natgillin/translations-raw huggingface dataset:
7/2012 – Reforma společné organizace trhu s vínem: dosavadní pokrok 6 ZKRATKY ha: hektar hl: hektolitr EU-27: Evropská unie, 27 členských států EZFRV: Evropský zemědělský fond pro rozvoj venkova EZZF: Evropský zemědělský záruční fond SPS: režim jednotné platby SZP: Společná zemědělská politika Zvláštní zpráva č. 
6 ABBREVIATIONS CAP: Common agricultural policy COM: Common organisation of the market EAFRD: European Agricultural Fund for Rural Development EAGF: European Agricultural Guarantee Fund EU‐27: European Union of 27 Member States ha: Hectare hl: Hectolitre SPS: Single payment scheme Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date
7 I. Evropská unie (EU) je největším producentem vína na světě. 
7 I. The European Union (EU) is the world’s biggest wine producer.
Se třemi a půl miliony hektarů vinic vyprodukovala EU v hospodářském roce 2007/08 přibližně 160 milionů hl vína. 
With 3,5 million ha of vines, the EU produced during wine year 2007/08 approximately 160 million hl of wine.
To představuje asi 60 % celosvětové produkce vína. 
This accounts for around 60 % of the world’s wine production.
Odhaduje se, že produkce vína představuje zhruba 5 % zemědělské výroby EU. 
Wine production is estimated to represent approximately 5 % of the EU agricultural output.
Největšími producenty vína mezi členskými státy jsou Francie, Španělsko a Itálie. 
France, Spain and Italy are the largest wine producing Member States.
V roce 2008 zavedla Rada reformu společné organizace trhu s vínem, jejímž cílem bylo v zásadě zlepšit konkurenceschopnost producentů vína v EU a vyvážit nabídku a poptávku v odvětví vína, a to v kontextu dlouhodobého strukturálního přebytku nabídky a zároveň klesající poptávky. 
In 2008, the Council introduced a reform of the common organisation of the market in wine aimed essentially at improving the competitiveness of EU wine producers and balancing supply and demand in the wine sector, this in a context of a long persisting structural surplus of supply and falling demand.
Hlavními finančními nástroji této reformy byl jednak dočasný režim klučení a jednak zřízení vnitrostátních programů podpory – specifických rozpočtů, které jsou dány k dispozici každému členskému státu, jenž si může zvolit taková opatření (z 11 možných), která nejlépe odpovídají jeho konkrétní situaci. 
The main financial instruments of this reform included a temporary grubbing-up scheme and the setting up of national support programmes: a specific budget made available for each Member State, which can choose the measures (among 11 available) best adapted to its particular situation.
Hlavním cílem auditu bylo posoudit dosavadní pokrok, co se týče jednoho z hlavních cílů reformy: zlepšení rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou. 
The main objective of the audit was to assess the progress achieved to date as regards one of the main objectives of the reform: improving the balance between supply and demand.
Audit se zaměřil na opatření „klučení“ a opatření „restrukturalizace a přeměna vinic“, která představují dvě největší oblasti výdajů. 
The audit focussed on the ‘grubbing-up’ and ‘restructuring and conversion of vineyards’ measures, the two largest areas of spending.
SHRNUTÍ IV. 
SUMMARY IV.
Za situace celkového (v celé EU-27) dlouhodobého strukturálního přebytku a ztráty mezinárodní konkurenceschopnosti reforma vytvořila či nově koncipovala nástroje, které mají řešit hlavní problémy trhu s vínem. 
Faced with an overall (EU-27) long standing situation of structural surplus and loss of international competitiveness, the reform created or redesigned tools to tackle the main problems in the wine market.
Na posouzení účelnosti těchto nových opatření (kromě klučení a restrukturalizace), zavedených spolu se zřízením vnitrostátních finančních rámců, které zohledňují diverzitu tržních podmínek na úrovni každého členského státu, je ještě příliš brzy. 
It is too early to assess the effectiveness of the measures, other than grubbing-up and restructuring, introduced with the setting-up of national envelopes which take into account the diversity of market circumstances at the level of each Member State.
