natgillin/translations-raw huggingface dataset:
(2) Evropská komise, „Vyhodnocení účinnosti nových nástrojů 6. rámcového programu“, 21. června 2004, zpráva skupiny odborníků na vysoké úrovni, jejímž předsedou byl profesor Ramon Marimón. 14. 
(2) European Commission, ‘Evaluation of the Effectiveness of the New Instruments of Framework Programme VI’, 21 June 2004, Report of a High-level Expert Panel chaired by Professor Ramon Marimón. 14.
V roce 2000 a 2002 byl přezkoumán rámec pro hodnotící činnosti v Komisi (3). 
The Commission’s framework for evaluation activities was reviewed in 2000 and 2002 (3).
Tato sdělení byla aktualizována v roce 2007 s přihlédnutím k důsledkům správní reformy Komise a nového finančního nařízení (4). 
These communications were updated in 2007 taking account of the consequences of the Commission’s administrative reform and the new Financial Regulation (4).
V těchto dokumentech je úloha a funkce hodnocení popsána v kontextu celkového cyklu plánování, programování a vykazování Komise a je stanoven soubor 21 standardů pro hodnocení a 18 modelů osvědčených postupů. 
In these documents, the role and function of evaluation is described in the context of the Commission’s overall planning, programming and reporting cycle and a set of 21 evaluation standards and 18 models of ‘good practice’ are specified.
Tyto dokumenty se dále zabývají použitím hodnocení při přípravě a zjednodušování právních předpisů EU. 
Furthermore, these documents discuss the use of evaluation in the preparation and simplification of EU legislation.
(3) Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Schreyerovou, „Zaměřeno na výsledky: posílení hodnocení činností Komise“, SEK(2000) 1051 ze dne 26. července 2000; Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené předsedou a paní Schreyerovou, „Standardy pro hodnocení a osvědčené postupy“, K(2002) 5267 ze dne 23. prosince 2002. 
To date, three 5YAs have been carried out (1), leading to (3) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Mrs Schreyer, ‘Focus on Results: Strengthening Evaluation of Commission Activities’, July 2000, SEC(2000) 1051; European Commission, DG Budget, Communication for the Commission from the President and Mrs Schreyer, ‘Evaluation Standards and Good Practice’, C(2002) 5267 23.12.2002.
(4) Evropská komise, GŘ pro rozpočet, Sdělení Komisi předložené paní Grybauskaitė po dohodě s předsedou Komise, „Zesílené využívání hodnocení jako strategická nutnost“, SEK(2007) 213 ze dne 21. února 2007. 
(4) European Commission, DG Budget, Communication to the Commission from Ms. Grybauskaitė in agreement with the President, ‘Responding to strategic needs: reinforcing the use of evaluation’, SEC(2007) 213, 21 February 2007.
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 26/7 ROZSAH A KONCEPCE AUDITU — průzkumů u institucionálních zúčastněných stran ve výboru ITRE Evropského parlamentu (2) a ve výboru CREST Rady (3), — konzultací s více než 65 odborníky v oblasti hodnocení výzkumu v USA a Kanadě jako mezinárodní srovnávací skupinou, — přezkumu odborné literatury o současných trendech v hodnocení výzkumu a — projednání zjištění auditu, závěrů a doporučení s evropskými a severoamerickými odborníky na hodnocení výzkumu v průběhu řady schůzek účelové pracovní skupiny v únoru 2007. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/7 AUDIT SCOPE AND APPROACH — surveys with institutional stakeholders at the European Parliament’s ITRE (2) and the Council’s CREST (3) committees, — a consultation with more than 65 experts in the field of research evaluation in the USA and Canada as an international comparison group, — a review of academic literature on current trends in research evaluation, and — the discussion of the audit findings, conclusions and recommendations with research evaluation experts from Europe and North America during a series of facilitated focus group meetings in February 2007.
AUDITNÍ PŘIPOMÍNKY Logika intervence, stanovení cílů a ukazatele výkonnosti 19. 
