natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Informační dokument Evropského účetního dvora – Rozpočet EU: čas na reformu?, 2016. 
European Court of Auditors’ briefing paper - EU Budget: Time to reform?, 2016. Ibidem.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 93. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 93.
Politika rozvoje venkova EU má za cíl zvyšovat konkurenceschopnost zemědělství, zajišťovat udržitelné hospodaření s přírodními zdroji a opatření v oblasti klimatu a dosáhnout vyváženého územního rozvoje venkovských hospodářství a komunit, včetně vytváření a udržení pracovních míst. EU plánuje vynaložit v období 2014–2020 částku téměř 100 miliard EUR, avšak v současné době za svým plánem zaostává (viz body 86 a 87). 
The EU's rural development policy aims to make agriculture more competitive, ensure the sustainable management of natural resources and climate action, and achieve balanced territorial development of rural economies and communities, including the creation and maintenance of employment. The EU plans to spend nearly 100 billion euro for the period 2014-2020 but is currently behind schedule (see paragraphs 86 and 87).
Z EZFRV se poskytuje finanční podpora na opatření prováděná členskými státy prostřednictvím národních a regionálních PRV, které připravují členské státy a schvaluje Komise. 
The EAFRD provides financial support for measures carried out by the Member States through national or regional RDPs, which are prepared by the Member States and approved by the Commission.
Prověřovali jsme, zda nový legislativní rámec na období 2014–2020 obrážel zvýšené zaměření na výkonnost a zda nový programovací postup umožňoval vypracovat kvalitní PRV a k vypracování takových PRV vedl, což by mohlo přinést lepší výsledky. 
We examined whether the new 2014-2020 legislative framework reflected a greater focus on performance and whether the new programming process enabled and resulted in the production of the RDPs of good quality, which will potentially contribute to better results.
Ačkoli strategický rámec měl posílit přístup založený na výsledcích, schválené PRV jsou dlouhé a složité dokumenty s nedostatky, které dosažení ambiciózního cíle, kterým je zajistit větší zaměření na výkonnost a výsledky, budou bránit. 
Even though the strategic framework aimed to enhance the results-based approach, the approved RDPs are long and complex documents with shortcomings that will hinder achievement of the ambitious objective to provide greater focus on performance and results.
Zabývali jsme se také programovacím postupem pro politiku rozvoje venkova na období 2014–2020 a zjišťovali jsme, zda byl prováděn tak, aby byly tyto PRV zahájeny dříve než v předchozích obdobích, a aby se tudíž zabránilo negativním důsledkům spojeným s jejich zpožděným začátkem. 
We have also looked at the programming procedure for the 2014-2020 rural development policy to check whether it was conducted in such a way as to start the implementation of these RDPs earlier than in the previous periods and therefore avoid the negative consequences linked with the delayed start.
Zjistili jsme, že i přes snahy Komise se PRV podobně jako v předešlém programovém cyklu začaly provádět se zpožděním a že realizace plánovaných výdajů během prvních tří let byla nižší než v předešlém období. 
We found that despite Commission’s efforts, the start of RDPs’ implementation, similarly to previous programming cycle, was delayed and that the implementation of planned spending over the first three years was lower than in the previous period. 40
Společná zemědělská politika po roce 2020 je v současnosti předmětem politické debaty a v této fázi není známo, jakou bude mít v budoucnu přesnou podobu. 
The post 2020 CAP is currently under political debate and at this stage it is unknown what will be its exact shape in the future.
vycházejí z předpokladu, že budoucí politika rozvoje venkova bude v mnoha ohledech navazovat na současný rámec. 
Our recommendations are prepared under the assumption that future RD policy will involve significant continuities with the current framework.
Koncepce programového rámce na období 2014–2020 byla ambicióznější, avšak jeho provádění vykazovalo významné nedostatky 100. 
The design of the 2014 – 2020 programming framework was more ambitious, but implementation was affected by significant shortcomings 100.
Cílem integrace EZFRV s dalšími ESI fondy bylo zvýšit tematickou koncentraci výdajů EU tím, že PRV budou zřetelně přispívat k prioritám strategie Evropa 2020, ale také rozvíjet koordinaci, doplňkovost a synergické působení mezi programy. 
The aim of integrating the EAFRD with other ESIFs was to increase the thematic concentration of EU spending by ensuring that the RDPs made a clear contribution to the Europe 2020 priorities, but also to foster coordination, complementarity and synergies between programmes.
