veřejných financí a akční plány zrevidovány tak, aby byly reálnější, a byla poskytnuta dodatečná technická pomoc.“ V důsledku toho je tento případ spíše příkladem příliš ambiciózních cílů. 
To remedy this, PFM reforms and action plans were revised to be more realistic and additional Technical Assistance was provided.’ As a result, the case is rather an example of overly ambitious objectives.
Navíc je třeba zdůraznit, že reforma systému řízení veřejných financí je dlouhodobý proces. 
In addition, it has to be underlined that the reform of the system of public finance management is a long‐term process.
V časovém období jedné tříleté operace lze zaznamenat jen velmi omezené výsledky. 
Within the timespan of one operation of 3 years, only very limited results can be detected.
Případ Egypta souvisí spíše s příkladem toho, když problém nespočívá ve stanovení závazku partnerské země provést reformy jakožto cíle (viz název oddílu 4.1.4), nýbrž v tom, aby ve smyslu pokynů pro rozpočtovou podporu z roku 2012 byla pro vyplacení prostředků stanovena podmínka týkající se základních prvků, jako jsou lidská práva. 
The case of Egypt rather relates to an example where the issue is not about defining a partner country’s commitment to implement reforms as an objective (see title of section 4.1.4) but, in terms of the 2012 budget support guidelines, about the precondition for disbursement related to essential elements like human rights.
V návaznosti na závěry Rady ze srpna 2013 / února 2014 a doporučení Účetního dvora se Komise ve své pomoci zaměřila na sociálně-ekonomické intervence a podporu občanské společnosti. 
Following the Council conclusions of August 2013/ February 2014 and the recommendations of the Court, the Commission has focused its assistance on socioeconomic interventions and support to civil society.
Od roku 2011 nedošlo k žádné nové operaci rozpočtové podpory Egyptu a od roku 2012 nebyly vyplaceny žádné prostředky v rámci některé z pěti probíhajících operací rozpočtové podpory. 
There has been no new budget support operation in Egypt since 2011, and no budget support dis‐ bursement has been made on any of the five ongo‐ ing budget support operations since 2012.
46 Příspěvky EU k rozvojovým výsledkům dotčených zemí budou vykazovány jako výsledky zemí, jimž byla poskytnuta podpora, čímž se uplatní přístup založený na příspěvku (viz pracovní dokument útvarů Komise „Zahájení rámce EU pro výsledky mezinárodní spolupráce a rozvoje“ z března 2015). 
Reply of the Commission 45 46 EU contributions to country development results will be reported as country results supported, thus opting for a contribution approach (see Com‐ mission’s March 2015 Staff Working Document ‘Launching the EU International Cooperation and Development Results Framework’).
Takový příspěvek je možné kvantifikovat pomocí dvou metod, které dárci v současnosti používají: – „souhrnná metoda“, kdy by se spíše vykázaly celkové (nebo souhrnné) výsledky, jichž EU dosáhla spolu s ostatními (např. vládou partnerské země a ostatními dárci), než výsledky spojené s tou částí financování, kterou poskytla EU, – „proporcionální metoda“, kdy by se výsledky vykázaly na základě podílu EU na celkovém financování. 
To quantify such contribution, two methods which are currently being used by donors are possible: — the ‘overall method’, where the total (or overall) results the EU achieved jointly with others (such as the partner country government and other donors) would be reported, rather than results linked to the share of funding that has been provided by the EU; — the ‘proportional method, where results would be reported based on the EU’s proportion of total funding.
V rámci tohoto přístupu se výsledky projektů a programů vypočítávají jako poměrný podíl rovnající se výši finančních vstupů poskytnutých EU. 
Under this approach results of projects and programmes are calculated as a pro rata share equal to the level of financial inputs provided by the EU.
Vykazování při tomto přístupu probíhá výlučně na základě přímé příčinné spojitosti mezi poskytnutým financováním a dosaženými výsledky. 
In this approach, the reporting proceeds implicitly on a direct causal link between funding provided and results achieved.