AUDIT OBSERVATIONS Intervention logic, objective setting and performance indicators 19.
Účelné hodnocení a monitorování vyžaduje jasné cíle a příslušné ukazatele výkonnosti na úrovni politiky, programu a projektu, pomocí nichž lze posoudit výsledky veřejné intervence. 
Effective evaluation and monitoring requires clear objectives and relevant performance indicators at policy, programme and project level against which the results of a public intervention can be assessed.
Z osvědčených postupů v jiných rozpočtových oblastech EU a dalších oblastech vyplývá, že by tyto cíle a ukazatele měly být vymezeny v rámci logiky intervence. 
Good practice in other EU budgetary areas and further afield suggests that these should be defined within the framework of an intervention logic.
Logiku intervence lze definovat jako soubor hypotetických souvislostí mezi příčinou a následkem, které popisují, jak intervence podle očekávání dosáhne celkových cílů (4). 
Intervention logic can be defined as a set of hypothetical cause and effect linkages that describe how an intervention is expected to attain its global objectives (4).
Pokyny Komise k hodnocení uvádějí, že logika intervence stanoví „konceptuální souvislost od vstupu intervence k jejím výstupům a následně dopadům na společnost v podobě výsledků a důsledků“ (5). 
The Commission’s guidelines for evaluation state that intervention logic provides ‘the conceptual link from an intervention’s inputs to the production of its outputs and, subsequently, to its impacts on society in terms of results and outcomes’ (5).
V celé této zprávě se používá tato definice. 
This report uses this definition throughout.
(2) Výbor Evropského parlamentu pro průmysl, výzkum a energetiku (ITRE) odpovídá (zejména) za průmyslovou politiku, výzkumnou politiku (včetně šíření a využití zjištění výzkumu), vesmírnou politiku, činnosti Společného výzkumného střediska, Smlouvu o Euratomu a informační společnost a informační technologie. 
(2) The European Parliament’s ‘Industry, Research and Energy’ (ITRE) Committee is (in particular) responsible for industrial policy, research policy (including the dissemination and exploitation of research findings), space policy, the activities of the Joint Research Centre, the Euratom Treaty, and the information society and information technology.
(3) Výbor CREST (Comité de la Recherche Scientifique et Technique – Výbor pro vědecký a technický výzkum) byl zřízen usnesením Rady ze dne 14. ledna 1974 a je složen ze zástupců vnitrostátních orgánů odpovědných za vědecké a technické politiky členských států. 
(3) The CREST (‘Comité de la Recherche Scientifique et Technique’ — Committee for Scientific and Technical Research) was set up by a Council Resolution dated 14 January 1974 and is made of representatives from national authorities who are responsible for the scientific and technological policies of Member States.
Výbor CREST má poradní roli, informuje Komisi a Radu zejména o tématech týkajících se koordinace vnitrostátních politik v oblasti výzkumu a vývoje a sledování a hodnocení rámcových programů. 
CREST has an advisory role, informing the Commission and the Council, in particular on subjects relating to the coordination of national R&D policies and the monitoring and evaluation of the FPs.
(4) Pro znázornění logiky intervence jsou nejvhodnější logické modely ukazující, jak vstupy vložené do různých činností vedou k očekávaným výsledkům. Tyto modely jsou s to jasně vysvětlit základní předpoklady způsobu, jakým je program navržen a jak jsou celkové cíle rozčleněny do operačních cílů. 
(4) Logic models showing how inputs in the different activities lead to expected results are the most appropriate way of illustrating intervention logic. These models are capable of explaining in a clear manner the assumptions underlying the way in which a programme is designed and how overall objectives are broken down into operational objectives.
(5) Evropská komise, GŘ pro rozpočet, „Hodnocení činností EU: praktická příručka pro útvary Komise“, červenec 2004, s. 87 a 106. 
