natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Bylo tomu tak navzdory zvýšení ze 4,4 % v rámci osmého ERF, k němuž došlo díky značné výši nových prostředků přidělených na intervenční opatření ve zdravotnictví uvnitř skupiny zemí AKT, zejména v podobě příspěvku do Světového fondu. 
This was despite an increase from 4,4 % under the eighth EDF due to significant new funding for intra-ACP health interventions, principally in contributions to the Global Fund.
TABULKA 2 ZÁVAZKY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI OSMÉHO A DEVÁTÉHO ERF VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO Z CELKOVÝCH ZÁVAZKŮ V RÁMCI ERF V SUBSAHARSKÉ AFRICE V MILIONECH EUR K 31. 12. 2007 11 Bez podpory ze souhrnného rozpočtu (viz bod 12). 
TABLE 2 EDF COMMITMENTS TO THE HEALTH SECTOR UNDER EIGHTH AND NINTH EDFS AS A PERCENTAGE OF TOTAL EDF COMMITMENTS IN SUBSAHARAN AFRICA MILLION EURO AT 31.12.2007 11 Excluding General Budget Support (see paragraph 12).
ERF Závazky v rámci ERF celkem 9 787,0 13 930,7 Typ podpory ve zdravotnictví Výše závazků na zdravotnictví v rámci ERF % z celkových závazků v rámci ERF Výše závazků na zdravotnictví v rámci ERF % z celkových závazků v rámci ERF Zdravotnictví v programech pro jednotlivé země 369,3 3,8 % 351,2 2,5 % Zdravotnictví v regionálních programech 13,1 0,1 % 19,7 0,1 % Zdravotnictví v rámci intervenčních opatření financovaných v rámci zemí AKT 47,6 0,5 % 399,7 2,9 % Celkem 430,0 4,4 % 770,6 5,5 % 11. 
13 Eighth EDF Ninth EDF Total EDF commitments 9 787,0 13 930,7 Type of health support Amount of EDF health commitments % of total EDF commitments Amount of EDF health commitments % of total EDF commitments Health in country programmes 369,3 3,8 % 351,2 2,5 % Health in regional programmes 13,1 0,1 % 19,7 0,1 % Health in intra-ACP funded interventions 47,6 0,5 % 399,7 2,9 % Total 430,0 4,4 % 770,6 5,5 % 11.
Jak vyplývá z tabulky 3, závazky přímo pro odvětví zdravotnictví v programech pro jednotlivé země subsaharské Afriky byly ve srovnání s cílem stanoveným Evropským parlamentem (viz bod 9) velmi nízké – poklesly z 5,1 % v rámci osmého ERF na 3,6 % v rámci devátého ERF a v případě desátého ERF programované příděly činily pouze 3,5 %. 
As Table 3 shows, commitments directly to the health sector in country programmes in sub-Saharan Africa have been very low compared with the target set by the European Parliament (see paragraph 9), falling from 5,1 % under the eighth EDF to 3,6 % under the ninth EDF while under the 10th EDF allocations were programmed for just 3,5 %.
Bylo tomu tak přesto, že politikou Komise bylo využít k poskytnutí pomoci ve zdravotnictví především programy pro jednotlivé země (viz bod 2). 
This was inspite of it being the Commission’s policy to use country programmes as its main channel of assistance to the health sector (see paragraph 2).
Nízké závazky v rámci zdravotnictví nebyly vykompenzovány vyššími závazky pro odvětví vzdělávání: celkové závazky v těchto dvou odvětvích společně se v programech pro jednotlivé země snížily ze 7,5 % u osmého ERF na 6,2 % v případě devátého ERF a byly programovány tak, aby zůstaly na této úrovni i u desátého ERF. Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
Low health commitments were not compensated for by higher education commitments: combined health and education commitments in country programmes fell from 7,5 % under the eighth EDF to 6,2 % under the ninth EDF and were programmed to remain at this level under the 10th EDF. Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
TABULKA 3 ZÁVAZKY V OBLASTI ZDRAVOTNICTVÍ V RÁMCI OSMÉHO A DEVÁTÉHO ERF VYJÁDŘENÉ JAKO PROCENTO Z CELKOVÝCH ZÁVAZKŮ V PROGRAMECH PRO JEDNOTLIVÉ ZEMĚ V RÁMCI ERF V SUBSAHARSKÉ AFRICE V MILIONECH EUR K 31. 12. 
