natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Od členských států se požadovalo, aby: i) do roku 2012 vypracovaly a uskutečnily národní plány pro širokopásmové připojení, ii) zavedly opatření, včetně právních ustanovení, k usnadnění investic do širokopásmového připojení a iii) plně využívaly strukturální fondy a fondy rozvoje venkova. 
Requirements for Member States included the need to: (i) develop and make operational national broadband plans by 2012; (ii) take measures, including legal provisions, to facilitate broadband investment; and (iii) use fully the Structural and Rural Development Funds.
V září 2016 Komise ve sdělení obvykle označovaném jako „Gigabitová společnost do roku 2025“9 určila tři strategické cíle do roku 2025, které doplňují cíle vymezené v Digitální agendě pro Evropu do roku 2020: – připojení o rychlosti nejméně 1 gigabit10 pro všechny hlavní socio-ekonomické aktéry (jako jsou školy, dopravní uzly a hlavní poskytovatelé veřejných služeb), – všechny městské oblasti a všechny hlavní pozemní dopravní trasy budou mít souvislé pokrytí sítí 5G, – všechny evropské domácnosti, venkovské i městské, budou mít přístup k internetovému připojení nabízejícímu přenos dat směrem k uživateli rychlostí minimálně 100 Mb/s, které lze modernizovat na gigabitovou rychlost. 
In September 2016, the Commission identified in a Communication commonly known as the ‘Gigabit Society for 2025’9 three strategic objectives for 2025 that complement those set out in the Digital Agenda for 2020: - Connectivity of at least 1 gigabit10 for all main socio-economic drivers (such as schools, transport hubs and the main providers of public services); COM(2016) 587.
Finanční podpora EU určená na širokopásmovou infrastrukturu 9. 
EU financial support to broadband infrastructures 9.
Evropská komise v roce 2013 odhadla, že na dosažení cílů v oblasti širokopásmových služeb do roku 2020 bude zapotřebí 250 miliard EUR11. 
The European Commission estimated in 2013 that up to 250 billion euro will be required to achieve the 2020 broadband targets11.
Pokud by se však znovu využila stávající infrastruktura a účinně se prováděla směrnice o snížení nákladů12, mohly by se tyto náklady snížit13. 
However, the re-use of existing infrastructure and effective implementation of the Cost Reduction Directive12 could bring down these costs13.
Hlavním soukromým investorem do širokopásmové infrastruktury je odvětví telekomunikací. 
The telecommunication sector is the major private investor in broadband infrastructures.
Některé segmenty trhu, například venkovské oblasti, nejsou pro soukromé investory atraktivní. 
Some segments of the market, such as rural areas, are not attractive to private investors.
širokopásmové připojení, je zapotřebí financování z veřejného sektoru, ať již jsou to zdroje národní, regionální či obecní. 
Financing from the public sector, whether national, regional or municipal, is required to provide acceptable broadband connectivity in these areas.
V oblastech, kde selhává trh, jsou dalším zdrojem, který doplňuje jiné zdroje veřejného financování (národní, regionální či místní), peněžní prostředky EU. 
The EU is an additional source of financing complementing other sources of public funding (national regional or local) in areas subject to market failure.
V některých členských státech mohou být hlavním zdrojem veřejného financování. 
In some Member States it can constitute the main source of public funding.
Na programové období 2014–2020 mají členské státy od EU na podporu širokopásmového přístupu k dispozici téměř 15 miliard EUR, včetně úvěrů od EIB ve výši 5,6 miliardy EUR, což je oproti 3 miliardám EUR na období 2007–2013 výrazný nárůst. Představuje to asi 6 % celkových potřebných investic. 
For the 2014-2020 programme period, almost 15 billion euro, including 5.6 billion in EIB loans, is available to Member States from the EU for supporting broadband, a significant increase over the 3 billion euro for the 2007-2013 period. This represents around 6 % of the total investment needed.
Financování pochází z pěti hlavních zdrojů (viz tabulka 2). 
There are five main sources of funding (see Table 2).
Tabulka 2 – Shrnutí finančních zdrojů na programová období 2007–2013 a 2014–2020 15 Zdroj financování Druh podpory Částka v programovém období (v mil. 
Table 2 - Summary of funding sources for the programme periods 2007-2013 and 2014-2020 EFSI amounts are as of end of June 2017.
