natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obsah 04 70–102 75–83 84–90 91–102 103–112 105 106 – 108 109–112 Účinnost opatření ke snížení znečištění vod živinami ze zemědělství Směrnice o dusičnanech není účinně provedena navzdory poměrně úspěšnému sledování ze strany Komise Mechanismus podmíněnosti pomáhá prosazovat směrnici o dusičnanech a další požadavky ohledně hnojiv, ale není zcela účinný Opatření v oblasti rozvoje venkova spolufinancovaná z prostředků EU v období 2007–2013 mají v navštívených členských státech jen malý dopad na snížení znečištění vodních útvarů živinami PřidanáhodnotastrategieEUproregionBaltskéhomoře,pokudjdeosníženívstupuživindo Baltského moře Složitá správní síť a přidaná hodnota, kterou je obtížné posoudit Stěžejní projekty pomáhají šířit osvědčené postupy, ale jejich dopad na snížení živin se neprokázal Jetřeba,abyoperačníprogramylépezohlednilystrategiiEUproregionBaltskéhomoře 113–128 Závěryadoporučení Příloha I — Příloha II — Příloha III — Příloha IV — Cíle v oblasti snížení vstupu živin Tendence v oblasti vstupu dusíku a fosforu do Baltského moře v jednotlivých zemích Dosažení horních limitů vstupů v jednotlivých dílčích povodích Koncentrace živin v odtokových vodách z čistíren odpadních vod ve velkých městech členských států EU okolo Baltského moře (2013) Příloha V — Odpověď Komise Stěžejní projekty a další projekty významné pro provedení strategie EU pro region Baltského moře 
Contents 04 70–102 Effectiveness of actions to reduce agricultural nutrient pollution of water 75–83 The nitrates directive is not effectively implemented, despite relatively successful follow‐up on the part of the Commission 84–90 The cross‐compliance mechanism helps to enforce the nitrates directive and other fertilisation requirements, but is not fully effective 91–102 EU co‐financed rural development measures in the 2007‐2013 period have had little effect on reducing nutrient pollution in water bodies in the visited Member States 103–112 TheaddedvalueoftheEUSBSRasregardsthereductionofnutrientinputsintotheBalticSea 105 A complex governance network and an added value that is difficult to assess 106 – 108 Flagship projects help to disseminate good practices, but their impact on nutrient reduction has not been demonstrated 109–112 NeedforoperationalprogrammestotakebetteraccountoftheEUSBSR 113–128 Conclusionsandrecommendations Annex I Annex II Annex III Annex IV — Nutrient input reduction targets — Trend in nitrogen and phosphorus inputs into the Baltic Sea by country — Achievement of input ceilings by sub‐basin — Nutrient concentration in the effluent of waste water treatment plants in the main cities of EU Member States around the Baltic Sea (2013) Annex V Reply of the Commission — Flagship and other projects significant for the implementation of the EUSBSR
Vodní útvar: samostatný a významný prvek povrchové vody. 
Glossary and 05 abbreviations Body of water: A discrete and significant element of surface water.
Zahrnuje jezera, nádrže, potoky, řeky, kanály, brakické vodní útvary a úseky pobřežních vod. 
This includes lakes, reservoirs, streams, rivers, canals, transitional bodies of water and stretches of coastal water.
Zásada „znečišťovatel platí“: zásada stanovená ve Smlouvě o fungování Evropské unie (čl. 
Polluter pays principle: A principle set out in the Treaty on the Functioning of the European Union (Article 191.2).
Ve vztahu k odpadním vodám tato zásada nařizuje, že subjekty vypouštějící odpadní vody by měly za způsobené znečištění platit (například domácnosti by měly platit za čištění odpadních vod v rámci stočného, čistírny odpadních vod pak platí poplatek za znečištění). 
With regard to waste water, this principle dictates that dischargers of waste water should pay for the pollution caused (for example, households should pay for waste water treatment services at the waste water price; waste water treatment plants pay a pollution charge).