TABLE 3 EDF COMMITMENTS TO THE HEALTH SECTOR UNDER EIGHTH AND NINTH EDFS AS A PERCENTAGE OF TOTAL EDF COUNTRY PROGRAMMES IN SUBSAHARAN AFRICA MILLION EURO AT 31.12.2007 14 Ninth EDF Total EDF country programmes 7 268,6 9 793,8 351,2 3,6 % 12.
Kromě přímého financování zdravotnictví by mělo posouzení podpory Komise v tomto odvětví v subsaharské Africe brát v úvahu také obecnou rozpočtovou podporu, přestože v praxi je velmi obtížné ji vyčíslit: a) v rámci sedmého a osmého ERF Komise přidělila na závazek u programů rozpočtové podpory 3 240 milionů EUR. 
Apart from the direct funding to the health sector, an assessment of the Commission’s support to the health sector in sub-Saharan Africa should also take General Budget Support into account, although in practice it is very difficult to quantify. (a) Under the seventh and eighth EDFs, 3 240 million euro were committed by the Commission to budgetary support programmes.
Až do roku 2000 se finanční prostředky protistran v rámci programů přidělovaly přímo vnitrostátním rozpočtům na zdravotnictví a vzdělávání, přičemž v období 1990–1999 bylo na zdravotnictví poskytnuto přibližně 800 milionů EUR (80 milionů ročně, 35 % finančních prostředků protistran); b) v rámci devátého ERF dosáhly závazky týkající se obecné rozpočtové podpory přibližně 2 000 milionů EUR, ale již nebyly vyčleněny na konkrétní odvětví. 
Up until 2000, counterpart funds arising from the programmes were directly allocated to national health and education budgets, an estimated 800 million euro (80 million euro per annum; 35 % of counterpart funds) being provided to the health sector over the period 1990–99. (b) Under the ninth EDF, General Budget Support commitments amounted to approximately 2 000 million euro but was no longer earmarked for specific sectors.
Přestože není možné stanovit, kolik finančních prostředků připadlo na zdravotnictví, odhaduje se, že to bylo méně než u předchozích dvou ERF. 
Although it is not possible to state how much funding was allocated to the health sector, it is estimated that it was lower than under the two previous EDFs.
Za předpokladu, že země vynakládají obdrženou obecnou rozpočtovou podporu podle poměrného podílu rozpočtů jednotlivých odvětví, se přibližně 200 milionů EUR vynaložilo na zdravotnictví (33 milionů EUR ročně), neboť rozpočty na zdravotnictví v zemích subsaharské Afriky v průměru představují 9–10 % celkových vnitrostátních rozpočtů. 
If it is assumed that countries spend the General Budget Support they receive in line with the relative shares of sector budgets, this would mean that approximately 200 million euro was used for health (33 million euro per annum) since health budgets on average make up 9–10 % of total national budgets in sub-Saharan Africa.
Tento podíl je mnohem menší než 35 %, která na tuto oblast dříve vyčlenila Komise. 
This percentage is much less than the 35 % previously earmarked for health by the Commission.
Jak také vyplývá z hodnocení rozpočtové podpory zemím subsaharské Afriky, které provedl Mezinárodní měnový fond (MMF) v roce 2007, státy v průměru ušetří až 70 % takové pomoci ke snížení svých rozpočtových deficitů12. 
Moreover, as shown by a 2007 International Monetary Fund (IMF) evaluation of budgetary support to sub-Saharan African, countries on average save up to 70 % of such assistance to reduce their budget deficits12.
To naznačuje, že obecná rozpočtová podpora z devátého ERF skutečně použitá pro vnitrostátní rozpočty na zdravotnictví zřejmě nedosahovala 200 milionů EUR; c) pro desátý ERF byla programována obecná rozpočtová podpora v přibližné výši 3 300 milionů EUR. 