(5) European Commission, DG Budget, ‘Evaluating EU activities: a practical guide for the Commission services’, July 2004, pp. 87 and 106.
Hlavním cílem auditu bylo zjistit, zda má Komise přiměřený přístup při posuzování výsledků rámcových programů v oblasti VTR. 
The main objective of the audit was to determine whether the Commission had an adequate approach to assessing the results of the RTD framework programmes.
16. — — — — — Za tímto účelem Účetní dvůr posuzoval, nakolik: byla stanovena explicitní logika intervence, která podporuje rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, a nakolik lze podle ní měřit a hodnotit výstupy, důsledky a dopady, a tak poskytnout řádný základ pro hodnocení a monitorování, byla stanovena strategie hodnocení rámcových programů podporující účelné a konzistentní hodnocení, organizační struktura systému hodnocení zajišťuje, aby hodnocení bylo patřičně koordinováno napříč jednotlivými rámcovými programy, aby na ně byly vyčleněny přiměřené prostředky a aby bylo zúčastněnými stranami vnímáno jako dostatečně nezávislé, metodiky použité k hodnocení zajišťují, aby byly příslušné záležitosti řešeny odpovídajícím způsobem, a hodnocení tudíž bylo vnímáno jako věrohodné, a činnosti v oblasti hodnocení a monitorování poskytují informace a analýzu, které lze použít ke zlepšení probíhajících programů (programy, které se „poučí“ z předchozích chyb, tzv. learning programmes) a k přípravě budoucích rámcových programů. 
16. — — — — — To this end, the Court assessed the extent to which: an explicit intervention logic underlies the FPs and their constituent programmes around which outputs, outcomes and impacts can be measured and assessed, thereby providing a sound basis for evaluation and monitoring, an evaluation strategy has been defined for the FPs promoting effective and consistent evaluation, the organisational structure of the evaluation system ensures that it is appropriately coordinated across the FP, adequately resourced and also perceived by stakeholders as being sufficiently independent, the methodologies used for evaluation ensure that relevant issues are addressed in an appropriate way, so that evaluation is perceived as credible, and evaluations and monitoring activities provide information and analysis which can be used to improve ongoing programmes (learning programmes) and prepare future FPs.
(1995–1998), 5. RP (1999–2002) a 6. 
FP4 (1995-1998), FP5 (1999-2002) and FP6 (2003-2006).
RP (2003–2006). Zabývá se rovněž právními požadavky, které v současnosti platí v rámci 7. RP (2007–2013), ale nijak neposuzuje dokument Komise týkající se 7. 
It also discusses the legal requirements currently in force under FP7 (2007-2013), but does not provide an assessment of the Commission’s FP7 ‘Impact assessment and ex-ante evaluation’ (1).
Zaměřuje se na monitorování a hodnocení programů ex post, nikoliv na hodnocení návrhů projektů ex ante nebo hodnocení samotných projektů ex post. 
Its focus is on the monitoring and ex-post evaluation of programmes, and not the ex-ante evaluation of project proposals or ex-post evaluation of the projects themselves.
Audit se uskutečnil za účasti Rady auditorů ESVO a s pomocí externích odborníků. 
The audit was carried out with the participation of the EFTA Board of Auditors and with the assistance of external experts.
Důkazní informace byly shromážděny prostřednictvím: — auditní činnosti u Komise (dokumentární přezkum a pohovory se zaměstnanci), která zahrnovala určení právních a zákonných požadavků, přezkum cílů a kritérií výkonnosti, analýzu více než 80 monitorovacích a hodnotících zpráv a analýzu organizace hodnotících činností v rámci Komise, — pohovorů s více než 90 odborníky, kteří byli určeni jako účastníci v členských státech a přidružených zemích (Česká republika, Německo, Estonsko, Španělsko, Francie, Itálie, Lucembursko, Nizozemsko, Rakousko, Finsko, Švédsko, Spojené království a Norsko), (1) Evropská komise, pracovní dokument útvarů Komise, „Posouzení dopadů a hodnocení ex ante“, SEK(2005) 430. 