V celkovém měřítku, stejně jako při vykazování na základě nového rámce pro výsledky, je třeba zvolit jen jednu metodu. 
At an aggregate level, like in the case of report‐ ing on the basis of the new results framework, one method needs to be chosen.
Jelikož podrobné rozpočtové informace o vstupech od ostatních stran, včetně partnerských vlád, které by umožnily vypočítat poměrné výsledky, jsou ne vždy snadno dostupné, zvolila Komise podávání zpráv na základě souhrnného přístupu, protože to je prozatím jediná reálná možnost, jak vykazovat dosažené výsledky souhrnným způsobem. 
As detailed budget information on inputs by others, including part‐ ner governments, is not always easily available to allow proportional results to be calculated, the Commission has opted for reporting following the overall approach as being for the time being the only realistic option to report results achieved in an aggregated way.
Jak je rovněž uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise z března 2015, byla by souhrnná metoda vhodnější také z hlediska účinnosti pomoci, neboť klade silný důraz na vlastní odpovědnost dotčených zemí. 
As equally set out in the March 2015 Staff Working Document, the overall method would also be more appropriate from an aid effec‐ tiveness perspective, with the strong focus it places on country ownership.
Odpovědi Komise 46 Rámeček 9 Ačkoli obecně je možné posoudit, zda vnitrostátní politika, kterou podpořil program rozpočtové podpory, přispěla k určitým jasně definovaným výsledkům dosaženým na úrovni jednotlivých zemí, není možné financování EU připisovat konkrétní podíl na výsledku. 
Reply of the Commission 46 Box 9 Whereas it is possible to assess in general whether a national policy to which a budget support pro‐ gramme provided support, has contributed to cer‐ tain well defined results achieved at country level, it is not possible to attribute a particular proportion of the result to the EU funding.
Rámeček 11 Příklad uvedený v rámečku 11 je zaměřen spíše na to, že nestačí začlenit do programů hledisko lidských práv, než na zvýšenou složitost způsobenou začleněním průřezových témat nebo na dodatečné související riziko pro správné stanovení cílů a ukazatelů a související měření výsledků. 
Box 11 The example set out in Box 11 rather focuses on the insufficiency of integrating the human rights perspective in programmes than on the increased complexity due to the integration of cross‐cutting issues or on the additional resulting risks for appro‐ priate definition of objectives and indicators and related results measurement.
Rámeček 14 – Druhá odrážka Komise v roce 2015 začlenila do obecných podmínek správní dohody (zahrnující Světovou banku jako prováděcího partnera) a dohody „PAGODA“, která zahrnuje organizace (včetně agentur OSN), u nichž bylo provedeno posouzení všech pilířů, konkrétní ustanovení o výsledcích, o nichž mají informovat prováděcí partneři EU. 
Box 14 — Second indent In 2015, the Commission has introduced specific provisions on results reporting by EU implementing partners in the general conditions of the Admin‐ istration Agreement (covering the World Bank as implementing partner) and of the ‘PAGODA’ Agree‐ ment covering all pillar assessed organisations — including UN Agencies.
To by mělo zajistit větší dostupnost údajů o výsledcích ve zprávách o dosaženém pokroku a v závěrečných zprávách předávaných prováděcími partnery EU. 
This should ensure greater availability of results data in progress and final reports transmitted by EU implementing partners.
59 To, že v některých případech vzhledem k povaze daného projektu nebo programu je možné výsledky určit a podat o nich zprávu až na konci tohoto projektu nebo programu, a tedy neumožňují provádět periodické posuzování dosažených výsledků, nutně nevede k nedostatečnému informování o výsledcích. 
59 The fact that in certain cases, by the nature of the project or programme, the results can only be identified and reported at the end of the project or programme, and therefore do not allow for periodic assessment of their achievement, does not inevita‐ bly lead to weak reporting on results.
V takových případech lze identifikovat dílčí cíle nebo měřítka, jež pomáhají sledovat, zda projekt nebo program zdárně probíhá ve směru k účinnému dosažení výsledků. 
