natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Omezený dopad změn SZP pro období 2014–2020 na kontrolní seznamy, které používají kontrolní orgány ve Spojeném království – Severním Irsku Počet prvků kontrol pro kontrolu dodržování podmíněnosti v plném rozsahu činil 257 u SZP do roku 2013 a 249 u SZP po roce 2014. 
Limited impact of the changes in the CAP for the period 2014 – 2020 on the checklists used by the control authorities in the United Kingdom – Northern Ireland The number of control points for a full‐scope cross‐compliance inspection was 257 for the CAP until 2013 and 249 for the CAP after 2014.
Pokud jde o normy GAEC, počet prvků kontrol se ve dvou porovnávaných obdobích zvýšil z 19 na 27. 
For GAEC, the number of control points has increased from 19 to 27 in the two periods compared.
Zdroj: Platební agentura Severního Irska. 
Source: Paying Agency of Northern Ireland.
47 Během kontrol musí být zkontrolovány všechny povinnosti týkající se norem GAEC a požadavků PPH, pro které byli zemědělci vybráni. 
47 During on‐the‐spot checks, all the obligations regarding the GAEC standards and SMR requirements for which the farmers have been selected must be checked.
Jak je uvedeno výše, tyto kontroly často zahrnují stovky prvků kontrol na různých kontrolních seznamech. 
As mentioned above, these checks often include hundreds of control points in the various checklists.
I kdyby byly kontrolní systémy účinné, legislativní rámec26 by neumožňoval cílenější přístup na základě rizik, podle něhož by se určitá pravidla nebo prvky kontrol mohly ověřovat častěji nebo naopak méně často, například s ohledem na míru jejich porušování, pravděpodobnost porušení nebo rozsah účinků potenciálního porušení. 
Even if the control systems were effective, the legislative framework26 would not allow for a more targeted risk‐based approach according to which certain rules or control points could be checked more or less frequently by taking account, for example, of the level of breaches, the likelihood of a breach, or the magnitude of the effects of a potential breach.
26 Viz článek 71 nařízení Komise (EU) č. 809/2014 ze dne 17. července 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
26 See Article 71 of Commission Regulation (EU) No 809/2014 of 17 July 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1306/2013 of the European Parliament and of the Council with regard to the integrated administration and control system, rural development measures and cross compliance.
Připomínky 24 27 Podle článku 92 nařízení (EU) č. 
Observations 24 27 As per Article 92 of Regulation (EU) No 1306/2013.
1306/2013. Režim pro malé zemědělce snížil administrativní zátěž, v některých členských státech to však mohlo ovlivnit splnění cílů podmíněnosti 48 V rámci SZP na období 2014–2020 byl zaveden režim pro malé zemědělce jako zjednodušený režim přímých plateb, který poskytuje až 1 250 EUR přímé pomoci pro zemědělce, kteří se rozhodnou do režimu zapojit. 
28 As per Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013. The Small Farmers Scheme reduced the administrative burden, but this could affect the achievement of cross‐compliance objectives in some Member States 48 The CAP for the period 2014–2020 introduced the Small Farmers Scheme (SFS) as a simplified direct payment scheme granting up to 1 250 euro as direct aid to those farmers who decide to participate in the scheme.
Patnáct členských států se rozhodlo tento nepovinný režim provést. V těchto zemích se počet zemědělců zapojených do režimu pohybuje od 3 % (Slovinsko) po 77 % (Malta). 
15 Member States have decided to implement this optional scheme. For these countries, the number of farmers participating in this scheme varies between 3 % (Slovenia) and 77 % (Malta).
Dle výpočtů Komise pokrývá režim pro malé zemědělce na celkové úrovni EU 4 % celkové zemědělské plochy. 
The Commission calculated that at overall EU level, the SFS covers 4 % of the total agricultural area.
49 Příjemci v rámci režimu pro malé zemědělce nepodléhají uložení správních sankcí, jestliže nesplní povinnosti v oblasti podmíněnosti27. 
49 SFS beneficiaries are not subject to the application of administrative penalties if they do not meet cross‐compliance obligations27.
Toto osvobození od pravidel podmíněnosti je odůvodněno tím, že „v případě zemědělců, kteří se účastní režimu pro malé zemědělce (...) lze mít za to, že úsilí, které je třeba v rámci systému podmíněnosti vynaložit, převyšuje výhody, které účast těchto zemědělců v uvedeném systému přináší“28. 