Přestože to vedlo k tomu, že PRV jsou se strategickými dokumenty, jako jsou dohody o partnerství, v souladu, v praxi se příspěvek PRV k tematickým cílům obtížně posuzuje, protože vztahy mezi různými programovými dokumenty jsou složité. 
In practice, although this resulted in RDPs being consistent with strategic documents such as the Partnership Agreements, the RDPs’ contribution towards thematic objectives is difficult to assess because the relationships between the various programming documents are complex.
Doplňkovost, synergické působení a koordinace mezi PRV a programy dalších ESI fondů nejsou uspokojivě rozvinuty (body 17–29). 
Complementarity, synergies and coordination between RDPs and programmes from other ESIFs are not satisfactorily developed (paragraphs 17 to 29).
41 Doporučení 1: Aby se posílilo zaměření na výsledky, zvýšila integrace mezi PRV a dalšími programy a zlepšilo posuzování toho, jak PRV přispívají ke strategickým cílům, při přípravě programového období po roce 2020: a) Komise by měla dbát o to, aby její návrhy pro tuto politiku dále rozvíjely požadavky týkající se soudržnosti mezi jednotlivými programy; b) členské státy by měly upřesnit, jak budou mechanismy koordinace, doplňkovosti a synergického působení realizovány, sledovány a vykazovány v kontextu předpisů EU. 
41 Recommendation 1: When preparing the post 2020 programming period, in order to enhance the focus on performance and results, increase integration between RDPs and other programmes and to improve assessments of the RDPs’ contribution towards the strategic objectives: (a) the Commission should ensure that its policy proposals further develop the requirements concerning consistency between individual programmes; (b) the Member States should specify how coordination, complementarity and synergy mechanisms will be implemented, followed up and reported on in the context of EU rules.
Cílové datum provedení: konec roku 2020 pro a) a rok 2022 pro b) 101. 
Target implementation date: end of 2020 for (a), and 2022 for (b)
I když se Komise snažila objem informací předkládaných v PRV vyvážit, PRV, jež jsme přezkoumávali, byly zdlouhavé a splnění rozsáhlých požadavků na jejich obsah vyžadovalo od vnitrostátních orgánů značné administrativní úsilí. 
101. While the Commission sought to balance the amount of information presented in the RDPs, RDPs we reviewed were lengthy and required a significant administrative effort on the part of national authorities to meet the extensive new content requirements.
Nicméně hlavního cíle, kterým je lépe reagovat na konkrétní teritoriální potřeby a jasněji prokazovat souvislost mezi zjištěnými potřebami a vybranými podpůrnými opatřeními, není dosaženo (body 30–41). 
However, the main goal of addressing specific territorial needs better and demonstrating more clearly the links between identified needs and selected support measures is not achieved (paragraphs 30 to 41).
42 Doporučení 2: Aby se strategie rozvoje venkova zjednodušily, zvýšila se jejich užitečnost a současně byl proces programování zvladatelný a efektivní, měla by Komise přezkoumat koncepci programových dokumentů, aby se na programové období po roce 2020 zjednodušil jejich obsah a snížil počet požadavků. 
42 Recommendation 2: In order to simplify and to increase the usefulness of RD strategies while at the same time making the programming process manageable and efficient, the Commission should review the design of programming documents with a view to simplifying their content and reducing the number of requirements for the post-2020 programming period.
Zejména by měla omezit strukturu programových dokumentů na ty prvky a možnosti, které jsou podstatné pro správné plánování, provádění a monitorování výdajů na rozvoj venkova. 
In particular, it should limit programming documents’ structure to those elements and options that are essential for correct planning, implementation and monitoring of RD expenditure.
Cílové datum provedení: konec roku 2020 Nový výkonnostní rámec má jen omezené možnosti, jak posílit zaměření na výkonnost a výsledky 103. 
Target implementation date: end of 2020 The new performance framework has limited potential to enhance the focus on performance and results 103.
Společný systém monitorování a hodnocení má potenciál zlepšit způsob, jakým se politika rozvoje venkova monitoruje, tím, že by mohl být krokem k řešení bludného kruhu, kdy se obsah nových programů stanoví bez včasných informací o výsledcích z předchozích období. 
The CMES has the potential to improve the way RD Policy is monitored in that it could provide a step in the direction of addressing the vicious circle of defining contents of new programmes without timely result information from the previous periods.