V. U opatření klučení, které bylo důležitým nástrojem k vyvážení nabídky a poptávky a které mělo odstranit nebo přinejmenším výrazně snížit nerovnováhu na trhu, se při auditu zjistilo, že sazby podpory byly v prvních dvou letech režimu stanoveny příliš vysoko. 
V. For the grubbing-up measure, which was an important tool to balance supply and demand, ostensibly by eliminating or at least significantly reducing the market imbalance, the audit found that, the aid rates were set at too high levels in the first two years of the scheme.
Zájem o toto opatření přesahoval ve všech letech cílové hodnoty, a to i v roce třetím, kdy byly sazby podpory opět na své původní úrovni. 
Each year, the demand for the measure exceeded the target even when the rates were maintained at their previous levels in the third year.
Účetní dvůr se domnívá, že za těchto okolností mohl být režim klučení efektivnější – neboť je pravděpodobné, že menší zvyšování sazeb podpory nebo dokonce jejich zachování na původní úrovni by bývalo umožnilo dosáhnout se zdroji, které byly k dispozici, výraznějších výsledků, nebo dosáhnout stejných výsledků s menšími zdroji. 
The Court considers that, in these circumstances, the scheme could have been more efficient — since it is likely that smaller increases or even keeping the aid rates at their previous levels would have made it possible to achieve more significant results with the resources made available or the same results with less resources.
K očekávanému snížení objemu však nedošlo, protože ostatní opatření neměla předpokládaný dopad. 
However the expected volume reduction did not materialise, because other measures did not have the impact foreseen.
Cílová hodnota vyklučených 175 000 ha nebyla pro nápravu stávající nerovnováhy na trhu dostatečná. 
The target of 175 000 ha grubbing-up was not sufficient to correct the existing market imbalance.
Vycházela z kritérií, která se v praxi nepotvrdila. Sem patří např. ukončení obohacování sacharózou nebo očekávaný účinek doplňkových opatření jako zelená sklizeň či propagace na trhu. 
It was based on criteria which did not materialise as, for example, the discontinuation of enrichment with sucrose, as well as the impact of other measures such as green harvesting and promotion.
Co se týče opatření na restrukturalizaci a přeměnu vinic, které je členským státům nyní k dispozici jako součást národních finančních rámců, podařilo se dosáhnout výrazného dopadu na velké plochy vinic v celé Evropě. 
As regards the restructuring and conversion measure, which is now made available to Member States as part of the national envelopes, a significant impact has been achieved for large areas of vineyards across Europe.
Toto opatření usnadňuje, a tedy i zrychluje proces kvalitativního přizpůsobování nabídky poptávce a zároveň modernizaci a racionalizaci vinic. 
The measure facilitates and therefore accelerates the process of qualitative adaptation of supply to demand and the modernisation and rationalisation of vineyards.
Členské státy však využily flexibilitu, která jim byla při provádění tohoto opatření umožněna, na zvolení široké škály operací k financování a stanovení velmi rozdílných sazeb podpory. 
However, the Member States have used the flexibility accorded to them in implementing the measure to select a wide range of operations to be covered as well as very different aid rates.
Navíc nárůst výnosů v důsledku restrukturalizace, který nemá žádný zřetelný dopad na celkovou spotřebu, částečně neutralizuje účinky klučení ve Španělsku a v Itálii. 
In addition, increases in yields which result from restructuring without any discernible impact on overall consumption partially offset the effects of grubbing-up in Spain and Italy.
Ačkoli byla přípravná práce Komise z větší části důkladná jak rozsahem, tak hloubkou, některé její původní návrhy se v praxi nenaplnily. Plánovaná liberalizace práv na výsadbu nebyla podložena dostatečným výzkumem. IX. 
Despite the Commission’s preparatory work being, for the most part, extensive in scope and depth, some of its initial proposals failed to materialise, whilst the planned liberalisation of planting rights lacked sufficient research. IX.