1 Zdroj: analýza EÚD vycházející z údajů Komise a EIB. 
1 Source: ECA analysis based on Commission and EIB data.
Strukturální fondy (EFRR, EZFRV) řídí spolu s členskými státy Komise. 
The Commission, together with the Member States, manages the Structural Funds (ERDF, EAFRD).
Komise rovněž poskytuje záruku na podporu projektů, které financuje EIB. 
The Commission also provides a guarantee in support of projects financed by the EIB.
EIB odpovídá za řízení svých vlastních úvěrů a Evropského fondu pro strategické investice (EFSI). 
The EIB is responsible for the management of its own loans and, the European Fund for Strategic Investments (EFSI).
propojení Evropy (CEF) a část dostupných prostředků na širokopásmový přístup z CEF se má investovat do fondu pro širokopásmové připojení v rámci propojení Evropy (CEBF). 
The Commission manages the Connecting Europe Facility (CEF) and part of the available funding for broadband under CEF is envisaged to be invested in the Connecting Europe Broadband Fund (CEBF).
CEBF bude řízen nezávislým správcem fondu a bude fungovat podle kompetencí dohodnutých mezi EIB, Komisí a dalšími finančními partnery. 
The CEBF will be managed by an independent Fund Manager and mandated to act according to the terms of reference agreed by the EIB, the Commission and the other funding partners.
Auditoři prověřovali, jak účinná byla opatření Komise, členských států a EIB, která mají vést ke splnění cílů v oblasti širokopásmového přístupu stanovených ve strategii Evropa 2020. 
The audit addressed the effectiveness of the action taken by the Commission, the Member States and the EIB to achieve the Europe 2020 broadband objectives.
Je to obzvláště významné proto, že se blíží lhůta roku 2020 a Komise oznámila nové cíle do roku 2025. 
particularly relevant as the 2020 deadline is approaching and as the Commission has communicated new objectives for 2025.
Za tímto účelem jsme zkoumali: – zda členské státy splní cíle v oblasti širokopásmového přístupu stanovené ve strategii Evropa 2020 a zda Komise jejich plnění monitoruje, – zda členské státy ke splnění těchto cílů vypracovaly vhodné strategie, – zda členské státy své strategie účinně realizovaly, včetně zvolených opatření a finančních zdrojů (včetně EIB) a vytvořeného právního, soutěžního a technologického prostředí. 
To do this, we examined: - whether the Member States are likely to achieve the Europe 2020 broadband objectives and whether the Commission monitored these achievements; - whether the Member States had developed appropriate strategies to achieve these objectives; and - whether the Member States had effectively implemented their strategies – including the measures and financing sources chosen (including the EIB) and the regulatory, competitive and technological environments established.
Rovněž jsme prověřovali podporu Komise v souvislosti s těmito třemi tématy. 
We also examined the Commission’s support in relation to these three topics.
Audit se vztahoval na všechny zdroje financování uvedené v tabulce 2: EFRR, EZFRV, CEF, EFSI, úvěry EIB a CEBF. 
This audit covered all the funding sources listed in Table 2: ERDF, EAFRD, CEF, EFSI, EIB loans and CEBF.
Zaměřil se na pět členských států: Irsko, Německo, Maďarsko, Polsko a Itálii. 
It focused on five Member States: Ireland, Germany, Hungary, Poland and Italy.
Na tyto státy připadá zhruba 40 % obyvatelstva EU a byly vybrány proto, že vyváženým způsobem představují zeměpisné rozložení a aspekty širokopásmového pokrytí, jako je venkovský charakter a cena připojení. 
These Member States represent around 40 % of the EU population, and were selected to provide reasonable balance in terms of geographical spread and aspects of broadband coverage, such as rurality and subscription cost.
Audit se týkal programových období 2007– 2013 a 2014–2020. 
The audit covered the 2007-2013 and the 2014-2020 programme periods.
Na úrovni EU se audit týkal všech generálních ředitelství Komise, která mají významnou roli v oblasti širokopásmového přístupu14, a ve vztahu k EFSI a CEBF se zaměřil také na EIB. 
At EU level, the audit covered all the Commission Directorates-General with significant roles in broadband14, as well as the EIB with regard to the EFSI and the CEBF.