Zdroje znečištění: existují dva hlavní typy zdroje znečištění přenášené vodou: Difuzní zdroje, u kterých neexistuje konkrétní bod vypouštění; mezi největší přispěvatele patří zemědělská a lesnická činnost a obydlí, jež nejsou napojena na kanalizační síť. 
Sources of pollution: There are two main types of waterborne pollution source: Diffuse sources, for which there is no specific point of discharge; the largest contributors are agricultural and forestry activities and dwellings not connected to the sewage network.
Bodové zdroje, u nichž existuje konkrétní bod vypouštění; jde o vypouštění z čistíren městských odpadních vod a z průmyslu a farem s chovem ryb. 
Point sources, for which there is a specific point of discharge; these are discharges from urban waste water treatment plants and from industries and fish farms.
Shrnutí 06 IBaltské moře sousedí s osmi členskými státy EU (Dánsko, Estonsko, Finsko, Litva, Lotyšsko, Německo, Polsko a Švédsko) a Ruskem. 
Executive 06 summary IThe Baltic Sea is bordered by eight EU Member States (Denmark, Estonia, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland and Sweden) and Russia.
Je jedním z nejvíce znečištěných moří na světě. 
The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas.
Boj proti eutrofizaci je považován za významný problém. Cílem rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí z roku 2008 je dosáhnout dobrého stavu prostředí mořských vod EU do roku 2020. 
Combating eutrophication is seen to pose a significant challenge. The 2008 marine strategy framework directive aims to achieve a good environmental status of the EU’s marine waters by 2020.
Podle této směrnice jsou členské státy povinny pro dosažení cílů směrnice spolupracovat v rámci regionu či subregionu, přičemž pokud je to proveditelné a vhodné, měly by například využívat struktury, které již existují v rámci regionální úmluvy pro mořské prostředí. 
Under that directive, Member States have to cooperate within regions and sub-regions to achieve the objectives of the directive, using for instance, where practical and appropriate, the structures already in place under the regional sea conventions.
Pro Baltské moře je příslušnou úmluvou Helsinská úmluva (za niž odpovídá Helsinská komise (HELCOM)) a její akční plán pro Baltské moře, který od signatářských zemí vyžaduje snížení zátěže živinami. 
For the Baltic Sea, the relevant convention is the Helsinki Convention (governed by the Helsinki Commission (Helcom)) and its Baltic Sea action plan, which requires the reduction of nutrient loads from the signatory countries.
II V roce 2009 Evropská rada přijala makroregionální strategii, konkrétně strategii EU pro region Baltského moře, která je zaměřena zejména na podporu ochrany životního prostředí, včetně snížení zátěže živinami, pomocí prosazování zvýšené spolupráce mezi sousedními zeměmi a inovativních řešení. 
II In 2009, the European Council adopted a macro-regional strategy, namely the European Union strategy for the Baltic Sea region, aiming, in particular, to foster environmental protection, including the reduction of nutrient loads, by promoting increased cooperation between neighbouring countries and innovative solutions.
III Hlavními zdroji zátěže živinami způsobujícími eutrofizaci jsou zemědělství a městské odpadní vody. 
III The main sources of nutrient loads causing eutrophication are agriculture and urban waste water.
V období 2007 až 2013 přispěla EU na projekty v oblasti odvádění odpadních vod a jejich čištění v pěti členských státech hraničících s Baltským mořem, které dostávají podporu z EU, částkou ve výši 4,6 miliardy EUR. 
In the 2007-2013 period, the EU contribution to waste water collection and treatment projects in the five Member States bordering the Baltic Sea benefiting from EU support in this field was 4.6 billion euro.
Opatření v oblasti rozvoje venkova, včetně ochrany vod, dosáhla ve všech osmi členských státech hraničících s Baltským mořem výše 9,9 miliardy EUR. 
Rural development measures, including water protection, to all eight Baltic Sea coastal Member States amounted to 9.9 billion euro.
IV Audit Účetního dvora měl za cíl odpovědět na otázku, zda opatření EU účinně napomohla členským státům snížit znečištění Baltského moře živinami. 