This exemption from cross‐compliance is justified by the fact that for ‘farmers participating in the small farmers scheme (...) the efforts to be made under the cross‐compliance system might be considered to exceed the benefit of keeping those farmers under that system’28.
50 Toto opatření má také potenciál snížit náklady provádění, řízení a kontroly podmíněnosti: režim pro malé zemědělce uvedlo jako hlavní zdroj úspor deset z dvanácti platebních agentur, které odhadly, že SZP na období 2014–2020 povede ke snížení nákladů. 
50 This measure also has the potential of reducing the costs of implementing, managing and controlling cross‐compliance: SFS was indicated as the main source of savings by 10 out of the 12 Paying Agencies which estimated that the CAP for the period 2014–2020 will lead to a reduction in costs.
Toto sdělení zopakovaly i platební agentury ve třech navštívených členských státech. 51 Režim pro malé zemědělce je krokem ke zjednodušení, které zbaví správní orgány a zemědělce dodatečné zátěže a současně povede k úsporám nákladů. 
51 SFS is a step towards simplification that relieves administrations and farmers of additional burdens, leading at the same time to cost savings.
Jeho provádění na úrovni každého členského státu by se však mělo řídit potřebou zajistit přiměřenou rovnováhu mezi administrativním zjednodušením a dosahováním cílů podmíněnosti a odvětvových právních předpisů. 
However, its implementation at the level of each Member State should be guided by the need to ensure an appropriate balance between administrative simplification and achieving the objectives of cross‐compliance and the sectoral legislation.
Existují rozdíly mezi členskými státy nebo regiony. 
Differences exist between Member States or regions.
Například v Rumunsku představují malí zemědělci přibližně 71 % zemědělců a 16 % celkové vykázané plochy. 
For example, in Romania small farmers represent around 71 % of the farmers and 16 % of the total area claimed.
Naopak ve Slovinsku činí celkový podíl malých zemědělců okolo 3 % a plocha spadající do tohoto režimu jen 1 %. 
In contrast, in Slovenia, the total number of small farmers is around 3 % and the area covered by this scheme is only 1 %.
Připomínky 25 52 Ačkoli Litva režim pro malé zemědělce nevyužívá, řídila se podobnými zásadami pro vyjímání zemědělců, kteří nedosahují určitých prahových hodnot, z uplatňování konkrétních pravidel podmíněnosti. 
Observations 25 52 Although not applying the SFS, Lithuania followed similar principles in excluding farmers below certain threshold from the application of specific cross‐compliance rules.
Rámeček 4 ilustruje potenciální rizika spojená s uplatňováním takovýchto opatření pro zjednodušení: Osvobození zemědělců od povinností v oblasti podmíněnosti souvisejících se směrnicí o dusičnanech v Litvě Zemědělci s využívanou zemědělskou plochou o rozloze 10 hektarů či menší nemusí oznamovat, v jaké míře používají hnojiva. 
Box 4 illustrates the potential risks linked to the application of such simplification measures: Exemption of farmers from cross‐compliance obligations related to the Nitrates Directive in Lithuania Farmers with a utilised agricultural area of 10 hectares or less do not need to declare their level of fertiliser use.
Tito zemědělci tvoří více než 70 % všech zemědělců a využívají 14 % zemědělské plochy. 
Such farmers account for more than 70 % of all farmers and use 14 % of the agricultural area.
Současně zemědělci provozující živočišnou výrobu, kteří chovají na jednom místě méně než deset dobytčích jednotek, nemusí mít prostory pro skladování statkových hnojiv o příslušné kapacitě. 
At the same time, livestock farmers who keep less than 10 livestock units in one place do not need to have manure storage of the relevant capacity.
Tito zemědělci tvoří 87 % všech zemědělců provozujících živočišnou výrobu a chovají 28 % všech dobytčích jednotek. 
Such farmers constitute 87 % of all livestock farmers and keep 28 % of all livestock units.
Směrnice o dusičnanech má chránit životní prostředí a zdraví občanů. 
The Nitrates Directive is intended to protect the environment and citizens’ health.
Ačkoli použití prahových hodnot může omezit byrokracii pro malé zemědělce, vyloučení významných podílů obhospodařované plochy a/nebo zvířat těchto zemědělců z kontrol v rámci podmíněnosti může také negativně ovlivnit dosahování cílů směrnice o dusičnanech. 