Auditní tým navštívil různé zainteresované subjekty a nevládní organizace v Bruselu a v členských státech: telekomunikační sdružení, sdružení spotřebitelů a podnikatelská sdružení. 
The audit team visited various relevant stakeholders and NGOs in Brussels and the Member States: telecommunication associations, consumer associations and enterprise associations.
16 14 GŘ CNECT, GŘ REGIO, GŘ AGRI, GŘ ECFIN a GŘ COMP. 
16 14 DG CNECT, DG REGIO, DG AGRI, DG ECFIN and DG COMP.
PŘIPOMÍNKY I když se širokopásmové pokrytí v EU zlepšuje, některé cíle strategie Evropa 2020 nebudou nejspíše splněny 16. 
OBSERVATIONS Although broadband coverage is improving across the EU, some Europe 2020 targets are unlikely to be achieved 16.
Zkoumali jsme, jakého pokroku členské státy dosáhly při plnění tří cílů digitální agendy od roku 2010 (viz body 6 a 7). 
We reviewed the progress achieved by the Member States since 2010 against the three Digital Agenda targets (see paragraphs 6 and 7).
Vzali jsme také v úvahu, zda je pravděpodobné, že členské státy splní cíle na rok 2025, a posuzovali jsme monitorování Komise a její podporu poskytovanou členským státům. Všechny členské státy do roku 2016 splnily cíl základního širokopásmového pokrytí Cíl 1: do roku 2013 vybavit základním širokopásmovým připojením všechny obyvatele Evropy 17. 
We also took account of whether Members States were likely to achieve the 2025 targets, and assessed the Commission’s monitoring and its support to the Member States.
Na konci roku 2013 splnily cíl základního širokopásmového pokrytí všechny členské státy kromě tří baltských států (Estonska, Lotyška a Litvy). 
At the end of 2013, all Member States except the three Baltic States (Estonia, Latvia and Lithuania) had achieved the target for basic broadband coverage.
Do konce června roku 2016 měli prakticky všichni občané v EU přístup k základním širokopásmovým sítím a 98 % domácností mělo přístup k pevnému širokopásmovému připojení. 
By the end of June 2016, virtually all citizens in the EU had access to basic broadband networks and 98 % of the households had access to fixed broadband connections.
Dva z pěti zkoumaných členských států by mohly do roku 2020 dosáhnout cíle pokrytí 30 Mb/s, avšak venkovské oblasti zůstávají ve většině členských států problematické Cíl 2: do roku 2020 zajistit pokrytí rychlým širokopásmovým připojením (> 30 Mb/s) pro všechny obyvatele Evropy 18. 
Two of the five examined Member States may achieve the 30 Mbps coverage target by 2020 but rural areas remain problematic in most Member States Target 2: by 2020, to ensure coverage of all Europeans with fast broadband (> 30 Mbps) 18.
U tohoto cíle jsme zjistili výrazný pokrok ve většině členských států. 
For this target, we found significant improvement in most Member States.
V celé EU se poměr domácností s přístupem k rychlému širokopásmovému připojení zvýšil ze 48 % v roce 2011 na 80 % v červnu 2017. 
Across the EU, the proportion of households with access to fast broadband increased from 48 % in 2011 to 80 % in June 2017.
Mezi členskými státy však 17 18 přetrvávají výrazné rozdíly: Řecko a Francie dosáhly asi 50% pokrytí a dalších sedm členských států zůstává pod 80 % (viz obrázek 2). 
However, there remain important differences between Member States: Greece and France had achieved about 50 % coverage, and a further seven Member States remained below 80 % (see Figure 2).
Obrázek 2 – Pokrytí rychlostí 30 Mb/s ve všech členských státech v roce 2011 a 2017 Poznámka: pro Kypr a Chorvatsko nebyly údaje za rok 2011 k dispozici. 
17 2
Také v pěti kontrolovaných členských státech směřoval trend v letech 2011 až 2017 k vyššímu pokrytí (viz obrázek 3). 
In the five audited Member States, the trend was also for increased coverage between 2011 and 2017 (see Figure 3).
Maďarsko, Irsko a Itálie výrazně zvýšily spojením soukromých a veřejných investicí od roku 2011 své rychlé širokopásmové pokrytí. 
Through a combination of private and public investments, Hungary, Ireland and Italy have significantly increased their fast broadband coverage since 2011.
