natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V období růstu umožní, aby celkový schodek vládního sektoru podobným způsobem klesl. 
In a boom period, it allows the headline deficit to decline in a similar way.
Diskreční proticyklická fiskální politika je politika, která přijímá dodatečná opatření ke stimulaci hospodářství v době recese. 
Discretionary anticyclical fiscal policy is the one that takes additional measures to stimulate the economy at the time of a recession.
To vede k nárůstu strukturálního schodku (tj. poklesu strukturálního salda). 
This leads to an increase in the structural deficit (i.e. decline in the structural balance).
V době růstu by se proticyklická fiskální politika pokusila zchladit hospodářství a snížit strukturální schodek (tj. zlepšit strukturální saldo). 
At the time of a boom, anticyclical fiscal policy would try to cool the economy, and reduce the structural deficit (i.e. improve the structural balance).
Opakem je procyklická politika. 
The opposite is a pro-cyclical policy.
Například viz Report prepared in accordance with Article 126(3) of the Treaty on Italy (Zpráva o Itálii podle čl. 126 odst. 3 Smlouvy), Komise 2016, Brusel, 22.2.2017 COM(2017) 106 final. 
For example see Report prepared in accordance with Article 126(3) of the Treaty on Italy, Commission 2016, Brussels, 22.2.2017 COM(2017) 106 final.
19 5 6 
18 5 6
20 c) celkovou míru pokroku při dosahování střednědobých rozpočtových cílů, zejména u členských států s vysokým zadlužením (část III); d) činnost Komise, která má zajistit předkládání komplexních a odpovídajících programů stability a konvergenčních programů a posoudit jejich věrohodnost a soulad s předpisy a kodexem chování Paktu o stabilitě a růstu, kvalitu pracovních dokumentů útvarů Komise a ostatních souvisejících posouzení jednotlivých zemí (například návrhy rozpočtových plánů, které členské státy eurozóny předložily na podzim) z hlediska toho, zda včas a jednotně uvádějí nejdůležitější rizika a odpovídající reakce politiky (část IV); e) základ a relevanci doporučení pro jednotlivé země, jakož i jejich sledování a úroveň provádění (část V); 7. 
19 (c) the overall rate of progress, particularly of high-debt Member States, towards their MTOs (Part III); (d) the Commission’s work to ensure the submission of comprehensive and adequate SCPs, and to assess their plausibility and compliance with the regulations and the Code of Conduct (CoC) of the SGP, the quality of the Commission’s SWDs and other related country assessments (for example, the DBPs for euro area Member States submitted in the autumn) in terms of whether they report, in a timely and consistent manner, on the most important risks and appropriate policy responses (Part IV); (e) the basis for and relevance of CSRs as well as their monitoring, and level of implementation (Part V); 7.
Posuzovali jsme, jak účinně Komise prováděla preventivní složku v období 2011–2016 (včetně analýzy pracovních dokumentů útvarů Komise z jara 2017 v porovnání s rokem 2016) a jak sledovala nejdůležitější události v rámci vývoje v letech 2017–2018. 
We assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the preventive arm in the period 2011 to 2016 (including the analysis of the spring 2017 SWDs in relation to 2016) and followed the most important developments in 2017 and 2018.
Preventivní složku jsme podrobně zkoumali u vzorku šesti členských států (Rakousko, Belgie, Finsko, Maďarsko, Itálie a Nizozemsko). 
We examined the preventive arm in detail for a sample of six Member States (Austria, Belgium, Finland, Hungary, Italy, and the Netherlands).
U některých analyzovaných aspektů jsme nicméně přihlíželi i k ostatním členským státům. Šest vybraných členských států zahrnovalo pět států z eurozóny a jeden stát mimo eurozónu. 
However, for some of the aspects analysed, we also considered other Member States. The six Member States selected included five from the euro area and one from non-euro area.