While the use of thresholds may reduce red tape for smaller farmers, excluding significant parts of the farmers’ land and/or animals from cross‐compliance checks may also adversely affect the achievement of the objectives of the Nitrates Directive.
Zdroj: Evropský účetní dvůr – Výroční zpráva za rok 2015 – obrázek 7.10. 
Source: European Court of Auditors – 2015 annual report – Figure 7.10.
29 37. bod odůvodnění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 
29 Recital 37 of Regulation (EU) No 1307/2013 of the European Parliament and of the Council of 17 December 2013 establishing rules for direct payments to farmers under support schemes within the framework of the common agricultural policy and repealing Council Regulation (EC) No 637/2008 and Council Regulation (EC) No 73/2009 (OJ L 347, 20.12.2013, p.
30 Článek 47 nařízení (EU) č. 
30 Article 47 of Regulation (EU) No 1307/2013.
Ekologizace (tzv. greening) zavedla další rovinu kontrol týkajících se povinných postupů šetrných k životnímu prostředí 53 Jedním z cílů nové SZP je posílení environmentálního profilu zavedením povinné „ekologické“ složky přímých plateb, která podporuje zemědělské postupy příznivé pro klima a životní prostředí použitelné v celé Unii29. 
Greening introduced an additional layer of checks for mandatory environmentally friendly practices 53 One of the objectives of the new CAP is the enhancement of environmental performance through a mandatory ‘greening’ component of direct payments which supports agricultural practices beneficial for the climate and the environment applicable throughout the Union29.
Tyto postupy zahrnují diverzifikaci plodin, zachování trvalých travních porostů a zřizování ploch využívaných v ekologickém zájmu. 
Those practices include crop diversification, the maintenance of permanent grassland and the establishment of ecological focus areas.
Celkem 30 % ročního vnitrostátního stropu má být vyplaceno v podobě takové ekologické platby na každý způsobilý hektar30. 
30 % of the annual national ceiling is to be paid in the form of such a greening payment for each eligible hectare30.
54 Pro období 2014–2020 byla do SZP zavedena nová ekologická platba. 
54 A new greening payment was introduced in the CAP for the period 2014–2020.
Zemědělské postupy v rámci této ekologické platby vykazují podobnosti s předešlými normami GAEC, které se týkaly zemědělských postupů, jakými jsou střídání plodin, ochrany stálých pastvin nebo zachování krajinných prvků. 
The farming practices under greening have similarities with previous GAEC standards which covered agricultural practices such as crop rotation, the protection of permanent pastures, or the retention of landscape features.
V důsledku toho pro období 2014–2020 existují dva soubory doplňujících se zemědělských postupů, které se zaměřují na tentýž cíl: údržbu půdy a ochranu biologické rozmanitosti. 
Thus, for the period 2014–2020 there are two sets of complementary agricultural practices which target the same objectives: the maintenance of land and the protection of bio‐diversity.
Připomínky 26 55 Ve své výroční zprávě o činnosti za rok 2014 GŘ AGRI vysvětlilo, že oba tyto povinné nástroje (ekologizace a normy GAEC) přispívají k témuž cíli: „SZP bude tudíž schopna zlepšit své výsledky v oblasti životního prostředí díky zajištění toho, že na podstatnou část zemědělské plochy v Evropě se budou vztahovat požadavky podmíněnosti, „ekologické“ povinnosti, jakož i agroenvironmentální závazky“. 
Observations 26 55 In its 2014 annual activity report, DG AGRI explained that both these compulsory instruments – greening and GAEC – contribute towards the same objective: ‘Therefore, the CAP will be able to improve its environmental performance by ensuring that a substantial part of the agricultural area in Europe is affected by cross‐compliance requirements, ‘greening’ obligations as well as agri‐environmental commitments’.
56 Kontroly na místě týkající se ekologizace se provádějí na vzorku 5 % zemědělců v rámci ověřování kritérií způsobilosti pro režimy přímých plateb31 v systému mimo kontrolní rámec norem GAEC, který ověřuje vzorek 1 % zemědělců podléhajících kontrolám podmíněnosti32. 
56 On‐the‐spot checks for greening are performed on a sample of 5 % of farmers as part of the verifications regarding the eligibility criteria for the direct payment schemes31, in a system outside the control framework for GAEC, which verifies a sample of 1 % of farmers subject to cross‐compliance checks32.
V důsledku toho se dodržování doplňkových povinných postupů příznivých pro životní prostředí kontroluje ve dvou různých rámcích. 