Tyto tři členské státy mají navíc plány, jak toto pokrytí dále zvýšit ve venkovských a příměstských oblastech. 
In addition, these three Member States have plans to increase further this coverage in rural and sub-urban areas.
Avšak v případě Irska a Itálie není na základě pokroku v minulosti a současných plánů pravděpodobné, že pokrytí 30 Mb/s bude dostupné do roku 2020 pro všechny občany. 
However, in the cases of Ireland and Italy, based on past progress and current plans, it is unlikely that the 30 Mbps will be available to all citizens by 2020.
Dva 0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % 60 % 70 % 80 % 90 % 100 % 2011 2017 EU Malta Belgie Nizozemsko Portugalsko Lucembursko Dánsko Spojené království Lotyšsko Ra kousko Irsko Česká republika Kypr Itálie Španělsko Německo Slovins ko Maďarsko Litva Estonsko Slovensko Švédsko Finsko Bulharsko Rumunsko Chorvatsko Polsko Francie Řecko 0 % 10 % 20 % 30 % Pokrytí (jako % obyvatelstva) 70 % 80 % 90 % 100 % 40 % 50 % 60 % Cíl 2020 
In Poland, at the end of 2017, the deployment plans 18 0% 10% 20% 30% 40% 50% 60% 70% 80% 90% 100% EU Malta Belgium Netherlands Portugal Luxembourg Denmark United Kingdom Latvia Austria Ireland Czech Republic Cyprus Italy Spain Germany Slovenia Hungary Lithuania Estonia Slova kia Sweden Finla nd Bulgaria Romania Croatia Poland France Greece 2011 2017 0% 10% 20% 30% Coverage (as a % of population) 80% 90% 40% 50% 60% 70% 100% Target 2020
členské státy, Maďarsko a Německo, by stále mohly podle svých prováděcích plánů do roku 2020 dosáhnout 100% pokrytí obyvatelstva rychlostí 30 Mb/s. V Polsku na konci roku 2017 prováděcí plány nepočítaly s pokrytím 13 % domácností do roku 2020, především v příměstských a venkovských oblastech (viz bod 57). 
19 did not include the coverage of 13 % of the households by 2020, primarily in sub-urban and rural areas (see paragraph 57).
Obrázek 3 – Vývoj pokrytí rychlostí 30 Mb/s v pěti zkoumaných členských státech v letech 2011 až 2017 19 Pokrytí (jako % obyvatels tva) 100 % 80 % DE 60 % 40 % IE IT 2011 2012 Cíl 100 % IE IT DE 20 % 0% 2013 2014 2015 2016 2017 HU PL HU PL Zdroj: analýza EÚD vycházející z údajů Evropské komise. 
Figure 3 - Evolution of 30 Mbps coverage in the five examined Member States from 2011 to 2017 Coverage (% of population) 100% 80% 60% HU 40% PL IE 20% IT 0% Target 100% DE PL IE IT DE HU 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data.
Tento celkový nárůst rychlého širokopásmového pokrytí skrývá výrazný nesoulad mezi pokrytím v městských a venkovských oblastech. 
This general increase in fast broadband coverage hides a significant discrepancy between coverage in urban and rural areas.
V roce 2016 bylo v celé EU ve venkovských oblastech pokryto 47 % domácností oproti celkovému průměru 80 %15. 
Across the EU, coverage in rural areas was 47 % of the households in 2016, against the overall average of 80 %15.
Pouze tři relativně malé a urbanizované členské státy, Malta, Lucembursko a Nizozemsko, měly pokrytí Na nesoulad mezi pokrytím městských a venkovských oblastí upozornil v listopadu 2017 ve svém projevu komisař Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014– 2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th-november-2017-brussels_en. 15 
In many Member States, rural coverage is far below the total coverage and for 14 Member States the high speed The urban/rural discrepancy was highlighted in a November 2017 speech by Commissioner Hogan: https://ec.europa.eu/commission/commissioners/2014-2019/hogan/announcements/speech-broadband-competence-office-launch-event-20th- november-2017-brussels_en. 15
venkovských oblastí rovnocenné pokrytí v oblastech městských (viz obrázek 4). 
broadband coverage in rural areas is less than 50 %.