Byly vyloučeny členské státy, které již byly předmětem podobných auditů (vyjma Itálie7), a ze zbývajících členských států jsme vybrali ty, které měly: nejvyšší a nejvíce přetrvávající schodky strukturálního salda a míry zadlužení nebo nejdelší doby trvání postupu při nadměrném schodku a byly nejvíce vzdáleny od svého střednědobého rozpočtového cíle (viz příloha I). 
Member States that were already covered under similar audits were excluded (with the exception of Italy7) and from the remaining Member States, we selected those that had: the highest level and persistence of SB deficits and debt; or the longest durations under EDP; as well as the highest distance from their MTO (see Annex I).
7 Itálie ukončila postup při nadměrném schodku v červnu 2013 a předchozí období bylo částečně zahrnuto do auditu Účetního dvora, který se týkal postupu při nadměrném schodku. 
Italy exited EDP in June 2013, and the period before was partially covered under Court’s EDP audit.
Do vzorku byla zařazena s ohledem na rozsáhlé uplatňování doložek flexibility v rámci preventivní složky a na svůj celkový význam pro makroekonomický vývoj v EU. 
It was included in the sample given the extensive application of flexibility clauses under the preventive arm and its overall importance for macroeconomic developments in the EU. 7
Kritéria pro audit jsme čerpali z: a) požadavků právního rámce, zejména nařízení č. 
Our audit criteria came from: (a) (b) (c) (d) 10.
1466/97 ve vztahu k evropskému semestru; b) kodexu chování, pokud jde o obsah programů stability a konvergenčních programů; c) pravidel a postupů Komise, např. rukovětí a jiných pokynů vydaných pro členské státy nebo interně pro zaměstnance Generálního ředitelství pro hospodářské a finanční záležitosti (GŘ EFCIN); d) dokumentů vydaných řadou institucí EU a dalšími mezinárodními organizacemi [zejména Mezinárodním měnovým fondem (MMF) a Organizací pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Evropskou centrální bankou (ECB)] nebo dokumentů vyplývajících z výzkumu zaměřeného na určení osvědčených postupů. 10. Navštívili jsme GŘ ECFIN, abychom byli uvedeni do rámce pravidel, dozvěděli se důvody různých operativních rozhodnutí a seznámili se s interními procesy, které jsou spojeny s posuzováním fiskálních plánů členských států a s konečným vypracováním doporučení pro jednotlivé země. 
We various States’ the requirements of the legal framework, in particular Regulation 1466/97 related to the European Semester; the CoC for the content of the SCPs; the Commission’s rules and procedures, e.g. vade mecums, and other guidelines issued to Member States or internally to the Commission Directorate General for Economic and Financial Affairs’ (DG EFCIN) staff; documents issued by a number of EU institutions and other international organisations [in particular the International Monetary Fund (IMF), the Organisation for Economic Co-operation and Development (OECD) and the European Central Bank (ECB)] or resulting from research to identify best practice. visited DG ECFIN for an introduction to the rules framework, the rationale behind operational decisions, and the internal processes involved in assessing Member fiscal plans and ultimately producing CSRs.
Vedli jsme rozhovory týkající se šesti členských států ve vzorku s pracovníky útvarů pro jednotlivé země při GŘ ECFIN a přezkoumali jsme řadu dokumentů Komise, a to jak veřejně dostupné texty, tak interní záznamy. 
We the sample and reviewed a range of Commission documents, both texts in the public domain and internal records.
Rovněž jsme uskutečnili informativní návštěvy šesti členských států ve vzorku, na nichž jsme se setkali s protějšky Komise na příslušných ministerstvech financí a hospodářství, se zástupci rad pro fiskální záležitosti a s úředníky pro evropský semestr při zastoupeních EU. 
We also carried out information visits to the six Member States in the sample, where we met the Commission’s counterparts in the respective ministries of finance and economy, representatives from fiscal councils and European Semester Officers at EU repres entations .
