natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise by ráda poukázala na to, že podle služebního řádu smluvní zaměstnanci platové třídy GF IV vykonávají svoji práci pod dohledem úředníků nebo dočasných zaměstnanců. 
The Commission would like to point out that, according to the Staff Regulations, contract staff in GFIV carry out their tasks under the supervision of officials or temporary staff.
Kromě toho minimální požadavky pro nábor pomocných administrátorů zahrnují úspěšné absolvování výběrového řízení, což není případ smluvních zaměstnanců. 
In addition, the minimum recruitment requirements for junior administrators include having passed a competition, which is not the case for contract staff.
Komise by ráda zdůraznila, že stávající pravidla povyšování spolu s interními výběrovými řízeními umožňují pracovníkům s vysokou výkonností rychlejší kariérní postup. 
The Commission would like to point out that the promotion rules in force, as well as internal competitions, allow high performing staff to have a fast career path.
Komise bere na vědomí analýzu, kterou vypracoval EÚD. 
The Commission has taken note of the analysis carried out by the ECA.
Komise by ráda objasnila, že metodika v její zprávě o zeměpisné rovnováze je odlišná a je více zaměřena na funkční skupinu AD a na platové třídy, v nichž může probíhat nábor (zejména platové třídy AD 5–8). 
The Commission wishes to clarify that the methodology set out in its report on geographical balance is different and more focused on the AD function group and on grades at which recruitment can take place (mainly grades AD5-8).
Proto se závěry o nedostatečném zastoupení mohou lišit od závěrů EÚD. 
Therefore, the conclusion in terms of underrepresentation may differ from those set out by the ECA.
Komise se domnívá, že posouzení její přitažlivosti v různých členských státech závisí na řadě faktorů, např. ekonomických hlediscích, místních podmínkách atd. 78. 
The Commission considers that the assessment of its attractiveness across different Member States relies on multiple factors e.g. economic considerations, local conditions, etc. 78.
Vzhledem k dynamické povaze rozhodovacího procesu nemohla Komise systematicky provádět analýzy dopadů nově navrhovaných opatření, jež se objevila během jednání. 
Due to the dynamic nature of the decision-making process, the Commission could not systematically carry out impact analyses for any new proposed measure arising during the negotiations.
Vzhledem k tomu, že Komise neměla kontrolu nad časovým průběhem rozhodovacího procesu, nebylo možné formálně analyzovat potenciální dopad všech opatření. 
As the Commission was not in control of the timing of the decision-making process, it was not possible to formally analyse the potential impact of all the measures.
Při přijímání prováděcích ustanovení brala Komise v potaz dopady změn podmínek zaměstnání. 
When adopting implementing provisions, the Commission took into consideration the implications of the changes to the conditions of employment.
Komise by ráda objasnila, že účelem systému vykazování pracovní doby je sledovat pracovní dobu v souladu s platnými pravidly. 
The Commission wishes to clarify that the aim of the time reporting system is to monitor working time in accordance with the rules in force.
Přerozdělování zdrojů probíhá s použitím dalších informací (např. screeningu pracovních míst) a na základě politických priorit. 
The question of resource allocation is dealt with using additional information (e.g. screening of posts) and based on political priorities.
Komise by ráda zdůraznila, že spokojenost zaměstnanců se v průzkumu z roku 2018 ve srovnání s rokem 2016 zvýšila. 
The Commission wants to highlight that staff satisfaction as measured in the staff survey increased in 2018 as compared to 2016.
Navíc byly vypracovány a zavedeny následující politiky a opatření s cílem pomoci zmírnit negativní dopady reformy na zaměstnance: – strategie řízení talentů, – strategie vzdělávání a rozvoje, – strategie dobré kondice v zaměstnání, na základě a včetně: – nástroje pro sledování zdravotního stavu, který vykazuje a analyzuje absence a jejich příčiny v letech 2010–2015, – všech opatření zavedených s cílem dosáhnout dobře fungujícího řízení absencí, – nového útvaru lékařských kontrol. 