This indicates that the ninth EDF General Budget Support actually used for national health budgets was rather less than 200 million euro. (c) For the 10th EDF, General Budget Support of approximately 3 300 million euro has been programmed.
Ačkoli se ve srovnání s devátým ERF jedná o zvýšení, je nepravděpodobné, že by vedlo k přidělení tolika zdrojů na zdravotnictví jako v rámci sedmého a osmého ERF. 
While this represents an increase compared with the ninth EDF, it is unlikely to lead to as much resources being channelled to health as under the seventh and eighth EDFs.
12 MMF a pomoc subsaharské Africe. 
12 The IMF and Aid to sub-Saharan Africa.
Nezávislý hodnotící orgán MMF, 2007. 9. 
Independent Evaluation Office of the IMF, 2007.
ERF Zdravotnictví v programech pro jednotlivé země 369,3 5,1 % Vzdělávání v programech pro jednotlivé země 175,5 2,4 % 255,8 2,6 % Celkem zdravotnictví a vzdělávání v programech pro jednotlivé země 544,8 7,5 % 607 6,2 % Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
Eighth EDF Health in country programmes 369,3 5,1 % Education in country programmes 175,5 2,4 % 255,8 2,6 % Total health and education in country programmes 544,8 7,5 % 607 6,2 % Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
Dalším zdrojem financování pomoci v oblasti zdravotnictví jsou položky souhrnného rozpočtu (viz tabulka 1). 
A further source of funding for health assistance are the general budget lines (see Table 1).
Během období 2003–2006 se přidělené prostředky výrazně zvýšily – v průměru šlo o 109 milionů EUR ročně, z čehož přibližně jedna třetina byla přidělena na závazek přímo pro subsaharskou Afriku. 
The amounts increased significantly over the period 2003–06, averaging 109 million euro per annum, of which approximately one third was directly committed to sub-Saharan Africa.
Ve srovnání s ročními příděly ve výši 22 milionů EUR v období 1997–2002 to byl velmi příznivý stav, avšak pro období 2007–2013 se rozpočet opět snížil na 84 milionů EUR ročně. 
This compared very favourably to the 22 million euro per annum allocated over the period 1997–2002, but the budget has fallen back to 84 million euro per annum for the period 2007–13.
Ačkoli je velmi náročné vypočítat přesnou částku a také s ohledem na omezení přístupu založeného výhradně na vstupech, analýza Účetního dvora celkově dospěla k orientační částce 1 100 milionů EUR až 1 200 milionů EUR (včetně obecné rozpočtové podpory a financování z položek souhrnného rozpočtu), které byly přiděleny na zdravotnictví v subsaharské Africe během období, na které se vztahoval devátý ERF. 
Overall, while it is extremely difficult to calculate a precise figure and recognising the limitations of a purely input based approach, the Court’s analysis pointed to an indicative figure of 1 100 million euro to 1 200 million euro being allocated to the health sector in sub-Saharan Africa over the period of the ninth EDF including General Budget Support and general budget line funding.
Odhaduje se, že v absolutním vyjádření se ve srovnání s obdobím, na něž se vztahoval osmý ERF, jedná až o 30 % zvýšení. 
This is estimated to represent an increase in absolute terms of up to 30 % compared with the period covered by the eighth EDF.
Nicméně vzhledem k více než 40 % nárůstu celkových závazků devátého ERF ve srovnání s osmým ERF se podíl finančních prostředků, které ES poskytlo na zdravotnictví v subsaharské Africe, snížil. V rámci desátého ERF sice došlo ve srovnání devátým ERF k 60 % zvýšení finančních přídělů, ale objem prostředků přidělených na zdravotnictví v subsaharské Africe je dle odhadů přibližně na stejné úrovni jako v rámci devátého ERF. 
However, given that there was a more than 40 % increase in total commitments for the ninth EDF compared with the eighth EDF the percentage of EC funding committed to the health sector in sub-Saharan Africa declined. While the 10th EDF represents a 60 % increase compared with the financial allocations of the ninth EDF, health allocations to sub-Saharan Africa are estimated at approximately the same amount as for the ninth EDF.