IV The Court’s audit answers the question whether the EU actions have been effective in helping Member States to reduce nutrient loads into the Baltic Sea.
Celkový závěr je takový, že tato opatření vedla jen k omezenému pokroku při snižování živin v Baltském moři. 
The overall conclusion is that these actions have led to limited progress towards nutrient reduction in the Baltic Sea.
VPlány členských států na dosažení snížení živin, jak je stanovuje HELCOM, vycházejí z plánů povodí připravených na základě rámcové směrnice o vodě. 
VThe Member States’ plans for achieving Helcom nutrient reductions are based on their river basin management plans prepared on the basis of the water framework directive.
Těmto plánům chybí ambice, neboť se zaměřují na „základní opatření“ za účelem provedení směrnic EU v souvislosti s konkrétními činnostmi způsobujícími znečištění živinami, zejména s městskými odpadními vodami a zemědělstvím. Opatřením na omezení difuzních zdrojů živin a „doplňkovým opatřením“, která jsou stanovena v rámcové směrnici o vodě, je věnována menší pozornost. 
These plans lack ambition as they focus on ‘basic measures’ for implementing EU directives in relation to the specific activities causing nutrient pollution, mainly urban waste water and agriculture.
Opatření jsou stanovena na základě nedostatečných informací. 
Measures are established on the basis of insufficient information.
Chybí jim také cíle a vhodné ukazatele pro posouzení výsledků dosažených při snižování zátěže vod živinami. 
They also lack targets and appropriate indicators for the assessment of achievements made in reducing nutrient loads into waters.
Shrnutí 07 VI Opatření určená ke snížení zátěže živinami z městských aglomerací vedla ke snížení živin. 
Executive summary 07 VI Actions to reduce nutrient loads from urban agglomerations have led to a reduction of nutrients.
Několik aglomerací čistí městské odpadní vody za uplatnění vyšších norem, než jsou normy stanovené ve směrnici o čištění městských odpadních vod. 
Several agglomerations treat the urban waste water to higher standards than those laid down in the urban waste water treatment directive.
I přes významné finanční prostředky poskytnuté ze strany EU se však provádění směrnice zpozdilo v těch členských státech, které přistoupily k EU v roce 2004. 
However, despite significant EU funding, the implementation of the directive is delayed in the Member States which joined the EU in 2004.
Kromě toho ne všechny členské státy z oblasti Baltského moře, které měly povinnost směrnici do roku 2012 dodržet, tak učinily. 
In addition, not all of the Baltic Sea Member States which were required to comply with the directive by 2012 do so.
V Rusku a Bělorusku mají opatření EU týkající se městských odpadních vod potenciál být nákladově efektivní, ale jejich rozsah je v porovnání s potřebami velmi omezený a provádění projektů trvá velmi dlouho. 
In Russia and Belarus, EU actions regarding urban waste water are potentially cost efficient, but are very limited in scope compared to what is needed and projects implementation takes a long time.
VII Provedení směrnice o dusičnanech členskými státy z oblasti Baltského moře není zcela účinné. 
VII The implementation of the nitrates directive by Baltic Sea Member States is not fully effective.
Nejsou vhodně definovány relevantní oblasti a požadavky stanovené členskými státy v jejich akčních programech nejsou dostatečně přísné. 
Relevant areas are not properly defined and the requirements set by Member States in their action programmes are not strict enough.
Pokud jde o požadavky na hnojení živinami, odrazující účinek mechanismu podmíněnosti není dostatečný, neboť míra nedodržování pravidel je nadále vysoká. 
Regarding nutrient fertilisation requirements, the deterrent effect of the cross-compliance mechanism is insufficient, as the level of non-compliance remains high.
Ačkoli všechny plány povodí zahrnují dodatečná opatření, která mají řešit zatížení živinami ze zemědělství, nebyla dostatečně zacílena na oblasti, pro něž byla stanovena jako potřebná. 
Even though all river basin mangement plans include supplementary measures intended to tackle nutrient loads from agriculture, they have been insufficiently targeted at areas identified as needing them.