Avšak chybějící přiměřená hodnocení kvality sběru údajů spolu s nedostatky při výběru ukazatelů a skutečnost, že většina ukazatelů výsledků neodpovídá definici ukazatele „výsledků“, jsou podstatným omezením, pokud jde o měření výsledků politiky a toho, jak přispívá ke strategii Evropa 2020 (body 42–52). 
However, the lack of adequate assessments of the quality of data collection, combined with shortcomings in the choice of indicators and the fact that most result indicators do not fit the definition of a “result” indicator, are a significant limitation in terms of measuring policy results and their contribution to the Europe 2020 strategy (paragraphs 42 to 52).
Tzv. výkonnostní rezerva je nevhodné pojmenování, neboť ukazatele, které se používají pro přezkum výkonnosti, neměří výsledky politiky, ale výslovně měří výdaje a přímé výstupy. 
The “performance reserve” is a misnomer because the indicators used for the performance review do not measure policy results but explicitly seek to measure expenditure and direct output.
Rámec výkonnosti proto neposkytuje informace o cílech a očekávaných výsledcích PRV. 
This being the case, the performance framework does not provide information about the RDPs’ objectives and expected results.
Audit navíc potvrdil přirozené riziko, že v PRV budou stanoveny málo ambiciózní milníky a cílové hodnoty, aby se v případě nedostatečné výkonnosti předešlo sankcím. V každém případě když není dosaženo příslušných milníků, výkonnostní rezerva není ztracena a může být znovu přidělena na jiné priority a ani možné finanční sankce nejsou odvozeny z ukazatelů výsledků (body 53–63). 
possible sanctions in the event of underperformance. In any case, when relevant milestones are not reached, the performance reserve is not lost as it can be reallocated to other priorities, and potential financial sanctions are not based on result indicators (paragraphs 53 to 63).
43 Doporučení 3: Komise by měla spolupracovat s členskými státy na tom, aby rozšířené výroční zprávy o provádění v roce 2019 poskytly jasné a úplné informace o výsledcích programů a aby požadované odpovědi na společné hodnoticí otázky sloužily jako lepší základ pro další programové období. 
43 Recommendation 3: The Commission should work with the Member States to ensure that the enhanced annual implementation reporting of 2019 provides clear and comprehensive information on programme achievements and that the required answers to common evaluation questions provide an improved basis for the next programming period.
Cílové datum provedení: konec roku 2018 Doporučení 4: Když bude Komise připravovat programové období po roce 2020, měla by definovat jednotlivé typy ukazatelů přesněji, aby byl k dispozici společný soubor ukazatelů zaměřených na výsledky, které jsou vhodnější pro hodnocení výsledků a dopadu intervencí v oblasti rozvoje venkova. 
Target implementation date: end of 2018 Recommendation 4: When preparing the post 2020 programming period, the Commission should define the various types of indicators more accurately in order to have a common set of result-oriented indicators that are more suitable for assessing results and the impact of rural development interventions.
V této souvislosti by mohla využít zkušeností a řešení, která již vyvinuly jiné mezinárodní organizace (například WHO, Světová banka a OECD) a která se zaměřují na výkonnost a výsledky. 
It could benefit in this process from the experience and solutions already developed by other international organisations (e.g. the WHO, the World Bank and the OECD) focussing on performance and results.
Komise by také měla podporovat a usnadňovat spolupráci a vytváření sítí mezi členskými státy, aby se mohly šířit osvědčené postupy pro měření výkonnosti vytvořené na národní úrovni. 
The Commission should also promote and facilitate national cooperation and networking in order to disseminate good performance measurement practices developed at national level.
Cílové datum provedení: konec roku 2020 
Target implementation date: end of 2019
Proces programování vyžadoval od Komise a členských států značné úsilí, ale PRV se začaly provádět pomaleji než v předešlém období 105. 
The programming process required significant efforts by the Commission and the Member States, but the implementation of the RDPs began more slowly than in the previous period 105.
Podpora poskytovaná na programování rozvoje venkova je vícestupňový proces, v němž jsou PRV posledním stupněm. O finančních přídělech pro jednotlivé členské státy a o strategickém legislativním rámci rozhoduje Evropský parlament a Rada před vypracováním programů. 
Support for Rural Development programming is a multi-stage process in which RDPs are the last stage. The financial allocation per Member State and the strategic legislative framework are decided by the EP and the Council before the programmes are drafted.
Na PRV by se tedy mělo pohlížet spíše jako na nástroje, které slaďují národní a evropské perspektivy než na dokumenty, které zahajují proces budování národních strategií rozvoje venkova od nuly (body 64–65). 