Furthermore, the following policies and actions were designed and implemented to help mitigate the negative effects of the reform on staff: - the talent management strategy; - the learning and development strategy; - the fit at work strategy, based on and including: - a health monitoring tool analysing and reporting on absences and their causes from 2010-2015; - all measures put in place to achieve sound absence management; - the new medical control unit.
ZÁVĚRY A DOPORUČENÍ 89. 
CONCLUSIONS AND RECOMMENDATIONS 89.
Komise provedla interní strategie ke zmírnění některých dopadů reformy. 
The Commission did implement internal strategies to mitigate some effects of the reform.
Vzhledem k tomu, že Komise neměla kontrolu nad časovým průběhem rozhodovacího procesu během jednání, nebylo možné formálně analyzovat potenciální dopad všech opatření. 
As the Commission was not in control of the timing of the decision-making process during the negotiations, it was not possible to formally analyse the potential impact of all the measures.
Viz odpovědi Komise k bodům 79 a 87. 
See Commission replies to paragraphs 79 and 87.
Doporučení 1 – Vypracovat plán řízení pracovních sil Komise doporučení přijímá. 
Recommendation 1 Đ Develop a workforce management plan The Commission accepts the recommendation. EN2 EN
Komise by nicméně ráda upozornila na to, že akční plán na provedení tohoto doporučení bude jasně záviset na řadě aspektů, které nejsou pod její kontrolou. 
However, the Commission would like to point out that the action plan to implement the recommendation will clearly depend on a number of aspects that are not under its control.
Jedním z těchto důležitých aspektů je, jak se budou vyvíjet úkoly, které Komise provádí v reakci na politické priority. 
One such important aspect is the evolution of tasks carried out by the Commission in reaction to political priorities.
Doporučení 2 – Zlepšit rámec pro monitorování a podávání zpráv o otázkách lidských zdrojů Komise doporučení přijímá. 
Recommendation 2 Đ Enhance the framework for monitoring and reporting on HR issues The Commission accepts the recommendation.
Doporučení 3 – Před každou další revizí služebního řádu posoudit potřeby a potenciální dopady Komise doporučení přijímá. CS3 CS 
Recommendation 3 Đ Assess needs and potential impacts before any further revision of the Staff Regulations The Commission accepts the recommendation. EN3 EN
Audit vedl člen Účetního dvora Pietro Russo a podporu mu poskytovali vedoucí kabinetu Chiara Ciprianiová a tajemník kabinetu Benjamin Jakob, vyšší manažer Bertrand Albugues, vedoucí úkolu Daria Bochnarová a auditoři Marion Kilhofferová a Tomasz Plebanowicz. 
The audit was led by ECA Member Pietro Russo, supported by Chiara Cipriani, Head of Private Office and Benjamin Jakob, Private Office Attach; Bertrand Albugues, Principal Manager; Daria Bochnar, Head of Task; Marion Kilhoffer and Tomasz Plebanowicz, Auditors.
Zleva doprava: Chiara Ciprianiová, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Tomasz Plebanowicz, Marion Kilhofferová, Bertrand Albugues, Daria Bochnarová. 
From left to right: Chiara Cipriani, Benjamin Jakob, Pietro Russo, Tomasz Plebanowicz, Marion Kilhoffer, Bertrand Albugues, Daria Bochnar.
1 
Š European Union, 2019.
PDF ISBN 978-92-847-3459-7 doi:10.2865/721468 QJ-AB-19-011-CS-N HTML ISBN 978-92-847-3437-5 doi:10.2865/653388 QJ-AB-19-011-CS-Q 
EN PDF ISBN 978-92-847-3480-1 doi:10.2865/801296 QJ-AB-19-011-EN-N EN HTML ISBN 978-92-847-3443-6 doi:10.2865/628423 QJ-AB-19-011-EN-Q
Služební řád stanoví rámec pro zaměstnávání úředníků a ostatních zaměstnanců orgánů, institucí a agentur EU. 