Na základě těchto připomínek doporučuje Účetní dvůr následující: — Komise by měla provést odhad stavu rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou v odvětví vína vycházející z aktualizovaných údajů včetně plánované liberalizace práv na výsadbu. 
On the basis of these observations, the Court recommends: — The Commission should establish an estimate of the balance between supply and demand in the wine sector based on updated data, including the planned liberalisation of planting rights.
Na základě tohoto odhadu by pak měla určit, zda jsou na řešení případné nerovnováhy nutná nějaká opatření. 
On the basis of that estimate it should determine whether any measures are necessary to address possible imbalances.
9 ÚVOD POPIS OBLASTI AUDITU 1. 
9 INTRODUCTION DESCRIPTION OF THE AUDIT AREA 1.
Evropská unie je největším producentem vína na světě. 
The European Union is the world’s biggest wine producer.
Se třemi a půl miliony hektarů vinic vyprodukovala EU v hospodářském roce 2007/08 přibližně 160 milionů hl vína1. 
With 3,5 million ha of vines, the EU produced during wine year 2007/08 approximately 160 million hl of wine1.
To představuje asi 60 % celosvětové produkce vína a 5 % zemědělské výroby EU. 
This accounts for around 60 % of the world’s wine production and represents about 5 % of the EU agricultural output.
Mezi členskými státy EU jsou největšími producenty vína Francie, Španělsko a Itálie. 
France, Spain and Italy are the largest wine producing Member States.
1 Evropská komise, GŘ pro zemědělství a rozvoj venkova, registr vinic, Eurostat, bilance dodávek vína. 
1 European Commission/ Agriculture and Rural Development DG, vineyard inventory and Eurostat — supply balance sheet, respectively.
GRAF 1 SKLÍZENÁ PLOCHA VINIC A POUŽITELNÁ PRODUKCE VÍNA (PRŮMĚR Z OBDOBÍ OD 2003/04 DO 2007/08)1 1 200 1 000 800 600 400 200 60 000 50 000 40 000 30 000 20 000 10 000 00 Bulharsko Německo Řecko Španělsko Francie Itálie Maďarsko Rakousko Portugalsko Rumunsko Sklizená plocha Použitelná produkce 1 V tomto grafu jsou uvedeny pouze členské státy s průměrnou produkcí přesahující 1 milion hl. Hodnoty uváděné u produkce představují upravený průměr, který nezahrnuje nejvyšší a nejnižší hodnoty u každé země za příslušné období. 
GRAPH 1 VINEYARD HARVESTED AREA AND USABLE WINE PRODUCTION (AVERAGE FROM 2003/04 UNTIL 2007/08)1 1 200 1 000 800 600 400 200 60 000 50 000 40 000 30 000 20 000 10 000 00 Bulgaria Germany Greece Spain France Italy Hungary Austria Portugal Romania Harvested Area Usable Production 1 Only Member States with an average production over 1 million hl are shown in this graph.
Zdroj: Eurostat, bilance dodávek vína a roční statistika zemědělských produktů. 
Source: Eurostat, supply balance sheet and crops products annual statistics.
7/2012 – Reforma společné organizace trhu s vínem: dosavadní pokrok Sklizená plocha (1 000 ha) Použitelná produkce (1 000 hl) 
Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date Harvested area (1 000 ha) Usable production (1 000 hl)
K vytvoření společné organizace trhu s vínem došlo v roce 1962. 
The Common Organisation of the Market (COM) in wine was created in 1962.
V té době existovalo jen velmi málo legislativních nástrojů pro regulaci trhu s vínem. 
At that time, there were only a few legislative instruments regulating the wine market.
Společná organizace trhu tehdy podporovala produkci s prakticky zaručeným odbytem prostřednictvím intervenčních opatření jako např. destilačních opatření či vývozních náhrad, která vedla k vytvoření strukturálního přebytku. 
The COM then supported production with virtually guaranteed sales through intervention measures such as distillation and export refunds, which resulted in a structural surplus.