RDPs should therefore be viewed more as tools for bringing national and European perspectives into line than as documents triggering the process of building national RD strategies from scratch (paragraphs 64 to 65).
Přestože PRV mají ve výše popsaném vícestupňovém procesu programování spíše omezenou roli, musela Komise i členské státy na vypracování a schválení všech PRV vynaložit značné administrativní úsilí. 
Despite the RDPs’ rather limited role in the multi-stage process described above, a considerable administrative effort was required of the Commission and the Member States to prepare and approve all the RDPs.
Časový rámec pro předložení a schválení programových dokumentů byl ovlivněn dlouhým zdržením při přijímání právního rámce (prosinec 2013). Připočteme-li k tomu složité požadavky na obsah PRV, znamenalo to, že PRV byly schváleny a nové programy prováděny až poté, co programové období již začalo (body 66–74). 
A long delay in adopting the legal framework (December 2013) impacted the timeframe for submitting and approving the programming documents; when combined with complex RDP content requirements, this meant that RDPs were approved and new programmes implemented after the programming period (paragraphs 66 to 74) had already started.
Komise celkem schválila 118 PRV během období 20 měsíců (duben 2014 – prosinec 2015), což je příznivé srovnání s 94 PRV schválenými během 24 měsíců pro programové období 2007–2013. 
A total of 118 RDPs were approved by the Commission within a 20-month period (April 2014 - December 2015), these figures compare favourably with the 94 RDPs approved within 24 months for the 2007-2013 programming period.
Přes vyvinuté úsilí však byly PRV schváleny později než v předchozím období a většina z nich se začala provádět až po polovině roku 2015 a některé až v roce 2016 (body 75–84). 
45 were approved later than in the previous period and most of them did not start to be implemented before mid-2015, with some starting only in 2016 (paragraphs 75 to 84).
Na začátku roku 2017 (čtvrtého roku programového období) tak zůstávalo nečerpáno asi 90 % finančního plánu EZFRV, přičemž odpovídající údaj v předchozím období byl 83 %. 
Consequently, about 90 % of the EAFRD financial plan remained unspent at the beginning 2017 (the fourth year of the programming period) whilst the equivalent figure in the previous period was 83 %.
Z toho plyne riziko pro úplné plnění finančního plánu a také důraz na čerpání prostředků, což znamená, že Komisí podporovaný přístup zaměřený na výsledky je oslaben (body 85–88). 
This entails a risk to full implementation of the financial plan, as well as an emphasis on absorption, meaning that the results-oriented approach endorsed by the Commission is undermined (paragraphs 85 to 88).
Zpožděné provádění programů víceletého finančního rámce je obecný a opakující se problém, který zvyšuje riziko přílišného zaměření na čerpání prostředků a plánování nového víceletého finančního rámce před tím, než budou k dispozici výsledky výdajových programů EU rámce předchozího (body 89–92). 
Delays in implementing programmes under the MFFs are general and recurrent problems, increasing the risks of excessive focus on absorption and planning new MFF before having the results of EU spending under the preceding one (paragraphs 89 to 92).
45 Doporučení 6: Evropský parlament, Rada a Komise by měly sladit dlouhodobou strategii a tvorbu politik s rozpočtovým cyklem a před sestavením nového dlouhodobého rozpočtu provedly komplexní přezkum výdajů. 
Recommendation 6: The Parliament, the Council and the Commission should consider aligning the long-term strategy and policy-making into line with the budgetary cycle and conducting a comprehensive spending review before a new long-term budget is set.
Aby mohly být PRV schváleny na začátku příštího programového období, měla by Komise své legislativní návrhy pro politiku rozvoje venkova po roce 2020 předložit s dostatečným předstihem. 
In order to allow approval of RDPs at the start of the next programming period, the Commission should prepare its legislative proposals for rural development policy post 2020 in good time.
Cílové datum provedení pro Komisi: konec roku 2018 Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Phil WYNN OWEN, člen Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 27. září 2017. 
Target implementation date for the Commission: end of 2018 This Report was adopted by Chamber I, headed by Mr Phil WYNN OWEN, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 27 September 2017.