Audit evidence was collected through: — audit work at the Commission (documentation review and staff interviews), involving the identification of legal and statutory requirements, a review of objectives and performance criteria, the analysis of more than 80 monitoring and evaluation reports and an analysis of the organisation of evaluation activities within the Commission, — interviews with more than 90 experts identified as stakeholders in Member States and associated countries (Czech Republic, Germany, Estonia, Spain, France, Italy, Luxembourg, Netherlands, Austria, Finland, Sweden, United Kingdom and Norway), (1) European Commission, Staff Working Paper, ‘Impact assessment and ex-ante evaluation’, SEC(2005) 430.
Tato zpráva zahrnuje příslušná opatření pro 4. RP 
This report covers the relevant arrangements for
C 26/8 CS Úřední věstník Evropské unie 30.1.2008 21. 
C 26/8 EN Official Journal of the European Union 30.1.2008 21.
Účetní dvůr posoudil, nakolik byla pro rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, zavedena logika intervence, která poskytla řádný základ pro hodnocení a monitorování. 
The Court assessed the extent to which intervention logic was established for the FPs and its constituent programmes, thereby providing a sound basis for evaluation and monitoring.
Logika intervence pro rámcové programy není explicitně stanovena 22. 
Intervention logic for the FPs has not been explicit 22.
Definování logiky intervence by mělo být od samého počátku hlavním prvkem návrhu programu. 
Defining intervention logic should be a key element of programme design from the outset.
Výchozím bodem pro takovouto logiku intervence pro rámcové programy by měl být článek 163 Smlouvy, v němž se uvádí, že je nutné posilovat vědecké a technologické základy a zajistit větší konkurenceschopnost (viz bod 2). 
Article 163 of the Treaty, stating the need to strengthen the scientific and technological base and become more competitive, should provide the starting point for such an intervention logic for the FPs (see paragraph 2).
Toto by bylo potřeba více konkretizovat z hlediska různých vědeckých oblastí zahrnutých do rámcových programů a různých používaných nástrojů. 
This would need to be made more specific with regard to the different scientific areas covered by the FPs and the different instruments used.
Na všech úrovních však chybí explicitně stanovený logický model, který by vysvětloval, jak rámcové programy a programy, které jsou jejich součástí, přispívají k vědeckému a technologickému pokroku a inovacím. 24. 
However, an explicit logic model explaining how the FPs and their constituent programmes contribute towards scientific and technological progress and innovation is lacking at all levels. 24.
Neexistenci logiky intervence pro rámcové programy zdůraznila rovněž skupina pro pětileté hodnocení v roce 2004, která uvedla, že „... skupiny jako naše mají vyplnit mezeru mezi důkazy shromážděnými převážně na úrovni projektu na straně jedné a vyššími sociálně-ekonomickými cíli výzkumné politiky na straně druhé. 
The absence of intervention logic for the FPs was also highlighted by the 2004 5YA panel, which stated that ‘... panels like ours are asked to fill a gap between, on the one side, evidence mainly collected at project level and, on the other side, the higher level socio-economic goals of research policy.
Momentálně je však vztah obtížné stanovit kvůli způsobu, jakým se rámcový program plánuje. 
However, at the moment the link is difficult to make due to the way the FP is planned.
Ten postrádá jednoznačné logické spojení mezi nejvyššími cíli a konkrétními cíli v oblasti výzkumu a poznatků“ (1). 
It lacks an explicit logic connecting the highest objectives to the specific research and knowledge goals’ (1).
Jiný přístup se používá v některých členských státech (např. Nizozemsku, Finsku) a v USA (viz obr. 3), kde je stanovení logiky intervence mnohem samozřejmější, a v Kanadě, kde je povinné pro všechny programy (viz příloha III). 