Uspořádali jsme jednání poradního panelu nezávislých odborníků z akademických a výzkumných institucí a think tanků a pozvali jsme velký počet rad pro fiskální záležitosti členských států na interní seminář, aby se podělily o své názory na rámec a různé události, které zjistily v členských státech. 21 
We organised an advisory panel of independent experts from academic and research institutions and think tanks, and invited a number of Member States fiscal councils to an internal seminar to share their views on the framework and the various developments they had observed in Member States.
Provedli jsme analytické testy modelů posuzování souladu, které používá Komise. 
We performed analytical tests on the compliance assessment models used by the Commission.
Testovali jsme, zda byly modely strukturovány tak, aby odrážely podmínky stanovené v nařízeních, a zda jsou modely přesné a jednotné napříč členskými státy a v čase. 
We tested whether the models had been structured to reflect the conditions in interviewed staff from the country desks at DG ECFIN for the six Member States in 20 the regulations, and whether the models were accurate and consistent across Member States and over time.
Rovněž jsme testovali dopad určitých operativních přístupů porovnáním výstupů analýz se simulacemi alternativních výkladů a znovu jsme provedli různé analýzy, které dříve uskutečnily útvary pro jednotlivé země, přezkoumali jsme programy stability a konvergenční programy členských států, pracovní dokumenty útvarů Komise, interní pracovní dokumenty a ostatní dostupné informace, abychom určili, zda existuje řádný základ pro určité připomínky a doporučení, které Komise vydala. 
We also tested the impact of certain operational approaches by comparing the outcomes to simulations of alternative interpretations, and re-performed various analyses carried out by country desks, reviewing Member State SCPs, Commission SWDs, internal working papers and other available information to determine whether there was a sound basis for certain observations and recommendations the Commission had made.
PŘIPOMÍNKY Část I – Nařízení stanovilo přiměřené tempo konvergence k střednědobému rozpočtovému cíli, ale obsahovalo nejednoznačná ustanovení 15. 
OBSERVATIONS Part I — the regulation set an appropriate pace for converging towards the MTO but included ambiguous provisions 15.
Aby bylo dosaženo rychlé konvergence k střednědobým rozpočtovým cílům, stanovilo nařízení průměrnou roční doporučenou hodnotu zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP a uvedlo, že u členských států, které se potýkají s mírou zadlužení přesahující 60 % HDP, by zlepšení mělo být vyšší8. 
To achieve fast convergence towards the MTOs, the Regulation set an average annual SB adjustment benchmark of 0.5 % of GDP, and stated that the benchmark should be higher for Member States with debt exceeding 60 % of GDP8.
Poněkud v rozporu s výše uvedeným nařízení povoluje poměrně široké rozpětí odchylky od této doporučené hodnoty ještě předtím, než je členský stát posouzen jako stát, který tuto hodnotu nesplňuje. Vzhledem k nejistotám souvisejícím s prognózováním a s plněním rozpočtu lze určité rozpětí odchylky považovat za přiměřené. 
Somewhat contradictorily, the Regulation allows for a relatively large margin of deviation from the benchmark before a Member State is considered non-compliant. Some margin of deviation could be considered appropriate given the uncertainties involved in forecasting and budget execution.
Ale předpokládané rozpětí je široké: za jeden rok může povolená odchylka činit 0,5 %, tj. stejně jako doporučená hodnota sama. 
But the envisaged margin is large: in one year, the permitted deviation can be 0.5 %, i.e. the same size as the as the benchmark.
Za dva roky může znovu celkem dosáhnout 0,5 % HDP (tj. v průměru 0,25 % v každém roce). 
Over two years, it can be again 0.5 % of GDP in total (i.e. 0.25 % on average in each year).
Takto poměrně široký prostor pro povolenou odchylku vytváří určitou nejednoznačnost z hlediska toho, co se vlastně od členských států očekává. 
Such a relatively large margin of permitted deviation has created ambiguity about what is actually expected from Member States.