Bez dobrého širokopásmového pokrytí hrozí nebezpečí, že venkovské oblasti přijdou o hospodářské a sociální přínosy, které z něho plynou (viz bod 1). 
Without good broadband coverage, the risk is that rural areas miss out on the economic and social benefits that can flow (see paragraph 1).
Ve Francii bylo cílem aktualizovaného národního plánu pro širokopásmové připojení z roku 2013 pokrýt do roku 2022 veškeré obyvatelstvo připojením rychlostí 30 Mb/s, přičemž 80 % obyvatelstva by mělo pokrytí pomocí optických vláken. 
In France, the updated national broadband plan of 2013 aimed at a coverage of the whole population at speeds of 30 Mbps by 2022, with a coverage of 80 % of the population through fibre.
Avšak ve zprávě z ledna 2017 vyslovil francouzský Účetní dvůr pochybnosti o relevantnosti použití optických vláken v některých oblastech, neboť náklady na optická vlákna jsou vysoké a doba realizace příliš dlouhá. 
However, in a report of January 2017, the French Court of Auditors questioned the relevance of the use of fibre in certain areas, since the costs of fibre are high and the implementation timing too long.
Ve Francii se nyní zvažuje použití jiných technologií, například pevného bezdrátového připojení 4G v některých oblastech. 
France is now considering the use of other technologies such as 4G fixed wireless connections in certain areas.
20 3 
Figure 4 - 30 Mbps coverage in rural areas compared to total coverage in 2017 Source: ECA analysis based on Commission data.
20 
While most of the examined Member States are not likely to achieve the take-up target by 2020 ...
20 3 5 
Target 3: by 2020, to ensure take-up of 50 % or more of European households to ultra-fast broadband (> 100 Mbps) 23.
Dostupnost superrychlého širokopásmového připojení je podmínkou pro to, aby domácnosti měly služby s připojením rychlostí 100 Mb/s. Rozšíření se však odvíjí také od poptávky a závisí na několika proměnných, jako je stáří a vzdělání obyvatelstva, cena připojení a kupní síla. 
The availability of ultra-fast broadband is a pre-requisite for households subscribing to 100 Mbps services. However, take-up is also driven by demand and depends on multiple variables such as population age and education, subscription price, and purchasing power.
Cíl 3 zůstává pro všechny členské státy velmi náročný. 
Target 3 remains very challenging for all Member States.
rozšíření od roku 2013 zvýšilo, v roce 2017 zůstávalo v 19 členských státech pod 20 %, což je velmi vzdáleno cíli 50% pokrytí. 
Although take-up has increased since 2013, in 2017 it remained under 20 % in 19 Member States, a long way short of the 50 % target.
V polovině roku 2017 mělo v celé EU připojení nejméně 100 Mb/s jen 15 % domácností (viz obrázek 5). 
Across the EU, only 15 % of European households had subscribed to connections of at least 100 Mbps mid 2017 (see Figure 5).
Upozorňujeme, že mezi cíli gigabitové společnosti do roku 2025 (bod 8) není cíl týkající se rozšíření širokopásmového připojení. 
We note that Gigabit Society targets for 2025 (paragraph 8) do not include a target for take-up. 21
Obrázek 5 – Připojení rychlostí 100 Mb/s v letech 2013 a 2017 22 Zdroj: analýza EÚD vycházející z údajů Evropské komise. 
Figure 5 - 100 Mbps subscriptions in 2013 and 2017 22 Source: ECA analysis based on Commission data.
V pěti zkoumaných členských státech se rozšíření v roce 2017 pohybovalo mezi necelými 5 % a téměř 30 %. 
In the five Member States examined, take-up ranged from under 5 % to nearly 30 % in 2017.
V těchto pěti členských státech s výjimkou Maďarska by rychlost, s jakou se rozšíření do roku 2013 zvyšovalo, na dosažení cíle 50% rozšíření do roku 2020 nestačila (viz obrázek 6). 
For these five Member States, with the exception of Hungary, the rate of increase in take-up exhibited since 2013 would not be sufficient to achieve the 50 % take-up target by 2020 (see Figure 6).