A different approach is taken in some Member States (e.g. The Netherlands, Finland) and the USA (see Figure 3), where defining intervention logic is much more commonplace and in Canada where it is mandatory for all programmes (see Annex III).
Očekávaný výsledek: větší používání lepších zemědělských technologií ze strany cílových zemědělců. 
Indeed the use of intervention logic in programme design there results in more focused and better structured programmes.
Účel: širší používání lepších zemědělských technologií ze strany zemědělců (např. rýže). 
It is also being introduced by the Commission in other Community policy areas (e.g. external aid) (2).
(1) „PětiletéhodnocenírámcovýchvýzkumnýchprogramůEvropskéunie, 1999–2003“, zpráva skupiny nezávislých odborníků, jejímž předsedou byl p. Erkki Ormala (15. prosince 2004): oddíl 6 „Hodnocení rámcového programu“, s. 19. 
(1) ‘Five-year Assessment of the European Union Research Framework Programmes, 1999-2003’, Report of the Independent Expert Panel chaired by Erkki Ormala (15 December 2004): Section 6 ‘Evaluating the Framework Programme’, p. 19.
(2) Od zemí, které jsou příjemci vnější pomoci, se požaduje, aby předložily logické modely pro financování Společenství (Evropská komise, Metody poskytování pomoci, svazek 1, Pokyny k řízení projektového cyklu, březen 2004, oddíl 5: Metoda logického rámce). 
(2) Recipient countries of external aid are required to present logic models for their Community funding (European Commission, Aid delivery methods, Volume 1, Project cycle management guidelines, March 2004, Section 5: The logical framework approach).
30.1.2008 CS Úřední věstník Evropské unie C 26/9 26. 
30.1.2008 EN Official Journal of the European Union C 26/9 26.
Základní odůvodnění veřejné intervence a předpokládané příčinné souvislosti (podle nichž je program poté podrobně naplánován, prováděn a posouzen) nejsou nijak kodifikovány, což narušuje účelné hodnocení a monitorování rámcových programů. 
Not codifying the underlying rationale for public intervention and the assumed causality links (according to which the programme is then planned in detail, executed and assessed) undermines the effective evaluation and monitoring of the FPs.
Tak tomu je zejména v důsledku toho, jak jsou stanoveny cíle programu a ukazatele výkonnosti. 
This is particularly due to how programme objectives and performance indicators are defined.
Bez explicitně stanoveného logického modelu je obtížnější stanovit koherentní cíle programu 27. 
Without an explicit logic model it is more difficult to set coherent programme objectives 27.
Skutečnost, že není explicitně stanoveno základní odůvodnění veřejné intervence, ztěžuje koherentní nastavení a strukturování cílů programu. 
Not making the underlying rationale of the public intervention explicit makes it more difficult to set and structure programme objectives coherently.
To je zřejmé z toho, že: 31. 
This is demonstrated by the fact that: 31.
V této situaci je rovněž obtížnější provádět přezkum probíhajících projektů financovaných těmito programy a následné hodnocení dokončených projektů, což přispívá k potížím při agregaci hodnocení projektů na úroveň programu (viz příloha I a bod 84). 
In this situation, the review of ongoing projects funded by these programmes and the ex-post evaluation of completed ones is also rendered more difficult and contributes to the difficulties in aggregating evaluations from the project to the programme level (see Annex I and paragraph 84).
Systém ABB/ABM není ve stávající zavedené podobě vhodným nástrojem pro měření výkonnosti rámcových programů 32. 
ABB/ABM as currently implemented is an unsuitable tool for performance measurement of the FPs 32.
Některé ukazatele, které sledují efektivnost provádění programů (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), lze nalézt ve výročních monitorovacích zprávách Komise a rovněž v rámci systému Komise pro řízení podle jednotlivých činností (ABM). 
Some indicators that track the efficiency of programme implementation (e.g. time-to-contract, time-to-payment) are found in the Commission’s annual monitoring reports and also in the context of the Commission’s Activity-Based Management (ABM) system.