The Staff Regulations provide the framework for the employment of officials and other staff at the EU institutions, bodies and agencies.
Po první rozsáhlejší reformě v roce 2004 byl služební řád v roce 2014 opět novelizován ve snaze snížit celkové výdaje na zaměstnance a dále zefektivnit veřejnou službu EU. 
After a first far-reaching reform in 2004, the rules were again amended in 2014 in an effort to reduce staff expenditure and further streamline the EU civil service.
Zkoumali jsme dopad reforem z roku 2014 v Komisi a dospěli jsme k závěru, že vedly k výrazným dlouhodobým úsporám. Přestože je však dnes pracovní síla Komise jako celek rozmanitější a pružnější, skutečný dopad změn na zlepšení řízení lidských zdrojů je spíše omezený. 
We looked at the impact of the 2014 reforms at the Commission and concluded that they have led to considerable long-term savings. Yet though the CommissionŐs workforce has become more diverse and flexible, the actual impact of changes to improve HR management has been rather limited.
Zjistili jsme také, že balíček opatření z roku 2014 měl nepříznivý dopad na přitažlivost Komise jako zaměstnavatele. 
We also found that the 2014 package has negatively impacted the Commission's attractiveness as an employer.
V zájmu řešení budoucích náročných úkolů by se sledování stavu zaměstnanců Komise mělo více zaměřovat na vznikající rizika. 
To address future challenges, monitoring of the CommissionŐs workforce should better target emerging risks.
Zvláštní zpráva EÚD (podle čl. 287 odst. 
ECA special report pursuant to Article 287(4), second subparagraph, TFEU.
CS 2019 Zvláštní zpráva 16 Evropské environmentální hospodářské účty: lze zvýšit jejich užitečnost pro tvůrce politik č. 
EN 2019 Special Report 16 European Environmental Economic Accounts: usefulness for policymakers can be improved NO
Obsah Shrnutí Úvod Rozsah a koncepce auditu Připomínky Strategický rámec pro účty EEEA není dosud komplexní Komise nepřipravila úplný soubor toho, jaké údaje jsou pro účely EEEA zapotřebí Strategie nebyla doplněna podrobným akčním plánem Nedostatky v zavádění modulů EEEA snížily jejich relevantnost pro proces tvorby politik Komise zavedla moduly EEEA bez plné analýzy nákladů a přínosů Zavedení jednoho modulu EEEA si vyžádalo přibližně deset let Komise nevyužívala moduly EEEA ve všech relevantních politikách Eurostat čelí při shromažďování včasných a kvalitních údajů problémům Problémy se včasným shromažďováním údajů Problémy v kvalitě údajů Závěry a doporučení Přílohy Příloha I – Přehled šesti povinných modulů EEEA Zkratková slova a zkratky Body I–V 01–09 10–13 14–55 14–22 14–18 19–22 23–38 23–26 27–29 30–38 39–55 41–50 51–55 56–62 2 
Contents Executive summary Introduction Audit scope and approach Observations The strategic framework for the EEEA is not yet comprehensive The Commission did not compile a full set of EEEA data needs The strategy was not complemented by a comprehensive action plan Shortcomings in the implementation of the EEEA modules reduced their relevance to the policymaking process The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis Implementing an EEEA module took around ten years The Commission did not use the EEEA modules in all relevant policies Eurostat faces challenges in collecting timely, high-quality data Challenges in collecting data on time Challenges in the quality of the data Conclusions and recommendations Annexes Annex I — Overview of the six mandatory EEEA modules Acronyms and abbreviations Paragraph I-V 01-09 10-13 14-55 14-22 14-18 19-22 23-38 23-26 27-29 30-38 39-55 41-50 51-55 56-62 2
Odpovědi Komise Auditní tým Časová osa 3 
Replies of the Commission Audit team Timeline 3
Shrnutí I Evropské environmentální hospodářské účty (EEEA) jsou důležitým zdrojem údajů pro monitorování a hodnocení politik v oblasti životního prostředí, jakými jsou například sedmý akční program pro životní prostředí, také pokroku směrem k plnění cílů udržitelného rozvoje OSN. 