Od roku 1976 byl zaveden zákaz nové výsadby a také povinnost destilace nadbytečné produkce. Ke konci 80. let pak byly zvýšeny finanční pobídky za klučení vinic. 
From 1976 a ban on new planting and the obligation to distil the surplus production were introduced and towards the end of the 1980s financial incentives for grubbing-up vineyards were increased.
Reforma společné organizace trhu s vínem v roce 1999 měla za cíl dosáhnout větší rovnováhy mezi poptávkou a nabídkou na trhu prostřednictvím financování restrukturalizace velké části celkové plochy vinic EU a prostřednictvím posílení intervenčních opatření jako např. vývozních náhrad nebo podpory na destilaci a uskladnění. 
The 1999 reform of the COM for wine aimed at achieving a better balance between supply and demand in the market by financing the restructuring of a large part of the total vineyard area of the EU and reinforcing intervention measures such as export refunds and support for distillation and storage.
Navzdory posílení intervenčních opatření se rovnováhy mezi nabídkou a poptávkou dosáhnout nepodařilo, neboť tato opatření ve skutečnosti udržovala dotované odbytiště pro přebytky vína. 
Nothwithstanding the reinforced intervention measures, a balance between supply and demand was not achieved, as those measures effectively maintained a subsidised outlet for the wine surplus.
PŘEHLED ODVĚTVÍ VÍNA V EU V DOBĚ REFORMY 3. 
OVERVIEW OF EU WINE SECTOR AT THE TIME OF THE REFORM 3.
Strukturální přebytek produkce byl v minulých desetiletích trvalým rysem evropského trhu s vínem a byl opakovaně zmiňován jako zásadní téma v různých reformách společné organizace trhu. 
This structural surplus of production has been a constant feature of the European wine market over the last decades and has been repeatedly mentioned as a key concern in the various reforms of the COM.
V roce 2005, kdy Komise zahájila přípravnou práci na poslední reformě společné organizace trhu, odpovídaly akumulované zásoby vína ekvivalentu jednoho roku produkce a strukturální přebytek byl odhadován na přibližně 14,5 milionu hl2, což odpovídá 8,5 % celkové produkce. 
In 2005, when the Commission initiated its preparatory work for the latest reform of the COM, accumulated wine stocks represented the equivalent of one year of production and the structural surplus was estimated at approximately 14,5 million hl2, equivalent to 8,5 % of the total production.
Dle odhadů Komise program na dotovanou destilaci konzumního alkoholu zvýšil tento přebytek o další 4 miliony na celkových 18,5 milionu hl. Účinkem této převahy nabídky nad poptávkou byl tlak na snížení cen vína směrem k producentům. 4. 
The Commission estimated that the subsidised potable alcohol distillation scheme increased this surplus by a further 4 million hl to 18,5 million hl. The effect of this excess of supply over demand was to put a downward pressure on wine prices at producer level. 4.
Na straně poptávky během dvaceti let do roku 2009 celková spotřeba vína v EU klesala. 
On the demand side, overall wine consumption in the EU decreased in the 20 years to 2009.
Do velké míry to bylo zapříčiněno výrazným poklesem spotřeby v členských státech, které jsou hlavními producenty (graf 2). 
This is largely due to a significant fall in consumption in the main producing Member States (Graph 2).
Ačkoli v některých členských státech naopak došlo k nárůstu spotřeby vína, tato zvýšená poptávka byla z velké části uspokojena dovozem, jehož objem do roku 2007 nepřetržitě rostl a od té doby je stabilní (graf 3), což ukazuje na celkovou ztrátu konkurenceschopnosti evropských producentů vína. 
While some Member States have increased their consumption of wine, this increased demand has largely been met by imports, the levels of which have grown until 2007 and are stable since then (Graph 3), denoting an overall loss of competitiveness of the European wine production.
Jak Komise konstatovala v roce 2006, pozitivní vývoj v oblasti spotřeby vína v členských státech, které nejsou jeho producenty, nezvýšil prodej vín z EU, neboť nárůst spotřebovaného množství téměř úplně odpovídal nárůstu spotřeby vín dovážených z třetích zemí. 