0 % 10 % 20 % 30 % 40 % 50 % EU Švédsko Rumunsko Belgie Portugalsko Lotyšsko Nizozemsko Maďarsko Litva Lucembursko Dánsko Španělsko Irsko Finsko Česká republika Spojené království Slovins ko Polsko Malta Německo Francie Slovensko Estonsko Bulharsko Ra kousko Itálie Chorvatsko Kypr Řecko 0 % 10 % Připojení rychlostí 100 Mb/s (jako % domácností) 40 % 50 % 20 % 30 % Cíl 2020 2013 2017 
0% 10% 20% 30% 40% 50% EU Sweden Romania Belgium Portugal Latvia Netherlands Hungary Lithuania Luxembourg Denmark Spain Ireland Finland Czech Republic United Kingdom Slovenia Poland Malta Germany France Slovakia Estonia Bulgaria Austria Italy Croatia Cyprus Greece 0% 10% 100 Mbps subscriptions (as % of households) 20% 30% 40% 2013 2017 50% Target 2020
Obrázek 6 – Vývoj připojení rychlostí 100 Mb/s v pěti zkoumaných členských státech v letech 2013 až 2017 23 Připojení rychlostí 100 Mb/s (jako % domácností) 50 % 40 % 30 % 20 % 10 % 0% 2013 2014 2015 Cíl 50 % HU IE PL DE IT 2016 2017 Zdroj: analýza EÚD vycházející z údajů Evropské komise. ... tři ze zkoumaných členských států by mohly podle současných plánů dosáhnout cílů pro rok 2025 25. 
Figure 6 - 100 Mbps subscription evolution in the five examined Member States from 2013 to 2017 23 100 Mbps subscription (% of households) 50% 40% 30% 20% 10% 0% 2013 2014 Target 50% HU IE PL DE IT 2015 2016 2017 Source: ECA analysis based on Commission data. ... three of the examined Member States may, based on their current plans, be in good position to achieve the 2025 targets 25.
Ve sdělení Komise o gigabitové společnosti z roku 2016 jsou stanoveny tři strategické cíle, které mají být splněny do roku 2025. 
The Commission’s communication of 2016 on the Gigabit Society set three strategic objectives to achieve for 2025.
Doplňují cíle vytyčené v Digitální agendě do roku 2020 a vyžadují rychlosti od 100 Mb/s až do 1 Gb/s. 26. 
These objectives complement those laid down in the Digital Agenda for 2020 and require speeds of 100 Mbps up to 1 Gbps. 26.
Jak bylo uvedeno výše (viz bod 20), Irsko a Itálie pravděpodobně 100% pokrytí rychlostí 30 Mb/s do roku 2020 nedosáhnou. 
As explained above (see paragraph 20), Ireland and Italy are unlikely to achieve the 100 % coverage at 30 Mbps by 2020.
Pokud ovšem své současné plány realizují dle původního záměru, spolu s Maďarskem budou lépe schopny dosáhnout cílů pro rok 2025. 
However, if their current plans are implemented as intended, together with Hungary, Ireland and Italy will be better placed to achieve the 2025 targets.
V těchto zemích umožňují technologie, kterými se má pokrytí zvýšit, tj. hlavně koaxiální kabely a optická vlákna, rychlost přes 100 Mb/s a v některých případech je možno rychlost zvýšit na 1 Gb/s. Ostatní dva členské státy budou muset své plány upravit, aby odrážely cíle na rok 2025. 
In these Member States, the technologies used to increase the coverage, mainly coaxial cable and fibre, enable speeds of over 100 Mbps, in some cases upgradable to 1 Gbps. The other two Member States will have to adapt their plans to reflect the 2025 targets.
Členské státy podporu Komise hodnotily kladně, ale její monitorování je mezi generálními ředitelstvími nekoordinované 27. 
The Commission’s support was positively assessed by the Member States but its monitoring is uncoordinated across Directorates-General 27.
Zkoumali jsme, zda Komise poskytovala členským státům v oblasti širokopásmového přístupu pokyny a podporovala je při praktickém provádění jejich plánů. 
We examined whether the Commission provided the Member States with guidance on broadband and supported the Member States in the practical implementation of their plans.
Posuzovali jsme, zda Komise členské státy podporovala při monitorování jejich výsledků, včetně toho, zda členské státy měla k tomu, aby řešily nedostatky při plnění svých cílů v této oblasti. 
We assessed whether the Commission supported the Member States in monitoring their achievements, including whether the Commission encouraged the Member States to address shortcomings in relation to their achievement of broadband objectives.