Executive summary I The European Environmental Economic Accounts (EEEA) are an important source of data to monitor and evaluate environmental policies, such as the 7th Environment Action Programme and progress towards achieving the United Nations’ Sustainable Development Goals.
Účty EEEA představují statistický rámec tvořený komplexní soustavou tabulek a účtů a popisující vztah mezi životním prostředím a ekonomikou EU. 
The EEEA are a statistical framework consisting of a comprehensive set of tables and accounts describing the relationship between the environment and the EU economy.
II Kontrolovali jsme, zda Komise zavedla, řídila a využívala evropské environmentální hospodářské účty dobře. 
II We audited whether the Commission set up, managed and used the European Environmental Economic Accounts well.
Z našeho auditu vyplynulo, že Komise nestanovila své dlouhodobé potřeby údajů z účtů EEEA pro účely tvorby environmentálních politik. 
Our audit showed that the Commission did not set out a long-term perspective for EEEA data needs for environmental policy-making.
Ačkoli pro EEEA existuje strategie, chybí podrobný plán na plnění cílů. 
While there is a strategy for the EEEA, a comprehensive action plan to implement the objectives was missing.
Zjistili jsme, že se v po sobě následujících strategiích určité strategické cíle opakují více než deset let. 
We found that the successive strategies repeated some strategic objectives for more than ten years.
III Komise a členské státy rozhodly o tom, zda budou moduly povinné či nikoliv, z velké části na základě dostupnosti a připravenosti údajů a po zvážení administrativní zátěže pro členské státy, spíše než na základě vypracovaných potřeb údajů. 
III The Commission and the Member States proposed whether the EEEA modules would be mandatory or not largely on the basis of data availability and maturity and considerations of the administrative burden in the Member States, rather than on compiled data needs.
Komise zavedla moduly EEEA bez plné analýzy nákladů a přínosů. 
The Commission implemented EEEA modules without a full cost-benefit analysis.
Moduly účtů EEEA nejsou k monitorování klíčových environmentálních politik využívány naplno. 
The EEEA modules were not used to their full potential for monitoring key environmental policies.
IV Když jsou údaje dány k dispozici rychleji, zvyšuje to jejich užitečnost. 
IV Making data available more quickly improves its usefulness.
Zjistili jsme, že ačkoli Komise zveřejňovala některé údaje dříve, než je požadováno, nevyužila přesto všechny možnosti na včasnější poskytování údajů. 
We found that although the Commission published some data earlier than required, it did not exploit all means of providing data more quickly.
Neexistuje harmonogram zveřejňování údajů, z něhož by bylo možné zjistit, kdy budou údaje k dispozici. 
There is no release calendar to indicate when data becomes available.
V Na základě svých zjištění Komisi doporučujeme, aby: i) zkvalitnila svůj strategický rámec pro údaje z EEEA, ii) zvýšila relevantnost modulů EEEA pro tvorbu environmentálních politik, iii) zvýšila včasnost údajů z EEEA. 4 
V Based on our findings, we recommend that the Commission should improve: (i) the strategic framework for EEEA data; (ii) the relevance of EEEA modules for environmental policy making; (iii) the timeliness of EEEA data. 4
Úvod 01 Pro tvůrce politik je důležité, aby měli k dispozici aktuální a spolehlivé informace, aby tak mohli monitorovat ekonomický, sociální a environmentální pokrok směrem k udržitelnému rozvoji. 
Introduction 01 It is important that policymakers have up-to-date and reliable information in order to monitor economic, social and environmental progress towards sustainable development.
Environmentální hospodářské účty tvoří statistický rámec, který se skládá z komplexní soustavy tabulek a účtů. 
Environmental economic accounts are a statistical framework consisting of a comprehensive set of tables and accounts.
Tyto účty popisují vztah mezi životním prostředím a ekonomikou včetně dopadu ekonomiky na životní prostředí. 