Ještě důležitější však je, že nařízení nestanoví kumulativní limit takových odchylek za několik let, což lze vykládat v tom smyslu, že odchylka jen o málo nižší než 0,25 % může pokračovat po dobu 22 8 Nařízení č. 1466/97 čl. 5 odst. 
Even more importantly, the Regulation does not explicitly set a cumulative limit for such deviations over several years, which could be interpreted to imply that the deviation of little less than 0.25 % can continue indefinitely9. This has an important impact Article 5(1), paragraph 2 and Article 9(1), paragraph 2 of Regulation No 1466/97.
neurčitou9. To má důležitý dopad na dobu, kterou členskému státu trvá dosáhnout střednědobého rozpočtového cíle, a proto i na účinnost preventivní složky. 
21 8 9 on the time it takes a Member State to reach its MTO and, therefore, on the effectiveness of the preventive arm.
Kromě toho nařízení obsahuje řadu podmínek a flexibilit, které by mohly mít dodatečný dopad na účinnost preventivní složky v závislosti na tom, jak je Komise provádí. 
Furthermore, the Regulation contains a number of conditions and flexibilities which could have an additional impact on the preventive arm’s effectiveness, depending on how they are implemented by the Commission.
Nařízení zavedlo koncepci, podle níž by měla být korekce strukturálního salda závislá na hospodářském cyklu, ačkoli z nařízení plyne, že za špatných podmínek by byla určitá korekce přece jen zapotřebí. 
The Regulation introduced the notion that the SB adjustment should be cycle-dependent, although it implies that some adjustment would still be required in bad times.
Nařízení vyžaduje, aby Rada a Komise vzaly v úvahu, „zda je úsilí o rychlejší tempo vyvíjeno v hospodářsky příznivém období, přičemž v hospodářsky nepříznivých obdobích může být vyvíjené úsilí menší“10. 
It requires the Commission and the Council to consider “whether a higher adjustment effort is made in economic good times, whereas the effort might be more limited in economic bad times”10.
Kromě toho nařízení umožňuje „volnější nakládání s rozpočtem, především při zohlednění potřeby veřejných investic“11. 
Furthermore, the Regulation allows “room for budgetary manoeuvre, considering in particular the need for public investment”11.
Nařízení umožňuje určitou flexibilitu, neboť požaduje, aby Rada a Komise zohlednily „provádění významných strukturálních reforem, které mají [...] dlouhodobé příznivé dopady na rozpočet, mimo jiné zvýšením potenciálního [...] růstu, a které tedy prokazatelně ovlivňují dlouhodobou udržitelnost veřejných financí“12. 
The Regulation provides for flexibility by requiring the Council and the Commission to “take into account the implementation of major structural reforms which have long-term positive budgetary effects, including by raising potential growth, and therefore a verifiable impact on the long-term sustainability of public finances”12.
Pro využití této flexibility jsou členské státy povinny ve svých programech stability a konvergenčních programech předložit „analýzu nákladů a přínosů významných strukturálních reforem majících přímé dlouhodobé příznivé dopady na rozpočet“13. 
To use this flexibility, Member States are required to present “a cost-benefit analysis of major structural reforms which have direct long-term positive budgetary effects” in their SCPs 13.
Žádosti o flexibilitu jsou způsobilé v případě, že členský stát dodržel rezervu, pokud jde o 3% doporučenou hodnotu, a očekává se jeho návrat na úroveň střednědobého rozpočtového cíle „během programového období“14. Programové období Viz podobné připomínky Evropské fiskální rady, Brusel, s. 55 výroční zprávy Evropské fiskální rady za rok 2017, oddíl 5.1.3. Nařízení č. 
Requests for flexibility are eligible if the Member State has respected the safety margin to the 3 % reference value and is expected to return to the medium-term budgetary objective “within the programming Regulation No 1466/97 Article 5(1), paragraph 2 and Article 9(1), paragraph 2. Idem, Article 2a, paragraph 1.