Kromě toho žádné členské státy nevyužily možnost, kterou jim dávají právní předpisy EU a jež spočívá v zavedení některých těchto opatření jako povinných pro zemědělské podniky umístěné v těchto oblastech. 
In addition, no Member State has used the option under EU regulations of making some of those measures compulsory for farms located in these areas.
VIII Strategie Evropské unie pro region Baltského moře zvyšuje politický význam stavu prostředí Baltského moře a regionální spolupráce, ale její dosavadní přidanou hodnotu, pokud jde o snížení vstupu živin, je obtížné posoudit. 
VIII The European Union strategy for the Baltic Sea region is raising the political importance of the Baltic Sea’s environmental status and of regional cooperation, but, to date, its added value for nutrient input reduction is difficult to assess.
IX Předkládáme několik doporučení ke zlepšení účinnosti opatření pro boj proti eutrofizaci v Baltském moři. 
IX We make a number of recommendations to improve the effectiveness of the actions combating eutrophication in the Baltic Sea.
Úvod 08 Baltské moře a eutrofizace 01 Baltské moře je jedním z nejvíce znečištěných moří na světě a eutrofizace je považována za jeho největší problém1. 
Introduction 08 Baltic Sea and eutrophication 01 The Baltic Sea is one of the world’s most polluted seas and eutrophication is seen as its greatest challenge1.
Baltské moře sousedí s devíti zeměmi: osmi členskými státy EU (Dánsko, Německo, Estonsko, Lotyšsko, Litva, Polsko, Finsko a Švédsko) a Ruskem. 
The Baltic Sea is bordered by nine countries: eight EU Member States (Denmark, Germany, Estonia, Latvia, Lithuania, Poland, Finland and Sweden) and Russia.
Další velkou zemí ležící v oblasti povodí Baltského moře je Bělorusko. 
Belarus is another large country within the Baltic Sea catchment area.
02 Eutrofizace je proces, k němuž dochází při vstupu nadměrného množství živin vytvářených především lidskou činností, zejména dusíku a fosforu, do vodního útvaru. 
02 Eutrophication is a process that occurs when excess nutrients generated mostly by human activity, mainly nitrogen and phosphorus, enter a body of water.
Vysoká koncentrace živin vede k intenzivnímu výskytu potenciálně toxických vodních řas (viz obrázek 1). 
High nutrient concentrations lead to intense, potentially toxic, algal blooms (see Picture 1).
1 Evropská agentura pro životní prostředí, Nutrients in transitional, coastal and marine waters (Živiny v brakických, pobřežních a mořských vodách) (CSI 021)“. 
1 European Environment Agency, ‘Nutrients in transitional, coastal and marine waters (CSI 021)’.
Posouzení zveřejněno v březnu 2013. 
Assessment published March 2013.
Obrázek 1 — Eutrofní mořské vody Zdroj: HELCOM, foto Samuli Korpinen. 
Picture 1 — Eutrophic marine water Source: Helcom, photo by Samuli Korpinen.
Úvod 09 03 Eutrofizace může významně snížit užitečnost moře tím, že snižuje biologickou rozmanitost, narušuje vzhled pobřeží a ztenčuje rybí populace. 
Introduction 09 03 Eutrophication can significantly reduce the utility of the sea by reducing biodiversity, spoiling the appearance of the coast and depleting fish stocks.
Nejvíce postiženými dílčími mořskými povodími jsou Finský záliv, Rižský záliv a střední část Baltského moře (viz graf 1). 
The most affected sea sub-basins are the Gulf of Finland, the Gulf of Riga and the central deepest zone of the Baltic Sea, called Baltic Proper (see Figure 1).
Eutrofizace v Baltském moři Graf 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Zdroj: HELCOM. 
Eutrophication in the Baltic Sea Figure 1 Gulf of Finland Denmark Lithuania Norway Finland Estonia Latvia Russia Germany Poland HELCOM 2010 Eutrophication status GOOD BAD Sweden Gulf of Riga Baltic Proper Source: Helcom.
What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007? 
‘What was the eutrophication status of the Baltic Sea in 2003-2007?’