In such cases milestones or benchmarks can be identified which assist in tracking whether the project or programme is well under way to the effective achievement of results.
60 Komise již přijala kroky ke zlepšení hodnocení prostřednictvím: – vypracování a vydání publikace „Hodnotící politika v oblasti rozvojové spolupráce Evropské unie“ (v roce 2014), – kvalitnějšího plánování, provádění, monitorování hodnocení projektů a programů (probíhá), – zvýšeného zapojení vedení do strategických hodnocení již v počáteční fázi (probíhá), a – uplatňování zásady „nejprve vyhodnotit“ v souladu se sdělením COM(2013) 686 final. 
60 The Commission has already taken steps to improve evaluations by: — drafting and issuing an ‘Evaluation Policy for the European Union development cooperation’ (2014); — improving the quality of the planning, imple‐ mentation, monitoring of evaluations of pro‐ jects and programmes (ongoing); — increasing the involvement of the management in strategic evaluations already at the Inception phase (ongoing); and — applying the ‘Evaluation first principle’ in ac‐ cordance with the Communication COM(2013) 686 final.
Rámeček 15 Komise nepovažuje tento příklad za případ nedostatků při vykazování výsledků nebo hodnocení opatření jako celku, jehož účinnost je možné ze samé podstaty věci posoudit až na konci nebo po provedení všech jeho složek nebo dílčích projektů. 
Box 15 The Commission does not consider the example as a case of weakness in results reporting or evaluation with respect to the action as a whole, the effective‐ ness of which can per definition only be assessed towards the end of or after the implementation of all its components or sub‐projects.
65 Komise v roce 2015 vydá svou první konsolidovanou zprávu o výsledcích pomoci poskytnuté v rámci mezinárodní spolupráce a rozvojových politik EU. 
65 In 2015, the Commission will issue its first consoli‐ dated results report in relation to the assistance provided within the context of the EU international cooperation and development policies.
Bude mít podobu doplňkové zprávy k výroční zprávě. 
This will take the form of a complementary report to the Annual report.
Rámeček 16 – Třetí odrážka Zlepšené systémy monitorování a podávání zpráv a zavedení systému řízení provozních informací (který nahradí i Společný informační systém pro oblast vnějších vztahů – CRIS) významně zvýší využívání informačních systémů úřadem EuropeAid při podávání zpráv, a zejména při vykazování výsledků. 
Box 16 — Third indent Improved monitoring and reporting systems and the implementation of an operational informa‐ tion management system (replacing also CRIS) will significantly step up EuropeAid’s use of informa‐ tion systems for reporting, in particular results reporting.
Odpovědi Komise 47 Rámeček 17 Nedostatky ve vnitrostátních systémech shromažďování a zpracování informací v zemích, jimž EU poskytuje pomoc, jsou faktorem, který je typický pro rozvojový status těchto zemí a u všech dárců vyvolává trvale obavy. 
Reply of the Commission 47 Box 17 The weaknesses of national data collection and information management systems in the countries to which the EU provides assistance is a factor which is inherent to the developing status of the countries concerned and a permanent point of con‐ cern on all donors’ side.
Lze ho udržitelně řešit pouze vybudováním vhodných vnitrostátních statistických systémů. 
This can only be sustainably addressed by building up appropriate national sta‐ tistical systems.
Tento rizikový faktor je ze strany EU zmír-ňován v rámci odvětvové a další podpory, kterou EU poskytuje. 
This risk factor is mitigated on the EU side as part of the sector and other support the EU is providing.
Uspokojivě je ho však možné vyřešit pouze trvalým společným úsilím dané země a společenství dárců. 
It can however only be addressed sufficiently by sustained collective efforts of the country and the donor community.
72 Víceletý finanční rámec pro období 2014–2020 zavádí řadu nových prvků, které mají zejména podpořit výkonnost výdajových programů. 