1 a čl. 
Idem, Articles 5(1) and 9(1).
2 písm. c) a čl. 
Idem, Articles 3(2)(c) and 8(2)(c).
23 9 10 11 12 13 14 
22 10 11 12 13 period”14.
pro programy stability a konvergenční programy obecně činí čtyři roky, přičemž některé země zařazují do programového období ještě pátý rok. 
The programme period for the SCPs is, in general, four years, with some countries including a 5th year in the programme period.
Nařízení rovněž konkrétně povoluje odchylky z důvodu přímých přírůstkových nákladů důchodových reforem15. 
The Regulation also specifically allows for deviations due to the direct incremental costs of pension reforms 15.
Způsobilá odchylka je přísně vázána na rozpočtové náklady v prvním roce po zavedení reformy a veškeré roční přírůstkové náklady v následujících letech. 
The eligible deviation is strictly linked to budget costs in the first year following the introduction of the reform and any annual incremental costs in subsequent years.
Vzhledem ke kladným dlouhodobým účinkům důchodových reforem na fiskální udržitelnost tato doložka není z hlediska účinnosti nařízení škodlivá. 
Given positive long-term effects of the pension reforms on the fiscal sustainability, this clause is not detrimental for the effectiveness of the Regulation.
A v neposlední řadě nařízení stanoví i odchylky na základě neobvyklých událostí, které členský stát nemůže ovlivnit a které mají zásadní dopad na finanční situaci členského státu, a na základě prudkého hospodářského propadu v eurozóně nebo Unii jako celku, a to za předpokladu, že tato odchýlení neohrozí udržitelnost veřejných financí ve střednědobém horizontu. 
Finally, the Regulation also provides for deviations resulting from unusual events, beyond the Member State’s control, which have a major impact on their financial position, and from a severe economic downturn in the euro area or the Union as a whole, provided that these deviations do not endanger medium-term fiscal sustainability.
Zatímco základní požadavky nařízení byly formulovány z hlediska zlepšení rozpočtového salda a strukturálního salda, reformy v roce 2011 navíc zavedly výdajové kritérium. 
While the basic requirements in the Regulation were formulated in terms of improvements to the budget balance and structural balance, the reforms in 2011 introduced in addition an expenditure benchmark (EB).
5 odst. 1 písm. b) nařízení16 nepřekročil střednědobé tempo potenciálního růstu HDP, pokud překročení není kompenzováno diskrečními opatřeními na straně příjmů. 
This benchmark requires that the growth path of annual expenditure as defined in Article 5(1)(b) of the Regulation16 does not exceed a medium-term rate of potential GDP growth, unless the excess is matched by discretionary revenue measures.
Kromě toho pokud členský stát nedosáhl svého střednědobého rozpočtového cíle, měl by být roční růst výdajů nižší než střednědobé tempo potenciálního růstu HDP, aby bylo dosaženo cíleného zlepšení strukturálního salda. 
Additionally, if a Member State is not at its MTO, then annual expenditure growth should be lower than the medium-term rate of potential GDP growth, with the aim of achieving the targeted improvement in the SB.
Zatímco obě kritéria (výdajové kritérium a požadavek doporučené hodnoty strukturálního salda) by teoreticky mohla přinést stejné výsledky, mohou rozdílné výsledky z hlediska souladu vyplývat z určitých rozdílů, například používání jiného tempa Tamtéž, čl. 
While the two benchmarks (EB and SB benchmark requirement) could, in theory, produce the same results, different compliance results may stem from certain differences, such as the use of a different potential growth rate from the one used for the SB, or the Idem, Articles 5(1) and 9(1), sub-paragraph 10.