2) Zvýšení životaschopnosti zemědělských podniků a konkurenceschopnosti všech druhů zemědělské činnosti ve všech regionech a podpora inovativních zemědělských technologií a udržitelného obhospodařování lesů se zaměřením na tyto oblasti: a) zlepšení hospodářské výkonnosti všech zemědělských podniků a usnadnění jejich restrukturalizace a modernizace, zejména za účelem zvýšení míry účasti na trhu a orientace na trh, jakož i diverzifikace zemědělských činností; b) usnadnění vstupu dostatečně kvalifikovaných zemědělců do odvětví zemědělství, a zejména generační obnovy v tomto odvětví. 
(2) Enhancing farm viability and competitiveness of all types of agriculture in all regions and promoting innovative farm technologies and the sustainable management of forests, with a focus on the following areas: (a) improving the economic performance of all farms and facilitating farm restructuring and modernisation, notably with a view to increasing market participation and orientation as well as agricultural diversification; (b) facilitating the entry of adequately skilled farmers into the agricultural sector and, in particular, generational renewal.
3) Podpora organizace potravinového řetězce, včetně zpracovávání zemědělských produktů a jejich uvádění na trh, dobrých životních podmínek zvířat a řízení rizik v zemědělství se zaměřením na tyto oblasti: a) zlepšení konkurenceschopnosti prvovýrobců jejich lepším začleněním do zemědělsko-potravinářského řetězce prostřednictvím programů jakosti, přidáváním hodnoty zemědělských produktů a podporou místních trhů a krátkých dodavatelských řetězců, seskupení a organizací producentů a mezioborových organizací; PŘÍLOHA I 1 
(3) Promoting food chain organisation, including processing and marketing of agricultural products, animal welfare and risk management in agriculture, with a focus on the following areas: (a) improving competitiveness of primary producers by better integrating them into the agri-food chain through quality schemes, adding value to agricultural products, promotion in local markets and short supply circuits, producer groups and organisations and inter-branch organisations;
b) podporu předcházení a řízení rizik v zemědělských podnicích. 
(b) supporting farm risk prevention and management.
4) Obnova, zachování a zlepšení ekosystémů souvisejících se zemědělstvím a lesnictvím se zaměřením na tyto oblasti: a) obnova, zachování a zvýšení biologické rozmanitosti (včetně oblastí sítě Natura 2000, v oblastech s přírodními či jinými zvláštními omezeními), zemědělství vysoké přírodní hodnoty a stavu evropské krajiny; b) lepší hospodaření s vodou, včetně nakládání s hnojivy a pesticidy; c) předcházení erozi půdy a lepší hospodaření s půdou. 
(4) Restoring, preserving and enhancing ecosystems related to agriculture and forestry, with a focus on the following areas: (a) restoring, preserving and enhancing biodiversity, including in Natura 2000 areas, and in areas facing natural or other specific constraints, and high nature-value farming, as well as the state of European landscapes; (b) improving water management, including fertiliser and pesticide management; (c) preventing soil erosion and improving soil management.
5) Podpora účinného využívání zdrojů a podpora přechodu na nízkouhlíkovou ekonomiku vodvětvích zemědělství, potravinářství a lesnictví, která je odolná vůči klimatu, se zaměřením na tyto oblasti: a) efektivnější využívání vody v zemědělství; b) efektivnější využívání energie v zemědělství a při zpracování potravin; c) usnadnění dodávek a využívání energie z obnovitelných zdrojů, vedlejších produktů, odpadů a reziduí a zjiných nepotravinářských surovin pro účely biologického hospodářství; d) snižování emisí skleníkových plynů a amoniaku ze zemědělství; e) podporu ukládání a pohlcování uhlíku v zemědělství a lesnictví; 6) Podpora sociálního začleňování, snižování chudoby a hospodářského rozvoje ve venkovských oblastech se zaměřením na tyto oblasti: a) usnadnění diverzifikace, vytváření a rozvoje malých podniků, jakož i pracovních míst; b) posílení místního rozvoje ve venkovských oblastech; c) zlepšení dostupnosti, využívání a kvality informačních a komunikačních technologií (IKT) ve venkovských oblastech.“ 2 
(5) Promoting resource efficiency and supporting the shift towards a low-carbon and climate-resilient economy in agriculture, food and forestry sectors, with a focus on the following areas: (a) increasing efficiency in water use by agriculture; (b) increasing efficiency in energy use in agriculture and food processing; (c) facilitating the supply and use of renewable sources of energy, of by-products, wastes and residues and of other non-food raw material, for the purposes of the bio-economy; (d) reducing greenhouse gas and ammonia emissions from agriculture; (e) fostering carbon conservation and sequestration in agriculture and forestry.