Nízký objem přídělů v programech pro jednotlivé země na přímá intervenční opatření ve zdravotnictví v subsaharské Africe je v ostrém kontrastu s prostředky, které ES přidělilo zemím v Asii, kde v rámci orientačního víceletého programu na období 2007–2010 bylo 14 % prostředků vyčleněno na základní zdravotní péči, přestože asijské země jsou při plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví mnohem dále. 
The low country programme allocations to country programme direct health sector interventions in sub-Saharan Africa are in sharp contrast with EC allocations to countries in Asia, where 14 % of the 2007–10 multiannual indicative programme funds were allocated to basic health. This is despite the fact that Asian countries were significantly further advanced towards the health MDGs.
Nedostatečná mezinárodní pomoc pro posílení zdravotnických systémů 15. 
There is a shortage of international assistance for strengthening health systems 15.
Počínaje devátým ERF se Komise a členské státy EU snažily nalézt vhodnou dělbu práce mezi sebou na základě svých tradičních odborných znalostí a vnímané srovnatelné výhody. 
Starting from the ninth EDF, the Commission and EU Member States sought to find an appropriate division of labour between themselves based on their traditional expertise and perceived comparative advantage.
Dělba práce mezi dárci sice patří k zásadám řádného řízení, avšak nezajišťuje, že zemím subsaharské Afriky budou přiděleny přiměřené zdroje, které jim umožní dosáhnout minimální úrovně zdravotnických služeb a výraznějšího pokroku při plnění rozvojových cílů tisíciletí v oblasti zdraví. 
While the division of labour between donors is a sound management principle, it does not ensure that adequate resources are allocated to sub-Saharan African countries to achieve a minimum level of health services and make significant progress towards the health MDGs.
Analýzy Komise, členských států EU a Světové zdravotnické organizace (WHO) identifikovaly hlavní nedostatky týkající se celkové míry a rozdělování finančních prostředků na zdravotnictví, jimiž se musí mezinárodní společenství zabývat (viz rámeček 1). K těmto nedostatkům přispěla také relativní absence tak velkého dárce v daném odvětví, jakým je Komise13, a Evropský parlament se domnívá, že zásada dělby práce není dostatečným důvodem k tomu, aby Komise nehrála klíčovou roli v odvětví zdravotnictví14. 
Analyses by the Commission, EU Member States and the World Health Organisation (WHO) have identified key issues in the overall level and distribution of health funding which the international community must address (see Box 1).The relative absence from the sector of such a major donor as the Commission13 has contributed to these shortfalls, and the European Parliament has taken the view that the division of labour principle is not a valid reason for the Commission not to play a key role in the health sector14.
13 Evropská komise je jedním z pěti největších dárců v subsaharské Africe spolu s Francií, Spojeným královstvím, Spojenými státy a Světovou bankou. 
13 The European Commission is one of the five largest donors to sub-Saharan Africa along with France, the United Kingdom, the United States and the World Bank.
14 Usnesení Evropského parlamentu ze dne 24. dubna 2007 obsahující připomínky, které jsou nedílnou součástí rozhodnutí o udělení absolutoria za plnění rozpočtu šestého, sedmého, osmého a devátého Evropského rozvojového fondu za rozpočtový rok 2005. 
14 European Parliament resolution of 24 April 2007 with observations forming an integral part of decision on discharge for implementation of the budget for the sixth, seventh, eighth and ninth EDFs for the financial year 2005.
Bod 29. 15 Zvláštní zpráva č. 10/2008 – Rozvojová pomoc ES zaměřená na zdravotnické služby v subsaharské Africe 
Paragraph 29. 15 Special Report No 10/2008 — EC development assistance to the health services in sub-Saharan Africa
Kodex chování EU pro doplňkovost a dělbu práce v rozvojové politice15 z roku 2007 zdůrazňuje potřebu zabývat se problémem zemí, které jsou ze strany dárců pomoci zanedbávány. Často se jedná o křehké státy, v nichž právě skončila krize. 
The 2007 EU Code of Conduct on Complementarity and the Division of Labour in Development Policy15 stresses the need to address the problem of donor orphans, which are often fragile States and post-crisis countries.