(Jaký byl stav eutrofizace Baltského moře v období 2003–2007?), Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther a Norkko Alt (2010). Belarus 
Pyhälä Minna, Frias Vega Manuel, Laamanen Maria, Fleming-Lehtinen Vivi, Nausch Günther and Norkko Alt (2010). Belarus
Úvod 10 04 Hlavním zdrojem živin vstupujících do moře je zátěž přenášená vodou přicházející z vnitrozemí skrze řeky a přímé vypouštění na pobřeží. 
Introduction 10 04 The main sources of nutrients released to the sea are waterborne loads coming from inland via rivers and direct discharges from the coast.
Zátěž přenášená vodou odpovídá za 78 % celkového množství dusíku a 95 % celkového množství fosforu, jež vstupují do Baltského moře2. 
Waterborne loads account for 78 % of the overall nitrogen and 95 % of the overall phosphorus which enter the Baltic Sea2.
Dvěma nejvýznamnějšími zdroji zátěže živin přenášených vodou jsou difuzní zdroje, zejména zemědělství (45 % celkového množství dusíku a 45 % celkového množství fosforu), a bodové zdroje, zejména městské odpadní vody (12 % celkového množství dusíku a 20 % celkového množství fosforu)3. 
The two most significant sources of waterborne nutrient loads are: diffuse sources, mainly agriculture (45 % of overall nitrogen and 45 % of overall phosphorus), and point sources, mainly urban waste water (12 % of overall nitrogen and 20 % of overall phosphorus)3.
05 Změna klimatu přispívá dvěma dalšími problémy. 
05 Climate change adds two further challenges.
Předvídá se, že kratší a vlhčí zimy povedou k menšímu množství sněhu a ledové pokrývky, a tudíž k většímu odtoku z povodí řek. 
Firstly it is predicted that shorter and wetter winters will lead to less snow and ice cover and thus to greater run-off from rivers’ catchment areas.
V důsledku toho bude do moře vstupovat stále větší objem znečištění, což eutrofizaci zhorší4. 
This will result in increasingly high nutrient loads entering the sea, which will aggravate eutrophication4.
Zvyšující se teploty moře dále zajistí lepší podmínky pro růst vodních řas a povedou k delším obdobím růstu. 
Secondly, increased sea temperatures will provide better conditions for the growth of algal blooms, as well as leading to a prolonged growing period.
Právní nástroje EU pro řešení znečištění vod živinami 06 Kvalita mořských vod EU se řídí rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí z roku 20085, jejímž cílem je zajistit, aby mořské vody EU dosáhly do roku 2020 dobrého stavu prostředí. 
EU legal instruments addressing nutrient pollution of waters 06 The quality of EU marine waters is governed by the 2008 marine strategy framework directive5, the objective of which is to ensure that the EU’s marine waters reach a good environmental status by 2020.
Směrnice je stále v rané fázi provádění: do října 2012 měly členské státy podat Komisi zprávu o svém vymezení dobrého stavu prostředí pro mořské vody na základě deskriptorů navržených ve směrnici (jedním z nichž je eutrofizace) a počáteční posouzení stavu svých mořských vod a své environmentální cíle a související ukazatele. 
The directive is still in an early stage of its implementation: by October 2012, Member States had to report to the Commission on their determination of a good environmental status for marine waters, based on the descriptors proposed by the directive (one of them being eutrophi-cation), an initial assessment of their marine water status and their environmental targets and associated indicators.
07 Za provedení směrnice jsou odpovědné členské státy. 
07 The implementation of the directive is a responsibility of the Member States.
Do konce roku 2015 byly povinny připravit program opatření k dosažení cíle dobrého stavu prostředí. 
By the end of 2015, they had to prepare a programme of measures to achieve the good environmental status.
Tyto programy musí být Komisi zaslány do března 2016. 
These programmes must be sent to the Commission by March 2016.
Jako obecná zásada platí, že by členské státy měly v největší možné míře navazovat na cíle a činnosti stávajících regionálních úmluv pro mořské prostředí. 