These accounts describe the relationship between the environment and the economy, including the impact of the economy on the environment.
02 Na celosvětové úrovni Statistická komise OSN schválila systém integrovaných environmentálních hospodářských účtů jako mezinárodní statistický standard pro environmentální hospodářské účty. 
02 At global level, the United Nations Statistical Commission has endorsed the System of Environmental Economic Accounting as the international statistical standard for environmental economic accounting.
Tento systém používá pojmy, definice a klasifikace, které jsou v souladu se systémem národních účtů Organizace spojených národů, který vytvořily Organizace spojených národů (OSN), Komise, Mezinárodní měnový fond, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Světová banka. 
The system uses concepts, definitions and classifications consistent with the United Nations System of National Accounts, developed by the United Nations (UN), the Commission, International Monetary Fund, Organization for Economic Cooperation and Development (OECD) and the World Bank.
To usnadňuje přípravu mezinárodně srovnatelných statistických údajů a účtů. 
This facilitates the production of internationally comparable statistics and accounts.
03 V roce 1994 Evropská komise přestavila svou první strategii1 pro „národní environmentální účty“. 
03 In 1994, the European Commission presented a first strategy1 on “green national accounting”.
Od té doby Komise spolupracuje s členskými státy, OSN a OECD na analýze celého spektra statistických údajů, které jsou k dispozici pro „Evropské environmentální hospodářské účty“ (EEEA). 
Since then, the Commission has worked together with Member States, the UN, and the OECD to analyse the range of statistical data available for the “European Environmental Economic Accounts” (EEEA).
Komise a členské státy provádějí EEEA v rámci Evropské strategie pro environmentální účty v souladu se systémem integrovaných environmentálních hospodářských účtů OSN. 
The Commission and Member States implement the EEEA under the European Strategy for Environmental Accounts in line with the UN System of Environmental Economic Accounting.
04 Právní rámec pro účty EEEA2 stanoví společné normy pro shromažďování údajů, sestavování, předávání a vyhodnocování účtů. 
04 The legal framework for the EEEA2 sets out a common standard for the collection, compilation, transmission and evaluation of the accounts.
Tabulka 1 předkládá shrnutí šesti stávajících modulů. 
Table 1 summarises the six current modules.
Komise navíc dobrovolně shromažďuje údaje pro dva další moduly: evropské účty lesů a účty environmentálních dotací a podobných převodů. 
The Commission collects data for two additional modules on a voluntary basis – European forest accounts and environmental subsidies and similar transfer accounts.
V současnosti připravuje ještě další tři moduly – účty přírodního kapitálu/účty ekosystémů, účty odvětví vodního hospodářství a účty týkající se využívání, správy a řízení zdrojů. 
It is developing three additional further modules – natural capital accounts/ecosystem accounts, water accounts and resource management expenditure accounts.
Prostřednictvím účtů EEEA se vykazují údaje za celkem 64 ekonomických činností a za domácnosti. 
The EEEA reports data for 64 economic activities plus households.
Podrobnější informace o EEEA jsou obsaženy v příloze 1. 
Further detailed information on the EEEA is in Annex 1.
1 2 5 Direction for the EU on Environmental Indicators and Green National Accounting (Pokyny pro EU pro oblast environmentálních ukazatelů a národních environmentálních účtů), sdělení, KOM(1994) 670. 
“Directions for the EU on Environmental Indicators and Green National Accounting”, Communication, COM(1994) 670.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
Regulation (EU) No 691/2011 of the European Parliament and of the Council, amended by Regulation (EU) No 538/2014 of the European Parliament and of the Council (OJ L 158, 27.5.2014, p.
Tabulka 1 – Moduly zahrnuté do nařízení o EEEA 6 Č. Moduly První rok shromažďování údajů Popis 1 Účty emisí do ovzduší 2013 Fyzické toky plynných látek nebo prachových částic (šesti skleníkových plynů včetně CO2 a sedmi látek znečišťujících ovzduší) z hospodářství do ovzduší. 