Srovnatelná výhoda ES, o které se zmiňují i rozvojové politiky z roku 2000 i 2005, spočívá v roli, kterou může v těchto zemích hrát díky tomu, že je v nich zastoupeno častěji než členské státy EU a také díky své úloze při podpoře obnovy a rozvoje po skončení operací na poskytnutí okamžité pomoci, které řídí úřad ECHO. 
An EC comparative advantage, recognised in both the 2000 and 2005 development policies, was the role it could play in such countries.
Zdravotnictví bylo zvoleno za klíčové odvětví v rámci ERF pouze v malém počtu takových zemí (Angola, Burundi, Pobřeží slonoviny, Demokratická republika Kongo, Libérie a Zimbabwe). 
In only a limited number of such countries was health selected as a focal sector under the 10th EDF (Angola, Burundi, Côte d’Ivoire, Democratic Republic of the Congo, Liberia and Zimbabwe).
15 Oznámení Rady Evropské unie č. 9558/07, Brusel, 15. května 2007. 
15 Council of the European Union Note 9558/07, Brussels, 15 May 2007.
16 RÁMEČEK 1 HLAVNÍ NEDOSTATKY V CELKOVÉ MÍŘE A ROZDĚLOVÁNÍ FINANČNÍCH PROSTŘEDKŮ NA ZDRAVOTNICTVÍ V roce 2006 dospěli odborníci na zdravotnictví z členských států EU a z Komise k závěru, že podíl zdravotnictví na celkové zahraniční rozvojové pomoci EU ve výši 6,6 % je nedostatečný a že pomoc EU v oblasti zdravotnictví neodpovídá tomu, kolik prostředků země potřebují na pokrytí nedostatku financí ve zdravotnictví. 
16 BOX 1 KEY ISSUES IN THE OVERALL LEVEL AND DISTRIBUTION OF HEALTH FUNDING EU Member States and Commission health experts concluded in 2006 both that health’s share in overall EU overseas development assistance was insufficient at 6,6 % and that EU health assistance was not correlated to countries’ needs in terms of their health financing gap.
Generální ředitelství pro rozvoj odhadlo, že na poskytování minimálních zdravotnických služeb16 by 32 zemí subsaharské Afriky potřebovalo 9 767 milionů EUR, a to i kdyby splnily cíl přidělit na zdravotnictví 15 % svých vnitrostátních rozpočtů, který stanovily africké hlavy států na vrcholné schůzce v Abuje v roce 2001. 
DG Development has estimated that, if they were to deliver minimal health services16, 32 sub-Saharan African countries would have a total financing gap of 9 767 million euro, even if they met the target set by African Heads of State at their 2001 Abuja Summit to allocate 15 % of their national budget to health.
Světová zdravotnická organizace ve své studii o pomoci v oblasti zdravotnictví uvedla, že některé země zůstávají při poskytování pomoci stranou zájmu dárců (tzv. „sirotci“, health donor orphans), a dospěla k závěru, že mezi zdravotní situací země a výší podpory, kterou dostává na zdravotnictví, neexistuje žádná jednoznačná souvislost. 
A WHO study on health assistance identified a number of ‘health donor orphans’ and concluded that there was no clear correlation between a country’s health situation and the amount of health assistance it received.
Více podpory na zdravotnictví se poskytuje zemím s vysokou mírou výskytu HIV/AIDS, přestože celková zdravotní situace v jiných zemích může být stejně špatná nebo i horší17. 
More health aid is given to countries with high HIV/AIDS prevalence rates, even if the overall health situation in other countries is as bad or worse17.
16 Podle Komise pro makroekonomiku a zdraví z roku 2001 je na poskytování minimálních zdravotnických služeb potřeba 30 USD na hlavu ročně. 
16 According to the 2001 Commission on Macroeconomics and Health, 30 USD per capita per year is needed to deliver very minimal health services.
Tato částka nezahrnuje klíčové prvky jako plánování rodiny, terciární nemocnice a naléhavé situace. 
It does not include key elements such as family planning, tertiary hospitals and emergencies.
17 Země subsaharské Afriky označené ve zprávě WHO za „sirotky“: Středoafrická republika, Pobřeží slonoviny, Demokratická republika Kongo, Etiopie, Nigérie, Súdán, Togo a Zimbabwe. 