9 odst. 1. „Ze sumy výdajů se vyloučí výdaje na úroky, výdaje na programy Unie plně kompenzované příjmy z prostředků Unie a nediskreční změny výdajů na dávky v nezaměstnanosti.“ 24 15 16 
Idem, Articles 5(1) and 9(1). ”The expenditure aggregate shall exclude interest expenditure, expenditure on Union programmes fully matched by Union funds revenue and non-discretionary changes in unemployment benefit expenditure.”
Výdajové pravidlo však nabízí určité výhody při následném posouzení výkonnosti17. 
The expenditure rule does, however, offer some advantages in the ex post assessment of performance17.
Část II – Komise rozsáhle využívala možnosti volného uvážení, nesoustředila se však na hlavní cíl Cyklicky očištěné požadavky kombinované s prostorem pro vlastní uvážení nezajišťují doporučenou míru korekcí 25. 
Part II — the Commission has extensively exercised the discretion granted but has not focused on the main objective Cyclicaly adjusted requirements combined with margin for deviation and margin for discretion do not deliver the benchmark rate of adjustment 25.
Aby rozlišila korekce podle postavení hospodářství v rámci hospodářského cyklu (v nařízení tzv. „příznivá versus nepříznivá období“), zveřejnila Komise v roce 2015 matici požadovaných korekcí (dále jen „matice“), která stanovila požadované korekce (viz obrázek 3). 
To differentiate the adjustment according to the position of the economy in the business cycle (referred to as “bad versus good times” in the Regulation), the Commission published a matrix of required adjustments (hereafter referred to as “matrix”) in 2015 that stipulated the required adjustments (see Figure 3).
Hlavním kritériem pro určení příznivých nebo nepříznivých období je mezera výstupu, která je členěna do pěti kategorií: výjimečně špatné podmínky, velmi špatné podmínky, špatné podmínky, běžné podmínky a příznivé podmínky. 
The main criterion for determining good or bad times is the output gap (OG), which has been split into five categories: exceptionally bad times, very bad times, bad times, normal times and good times.
Matice nepředpokládá žádnou korekci během „výjimečně špatných podmínek“, což je pojem, který nařízení nezmiňuje. 
The matrix does not envisage any adjustment during “exceptionally bad times”, a concept not mentioned in the Regulation.
Členské státy s dluhem nižším než 60 % HDP nejsou povinny provádět žádnou korekci za „velmi špatných“ podmínek, a pakliže není růst nad potenciálem, ani za „špatných“ podmínek. 
Member States with debt of less than 60 % of GDP are not required to make any adjustment in “very bad” times and unless growth is above potential even in “bad” times.
Ačkoli to nařízení nevyžaduje, Komise následně dosáhla dohody o matici (a ostatních flexibilitách, viz níže) s členskými státy prostřednictvím Rady pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN)18. 
Although not required by the Regulation, the Commission subsequently reached agreement on the matrix (and other flexibilities, see below) with Member States via the Economic and Financial Affairs Council (ECOFIN)18.
17 18 Zaměření na výdajové kritérium klade větší důraz na ty faktory politiky, které přímo kontroluje vláda, a je lépe předvídatelné než ukazatel strukturálního salda. 
17 18 Focus on the expenditure benchmark places a stronger emphasis on those policy levers directly controlled by government and it is more predictable than the SB indicator.
Commonly Agreed position on Flexibility in the Stability and Growth Pact (Společně dohodnutý postoj k flexibilitě v rámci Paktu o stabilitě a růstu); Rada Evropské unie (hospodářské a finanční věci); 14345/15; Brusel, 30. listopadu 2015, s. 8; VÝSLEDEK ZASEDÁNÍ RADY, 3445. zasedání Rady pro hospodářské a finanční věci, Brusel, 12. února 2016. 
Commonly Agreed position on Flexibility in the Stability and Growth Pact; ECOFIN Council of the EU; 14345/15; Brussels, 30 November 2015, p. 8; OUTCOME OF THE COUNCIL MEETING, 3445th CouncilmeetingEconomicandFinancialAffairsBrussels,12February2016.