Table 1 – Modules included in the EEEA regulation 6 No Modules First year of data collection Description 1 Air emissions accounts 2013 Physical flows of gaseous and particulate materials (six greenhouse gases including CO2 and seven air pollutants) emitted by the economy into the atmosphere.
2 Daně související s životním prostředím podle ekonomických činností 2013 Údaje o daních v oblasti energetiky, dopravy, znečištění a zdrojů, kde existuje určitý prokázaný negativní vliv na životní prostředí. 
2 Environmentally related taxes by economic activity 2013 Data on taxes in the areas of energy, transport, pollution and resource, with a proven, specific negative impact on the environment.
3 Účty materiálových toků na makroekonomické úrovni 2013 Souhrnný přehled (v tisících tun za rok) materiálních toků do a z ekonomiky. 
3 Economy-wide material flow accounts 2013 Aggregate overview, in thousand tonnes per year, of the material flows into and out of an economy.
Zahrnuje pevné, plynné a kapalné materiály vyjma toků vzduchu a vody. 
It covers solid, gaseous, and liquid materials, except for bulk flows of water and air.
4 Účty výdajů na ochranu životního prostředí 2017 Všechny činnosti, jejichž přímým cílem je prevence, snižování a odstranění znečištění nebo jakéhokoliv jiného zhoršení životního prostředí. 
4 Environmental protection expenditure accounts 2017 All activities directly aimed at the prevention, reduction and elimination of pollution or any other degradation of the environment.
5 Účty sektoru environmentálního zboží a služeb 2017 Údaje o množství environmentálních výrobků a služeb vyrobeném producenty vyjádřené v peněžní hodnotě a o hrubé přidané hodnotě a zaměstnanosti související s touto produkcí. 
5 Environmental goods and services sector accounts 2017 Data on the producers' output of environmental goods and services measured in monetary values, the gross value added and the employment linked with this production.
6 Účty fyzických energetických toků 2017 Energetické toky (v terajoulech) ze životního prostředí do hospodářství (přírodní zdroje), uvnitř hospodářství (produkty) a z hospodářství zpět do životního prostředí (zbytkové látky). 
6 Physical energy flow accounts 2017 The flows of energy (in tera-joules) from the environment to the economy (natural inputs), within the economy (products), and from the economy back to the environment (residuals).
05 Účty EEEA vymezují podíl odvětví environmentálního zboží a služeb na celkové ekonomice a také objem produkce a spotřeby přírodních zdrojů a energie. 
05 The EEEA set out the environmental goods and services sector’s share of the overall economy and the amount of production and consumption of natural resources and energy.
V těchto účtech jsou například identifikovány nejvíc znečišťující činnosti nebo činnosti, které nejvíce škodí životnímu prostředí. 
For example, the accounts identify the most polluting activities or those that most deplete natural resources.
Díky nim je též možno zjistit, kolik činí náklady na ochranu životního prostředí a kdo tyto náklady nese. 
The accounts make it possible to identify how much protecting the environment costs and who pays for it.
Účty EEEA využívají a doplňují stávající statistiky pro oblast životního prostředí (odpadů a lesů) a hospodářské statistiky (položky národních účtů a statistiky o veřejných financích a podnikání). 
The EEEA use and complement existing environmental statistics (waste and forest) and economic statistics (components of national accounts, and public finance and business statistics).
Například modul účtů emisí do ovzduší lze odvodit z inventury skleníkových plynů3 nebo z energetické statistiky. 
7 For example, the air emissions accounts module can be derived from the greenhouse gas inventories3 or from the energy statistics.
06 Účty EEEA mohou poskytnout odpověď na takovéto otázky: o Jaké jsou důsledky pro udržitelnost našich současných struktur produkce a spotřeby? o Jaký dopad by měly nové ekologické daně? 
06 The EEEA can provide answers to questions such as: o What are the implications for the sustainability of our current patterns of production and consumption? o What impact would new green taxes have?