As the Commission noted in 2006, ‘the positive evolution of wine consumption in non-wine-producing Member States has not led to a benefit for the sales of EU wines, since the additional volumes consumed almost entirely corresponded to an increase in the consumption of wines imported from third countries’.
V době reformy sice také došlo k nárůstu vývozu, ale ten rostl nižším tempem než dovoz. 
At the time of the reform, exports had risen, but at a lower rate than that of imports.
2 Vzhledem k tomu, že celková produkce se může rok od roku v důsledku klimatických podmínek výrazně lišit, se strukturální přebytek nejlépe měří s použitím víceletých průměrů. 
2 Because total production may vary significantly from one year to the other as a result of climatic conditions, structural surplus is best measured using averages of more than one single year.
Odhad 14,5 milionu hl se zakládá na analýze Komise pro období 1999–2003, přičemž vlastní analýza Účetního dvora se od tohoto odhadu nijak výrazně neliší. 10 Zvláštní zpráva č. 7/2012 – Reforma společné organizace trhu s vínem: dosavadní pokrok 
The estimate of 14,5 million hl is based on the Commission’s analysis for the period 1999–03 and the Court’s own analysis does not show material differences. 10 Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date
70 60 50 40 30 20 10 0 11 GRAF 2 SPOTŘEBA VÍNA NA OSOBU VE VYBRANÝCH ČLENSKÝCH STÁTECH Německo Španělsko Francie Itálie Spojené království 1 Údaje týkající se hospodářského roku 2010/11 jsou provizorní. 
11 GRAPH 2 WINE CONSUMPTION PER CAPITA IN SELECTED MEMBER STATES 70 60 50 40 30 20 10 0 Germany Spain France Italy United Kingdom 1 Data concerning wine year 2010/11 are provisional.
Zdroj: Eurostat, bilance dodávek vína. 
Source: Eurostat, wine supply balance sheet.
GRAF 3 OBCHOD EU S VÍNEM VNĚ EU 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Dovoz EU-27 Vývoz EU-27 1 Údaje týkající se hospodářského roku 2010/11 jsou provizorní. 
GRAPH 3 EXTRA‐EU WINE TRADE 25 000 20 000 15 000 10 000 5 000 0 Imports EU-27 Exports EU-27 1 Data concerning wine year 2010/11 are provisional.
7/2012 – Reforma společné organizace trhu s vínem: dosavadní pokrok 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1 000 hl Litry 
Special Report No 7/ 2012 — The reform of the common organisation of the market in wine: Progress to date 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1990/91 1991/92 1992/93 1993/94 1994/95 1995/96 1996/97 1997/98 1998/99 1999/00 2000/01 2001/02 2002/03 2003/04 2004/05 2005/06 2006/07 2007/08 2008/09 2009/10 2010/111 1 000 hl Litres
Poslední zvláštní zpráva Účetního dvora o společné organizaci trhu s vínem byla zveřejněna v roce 1987 a týkala se v zásadě opatření Společenství v oblasti destilace vína3. 
The last special report issued by the Court on the COM wine was published in 1987 and covered essentially the Community’s wine distillation measures3.
Již v té době bylo zřejmé, že nabídka překračuje poptávku, a to z důvodu rostoucích výnosů na jedné straně (které neutralizují opatření zaměřená na snížení plochy vinic) a zároveň klesající poptávky na straně druhé. 
Already at that time it was clear that supply was exceeding demand, owing to a combination of increasing yields (which offset measures aimed at reducing the area under vines) and falling demand.
Kromě toho, že Účetní dvůr v rámci této zprávy zjistil nedostatky jak v platných nařízeních, tak v jejich provádění na úrovni jednotlivých členských států, dospěl také k závěru, že opatření v oblasti destilace ve skutečnosti přispívají ke strukturálnímu přebytku nabídky, neboť poskytují zajištěný odbyt za nepřiměřeně atraktivní ceny. 