72 The MFF 2014‐2020 introduces a number of new features particularly to stimulate spending pro‐ grammes' performance.
V návaznosti na to se iniciativa Komise, v jejímž čele stojí místopředsedkyně Kristalina Georgievová, odpovědná za rozpočet a lidské zdroje, zaměřuje na přechod od výdajů k rozpočtu EU orientovanému na výsledky. 
Building on this, a Com‐ mission initiative lead by Vice‐President Kristalina Georgieva, Budget and Human Resources aims at a shift from spending to an EU Budget Focused on Results.
Cílem je vytvořit podmínky pro další posilování rozpočtové výkonnosti jak z hlediska výsledků programů, tak z hlediska řádného finančního řízení finančních prostředků na základě vyváženého, komplexního přístupu. 
The objective is to create the conditions for further strengthening the budget’s performance in terms of both programme results and sound financial management of funds in a balanced, com‐ prehensive approach.
To má snížit riziko, že by soustředění se na plnění rozpočtu bylo na újmu výsledků programu, včetně výdajových oblastí a metod, jimiž rozpočet EU může maximalizovat výsledky a striktní provádění nákladově efektivních kontrol pro zvýšení souladu. 
This aims at reducing the risk of focusing on budgetary implementation to the detriment of programme results, including spend‐ ing areas and methods by which the EU budget can maximise results and rigorous application of cost‐ effective controls for enhanced compliance.
73 Komise toto riziko řeší prostřednictvím víceletého programování, 24měsíčního plánování provádění jednotlivých opatření a interního procesu skupin pro podporu kvality. 
73 The Commission addresses the risk by multian‐ nual programming, by 24 months planning of the implementing individual actions and by the internal quality support group process.
Tato opatření doplní další opatření, např. připravovaný rámec EU pro výsledky. 
These actions are complemented by further measures such as the upcoming EU Results Framework.
Viz též odpověď k bodu 29. 
See also reply to paragraph 29.
75 U programů rozpočtové podpory Komise vypracovala rámec pro řízení rizik, jehož prostřednictvím bude možné identifikovat hlavní rizika a zmírňovat je. 
75 For budget support programmes, the Commission has developed a risk management framework (RMF) to identify major risks and mitigate them.
Tento rámec pro řízení rizik je zohledněn v procesu rozhodování, zejména posílením správy věcí veřejných prostřednictvím interního řídícího výboru pro rozpočtovou podporu. 
The RMF is taken into account in the decision‐making pro‐ cess notably in the enhanced governance through the internal Budget Support Steering Committee.
Rámec pro řízení rizik systematicky formuje politický dialog vedený s partnerskými zeměmi na strategické úrovni a zaměřuje se na hlavní problémy. 
The RMF informs systematically the policy dialogue with partner countries on the strategic level, as well as by focussing on key issues.
Rámec pro řízení rizik se používá k dosažení vyváženosti mezi očekávaným přínosem, definovaným v akčním dokumentu, a identifikovanými riziky a navrhuje zmírňující opatření. 
The RMF is used to balance expected benefits, as defined in the action document, with identified risks and proposes miti‐ gating measures.
Z interní analýzy (zprávy o rozpočtové podpoře za rok 2013 a 2014) vyplývá, že země, které jsou příjemci rozpočtové podpory EU, zjevně vykazují lepší a rostoucí výkonnost při řízení veřejných financí než příjemci jiné než rozpočtové podpory. 
Internal analysis (budget support report 2013 and 2014) shows that EU budget support countries clearly show better and improving PFM performance compared with non‐budget support aid recipients.
Rámeček 19 Komise v roce 2015 rozhodla, že v jednotlivých případech je třeba důkladněji posuzovat, zda spolupracovat s mezinárodní organizací jako prováděcím partnerem, či nikoli. 
Box 19 In 2015, the Commission has decided to step up on a case‐by‐case basis the underlying assess‐ ment whether or not to work with an international organisation as an implementing partner.
Rámeček 20 Komise si uvědomuje, že změny v politickém nebo hospodářském kontextu představují rizika z hlediska výsledků, jichž má být dosaženo. 
Box 20 The Commission recognises that changes in the political and economic context represent risks in terms of results to be attained.