17 Sub-Saharan African countries classified by the WHO study as health donor orphans are: Central African Republic, Cote d’Ivoire, Democratic Republic of the Congo, Ethiopia, Nigeria, Sudan, Togo and Zimbabwe.
Poměrně velký objem prostředků Komise na intervenční opatření týkající se konkrétních chorob ve srovnání s prostředky na zdravotnické systémy (viz bod 10) odrážel skutečnost, že během let 2000–2005 Komise věnovala značné úsilí přípravě a realizaci akčních programů v rámci iniciativy politiky boje proti HIV/AIDS, malárii a tuberkulóze, avšak méně se soustředila na provádění své širší politiky v oblasti zdravotnictví. 
The relatively large Commission funding for disease-specific interventions compared to that for health systems (see paragraph 10) reflected the fact that over the period 2000–05 it invested significant efforts in drawing up and implementing action programmes for its HIV/AIDS, malaria and tuberculosis policy initiative. On the other hand, it has paid less attention to implementing its broader health policy.
Pokles pomoci Komise v rámci programů pro jednotlivé země (viz bod 11) od roku 2000 souvisí s obecnější tendencí mezinárodního společenství zaměřovat se na intervenční opatření týkající se konkrétních chorob na úkor posilování zdravotnických systémů18. 
The decline since 2000 in Commission assistance to country programmes (see paragraph 11) is part of a wider tendency on the part of the international community to focus on disease-specific interventions at the expense of strengthening health systems18.
Podle průzkumu v delegacích Komise v subsaharské Africe, který provedl Účetní dvůr, se 23 z 27 delegací domnívalo, že finanční prostředky na boj s konkrétními chorobami jsou příliš vysoké. 
In the Court’s survey of Commission delegations in sub-Saharan Africa, 23 out of 27 delegations considered that there was too much disease-specific funding.
V případě Etiopie a Mali Účetní dvůr zjistil, že navzdory poměrně nízké míře výskytu HIV19 tyto země obdržely vnější pomoc na boj s HIV/AIDS, která byla vyšší než celý jejich vnitrostátní rozpočet na zdravotnictví. 
The Court found that in Ethiopia and Mali, although the two countries had relatively low HIV prevalence rates19, the external assistance they received for tackling HIV/AIDS was greater than their entire national health budget.
Zpráva Rozvojového programu OSN (UNDP) z roku 2007 o pokroku rozvojových cílů tisíciletí v polovině období zdůraznila, že slabé zdravotnické systémy jsou vážnou překážkou pro dosažení těchto cílů. 
The UNDP 2007 mid-term review of the MDGs stressed that weak health systems are a serious obstacle to their achievement.
LIDSKÉ ZDROJE Komise nemá odpovídající odborné znalosti v oblasti zdravotnictví 18. 
HUMAN RESOURCES The Commission does not have adequate health expertise 18.
Přestože v roce 2004 samotná Komise uznala, že jí chybějí odborné znalosti v oblasti zdravotnictví, a označila tuto skutečnost za důvod nízkých finančních přídělů pro toto odvětví20, Účetní dvůr zjistil, že tento problém stále přetrvává a že personální strategie na jeho řešení zatím nebyla vytvořena. 
While the Commission itself recognised its lack of health expertise in 2004, citing it as a reason for its limited financial allocations to the health sector20, the Court found that this problem persists and a human resource strategy to address it has not been developed.
Ze 37 delegací v subsaharské Africe, které v průzkumu Účetního dvora odpověděly, má 13 delegací celkem 18 zaměstnanců s vysokoškolským vzděláním v oborech spojených se zdravotnictvím21. 
Of the 37 delegations in sub-Saharan Africa which replied to the Court’s survey, 13 delegations have in total 18 staff with university-level qualifications in health-related fields21.
Z toho pouze čtyři jsou stálými úředníky a problematikou zdravotnictví se na plný úvazek zabývá pouze jeden z nich22. 
Only four of these are permanent officials, of which just one works full-time on health22.
Během svého auditu na místě zaznamenal Účetní dvůr několik problémů (viz rámeček 2). 
The Court identified several issues during its on-the-spot audit work (see Box 2).