Dosud však generální ředitelství zabývající se výzkumem dokonce i při provádění téhož zvláštního programu (nebo pod-programu) nepoužívala standardizovanou nebo srovnatelnou nomenklaturu pro sestavení rozpočtu podle jednotlivých činností (Activity-Based Budgeting (ABB)) a související ukazatele. 
However, up to now, the ‘research DGs’, even when implementing the same specific programme (or sub-programme), have not applied a standardised or comparable Activity-Based Budgeting (ABB) nomenclature and related indicators.
Tyto ukazatele proto nelze použít ke srovnání výkonnosti mezi jednotlivými programy, ani v jejich rámci. — — není jasné, jak programové cíle rámcových programů souvisejí s cíli politiky, např. celkovým cílem podle článku 163 Smlouvy, cíli uvedenými v lisabonské strategii a barcelonském prohlášení (viz body 2 a 7), vztah mezi jednotlivými cíli programu, a to jak na různých úrovních právních předpisů (např. rozhodnutí o rámcovém programu, rozhodnutí o zvláštním programu a pravidla účasti a šíření výsledků), tak mezi základními akty a pracovními programy Komise, není vždy zřejmý. 
Therefore, these indicators cannot be used to compare performance between and within programmes. — — it is not clear how the FPs’ programme objectives relate to policy objectives, such as the overall objective in Article 163 of the Treaty, those stated in the Lisbon strategy and the Barcelona declaration (see paragraph 2 and 7), the relationship between individual programme objectives, both at the different layers of the legislation (such as FP decision, specific programme decision and rules of participation and dissemination) and between the basic acts and the Commission’s work programmes, is not always apparent.
Rámeček 2 ABB/ABM, jak je v současnosti zaveden v generálních ředitelstvích zabývajících se výzkumem V systému ABB/ABM se na rámcové programy vztahují dvě různé oblasti politiky, v jejichž rámci jsou činnosti těchto programů prezentovány podle různé nomenklatury specifické pro jednotlivá generální ředitelství (2). 
Box 2 ABB/ABM as currently implemented by the ‘research DGs’ in the ABB/ABM system, the FPs are covered by two different policy areas within which the FP activities are presented according to a different DG-specific nomenclature (2).
To platí dokonce pro zvláštní programy a podprogramy prováděné více generálními ředitelstvími. 
This even applies to those specific programmes and sub-programmes implemented by more than one DG.
Cíle ABM byly stanoveny podle odlišných základních zásad (3) a – jak uvádí útvar interního auditu Komise (4) – většinou byly formulovány obecně a popisují snahy nebo činnosti. 
ABM objectives were defined according to different underlying principles (3) and, as indicated by the Commission’s Internal audit service (4), were mostly formulated in general terms, describing aspirations or activities.
Ukazatele byly zpravidla orientovány na vstupy (např. počet schůzek atd.). 
Indicators were generally input-oriented (e.g. number of meetings, etc.).
Některé zohledňovaly efektivnost procesu (např. doba, která předchází uzavření smluv, doba do platby), avšak mezi programy a generálními ředitelstvími nebyly srovnatelné kvůli rozdílům v nomenklatuře ABB, ve specifických předpokladech jednotlivých generálních ředitelství (např. zahájení a ukončení zvláštních správních procesů) a základním souboru (např. druh grantové dohody, druh platby), který se vzal v úvahu při jejich výpočtu. 
Some regarded process efficiency (e.g. time-to contract, time-to-payment), but were not comparable between programmes and from one DG to the other due to the differences in the ABB nomenclature, in DG-specific assumptions (such as the beginning and end of specific administrative processes) and in the underlying population (e.g. type of grant agreement, type of payment) that was taken into consideration for their computation.
Komise se v pracovních programech pokusila stanovit 28. operační cíle na základě cílů programu definovaných v právních předpisech týkajících se rámcových programů. 
28. objectives in the work programmes based on the programme objectives defined in the FP legislation.