Besides finding shortcomings both in the governing regulations and in their implementation at Member State level, the Court concluded that the distillation measures were actually contributing to the structural surplus of supply by providing an assured outlet at excessively attractive prices.
Hlavním účinkem destilačních opatření bylo to, že problém strukturálního přebytku byl převeden z trhu s vínem na trh s alkoholem. 
In fact, the main effect of the distillation measures was to transfer the problem of structural surplus from the wine to the alcohol market.
Negativní účinky destilačních opatření spolu s širšími problémy přetrvávající nerovnováhy na trhu s vínem a relativní neúčelností opatření klučení (částečně v důsledku neutralizačního efektu opatření na podporu opětovné výsadby) konstatoval Účetní dvůr také ve výročních zprávách za následující roky4. 
The adverse effects of the distillation measures, together with the wider problems of persistent imbalances in the wine market and the relative ineffectiveness of the grubbing-up measure (partly due to an offsetting effect from replanting support schemes), were also noted by the Court in Annual Reports of subsequent years4.
CÍLE REFORMY 6. 
THE OBJECTIVES OF THE REFORM 6.
Hlavním motivem reformy, citovaným Komisí v jejím sdělení Radě a Evropskému parlamentu z roku 2006 nazvaném „Směrem k udržitelnému evropskému odvětví vína“5, byla rostoucí nerovnováha mezi nabídkou a poptávkou. 
The primary reason for reforming cited by the Commission in its 2006 communication to the Council and the European Parliament — ‘Towards a sustainable European wine sector’5 — was the growing imbalance between supply and demand.
Jako další důvody Komise konstatovala složitost stávajícího regulačního rámce, rostoucí využívání nouzové destilace, z níž se stala běžná praxe, klesající spotřebu vína, rostoucí konkurenci ze strany třetích zemí, omezený úspěch práv na výsadbu při kontrole potenciálu produkce a dále negativní účinky omezení výsadby na proces racionalizace struktury zemědělských podniků. 
As additional reasons, the Commission noted the complexity of the existing regulatory framework; the increased use of crisis distillation, which was becoming a regular practice; decreasing consumption; increasing competition from third countries; the limited success of planting rights in controlling the production potential; and the negative effects of planting restrictions in the process of rationalising the structure of holdings.
Ve světle těchto problémů byly tedy cíle reformy následující6: — vytvořit režim v oblasti vína, který by fungoval na základě jasných, jednoduchých a účinných pravidel udržujících rovnováhu mezi nabídkou a poptávkou, — zvýšit konkurenceschopnost producentů vína ze Společenství, — posílit pověst jakostního vína ze Společenství jako nejlepšího vína na světě, — znovu získat staré trhy a proniknout na nové trhy ve Společenství a po celém světě, 3 Zvláštní zpráva č. 
In the light of those problems, the objectives of the reform were therefore6: Ū to create a wine regime that operates through clear, simple and effective rules that balance supply and demand; Ū to increase the competitiveness of the Community’s wine producers; Ū to strengthen the reputation of Community quality wine as the best in the world; Ū to recover old markets and win new ones in the Community and worldwide; 3 Special Report No 4/87 (OJ C 297, 6.11.1987, p. 14). 4 The Court’s annual reports concerning the financial years 1991 (OJ C 330, 15.12.1992, p.
4/87 (Úř. věst. C 297, 6.11.1987, s. 14). 4 Výroční zprávy Účetního dvora za rozpočtové roky 1991 (Úř. věst. C 330, 15.12.1992, s. 1), 1993 (OJ C 327, 24.11.1994, s. 1), 1996 (Úř. věst. C 348, 18.11.1997, s. 1) a 1999 (Úř. věst. C 342, 1.12.2000, s. 1) o těchto otázkách pojednávají. 
1), 1993 (OJ C 327, 24.11.1994, p. 1), 1996 (OJ C 348, 18.11.1997, p. 1) and 1999 (OJ C 342, 1.12.2000, p.
5 KOM(2006) 319 v konečném znění ze dne 22. června 2006. 
5 COM(2006) 319 final, 22 June 2006.