As a general principle, Member States should, as far as possible, build on the objectives and activities of the existing regional sea conventions.
2 HELCOM, aktualizovaný Pátý soubor o zatížení Baltského moře znečištěním (PLC-5.5) – 2015 (údaje z roku 2010). 
2 Helcom, updated Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5.5) — 2015 (2010 data).
3 HELCOM, Pátý soubor o zatížení Baltského moře znečištěním (PLC-5) – 2011 (údaje z roku 2006). 
3 Helcom, Fifth Baltic Sea Pollution Load Compilation (PLC-5) — 2011 (2006 data).
4 Second Assessment of Climatic Change for the Baltic Sea Basin(Druhé posouzení změny klimatu pro oblast Baltského moře), Kolektiv autorů BACC II, Regionální studie klimatu, Springer International Publishing, 2015. 
4 ‘Second Assessment of Climate Change for the Baltic Sea Basin’, the BACC II Author Team, Regional Climate Studies, Springer International Publishing, 2015.
5 Směrnice Evropského Parlamentu a Rady 2008/56/ES ze dne 17. června 2008, kterou se stanoví rámec pro činnost Společenství v oblasti mořské environmentální politiky (Úř. věst. L 164, 25.6.2008, s. 19). 
5 Directive 2008/56/EC of the European Parliament and of the Council of 17 June 2008 establishing a framework for Community action in the field of marine environmental policy (OJ L 164, 25.6.2008, p. 19).
Úvod 11 08 Regionální úmluva pro Baltské moře byla podepsána již v roce 1974: Helsinská úmluva o ochraně mořského prostředí oblasti Baltského moře. 
Introduction 11 08 For the Baltic Sea, a regional convention was signed back in 1974: the Helsinki Convention on the Protection of the Marine Environment of the Baltic Sea Area.
Současnými signatáři jsou Dánsko, Estonsko, Evropská unie, Finsko, Litva, Lotyšsko, Německo, Polsko, Rusko a Švédsko. 
The current signatories are Denmark, Estonia, the European Union, Finland, Germany, Latvia, Lithuania, Poland, Russia and Sweden.
V roce 2007 Helsinská komise (HELCOM) spravující tuto úmluvu navrhla akční plán pro Baltské moře, jehož účelem je obnovit do roku 2021 dobrý stav prostředí Baltského moře. 
In 2007, the Helsinki Commission (Helcom) governing that convention proposed the Baltic Sea action plan (BSAP) to restore the Baltic Sea to a good environmental status by 2021.
Signatáři tento plán přijali. 
This plan was adopted by the signatories.
09 Pro dosažení dobrého stavu prostředí mořských vod je zásadní dobrá kvalita vod vlévajících se z řek do moří. 
09 Key to achieving the good environmental status of marine waters is the good quality of the water from rivers flowing into the seas.
Rámcová směrnice o vodě z roku 20006 poskytuje rámec pro ochranu vnitrozemských, brakických a pobřežních vod. 
The 2000 water framework directive6 provides a framework for inland, transitional and coastal water protection.
Jejím cílem je zajistit do roku 2015 nebo v určitých výjimečných případech do roku 2021 či 2027 dobrý stav povrchových vod a podzemních vod. 
Its aim is to ensure the good status of surface water and groundwater by 2015 or, in certain exceptional cases, by 2021 or 2027.
Členské státy měly nejdříve za úkol vypracovat do prosince 2009 plány povodí, ve kterých by určily vodní útvary, u nichž hrozí riziko, že daný cíl do roku 2015 nesplní, a upřesnily nejvýznamnější tlaky, které na ně mají dopad. 
Member States were first required to devise river basin management plans by December 2009, identifying bodies of water at risk of not reaching that objective by 2015, and specifying the most significant pressures affecting them.
Podobně jako v případě rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí tyto plány povodí zahrnují program opatření, který má přispět k dosažení cílů rámcové směrnice o vodě. 
Similarly to the marine strategy framework directive, these river basin management plans include a programme of measures to contribute to achieving the water framework directive’s objectives.