As a result, compliance with complementary mandatory environmentally beneficial practices is checked within two different frameworks.
57 V rámci ekologických pravidel musí zemědělci splnit povinnost mít alespoň 5 % orné půdy zemědělského podniku v režimu plochy využívané v ekologickém zájmu. 
57 Under greening, farmers have to comply with the obligation to have at least 5 % of the arable land of the holding as Ecological Focus Areas.
Nařízení rovněž stanoví, že pro splnění této povinnosti se mohou započítat i prvky chráněné v rámci podmíněnosti (například krajinné prvky nebo ochranné pásy). 
The regulation also provides that cross‐compliance protected elements (such as landscape features or buffer strips) may as well count to fulfil this obligation.
Ty jsou proto řízeny podle dvou různých souborů pravidel a kontrol. 
These are therefore managed under two different set of rules and checks.
58 Po zavedení ekologizace tedy nyní existují dva kontrolní systémy pro povinné postupy nepoškozující životní prostředí, které se navzájem doplňují a přispívají ke stejnému cíli, kterým je zlepšit výsledky SZP v oblasti životního prostředí. 
58 Thus, with the introduction of greening, there are now two control systems for compulsory environmentally‐friendly practices which complement each other and contribute to the same objective of improving the environmental performance of the CAP.
Ačkoli nařízení podmíněnosti stanoví, že členské státy mohou ke kontrole povinností v oblasti podmíněnosti využít stávající kontrolní systémy33, existují rizika neefektivity v kontrolních systémech členských států a dodatečného zatížení zemědělců. 
While the cross‐compliance regulation states that Member States may make use of existing control systems to check cross‐compliance obligations33, there are risks of inefficiencies in the Member State control systems and of additional burdens on farmers.
31 Hlava III nařízení Komise (EU) č. 809/2014. 
31 Title III of Commission Regulation (EU) No 809/2014.
32 Hlava V nařízení Komise (EU) č. 809/2014. 
32 Title V of Commission Regulation (EU) No 809/2014.
33 Článek 96 nařízení (EU) č. 1306/2013. 
33 Article 96 of Regulation (EU) No 1306/2013.
Připomínky 27 Konkrétní náklady související s prováděním systému podmíněnosti nejsou dostatečně vyčísleny 59 Komise potřebuje spolehlivý odhad celkových nákladů podmíněnosti, který bude shrnovat hlavní zapojené zúčastněné strany (orgány EU, řídicí a kontrolní orgány členských států a zemědělce), aby bylo možné zajistit nákladovou efektivitu systému. 
Observations 27 The specific costs associated with the implementation of cross‐compliance are not sufficiently quantified 59 The Commission needs a reliable estimate of the overall cost of cross‐compliance, aggregating the main stakeholders involved (EU institutions, Member State management and control authorities, and farmers) in order to ensure that the system is cost‐effective.
60 GŘ AGRI odhaduje, že celkové náklady na řízení a kontrolu zemědělských výdajů se blíží 4 miliardám EUR nebo přibližně 7 % celkového financování z EU34. 
60 DG AGRI has estimated that the total costs of managing and controlling agricultural expenditure are close to 4 billion euro or approximately 7 % of the total EU‐funding34.
Pokud však jde o podmíněnost, nejsou náklady vyčísleny a neexistují ani spolehlivé odhady. 
However, as far as cross‐compliance is concerned, the costs are not quantified and no reliable estimate exists.
61 Na úrovni členského státu vyplývají značné náklady z požadavků systému kontroly podmíněnosti. 
61 At Member State level, significant costs are due to the requirements of the cross‐compliance control system.
Za prvé jsou kontroly vyžadovány u norem GAEC, jež představují dodatečný soubor pravidel použitelných pouze na zemědělce, kteří jsou příjemci plateb v rámci SZP. 
Firstly, checks are required for GAEC, which are an additional set of rules applicable only to farmers benefiting from CAP payments.
Za druhé, pokud jde o povinné požadavky na hospodaření, které se opírají o stávající směrnice a nařízení („odvětvové právní předpisy“)35, musí specializované kontrolní orgány provádět kontroly, aby splnily minimální míru kontrol ve výši 1 %, kterou požadují pravidla podmíněnosti, a mají v souvislosti s těmito kontrolami dodatečné povinnosti z hlediska podávání zpráv. 
Secondly, in relation to SMRs, which are based on existing directives and regulations (‘sectoral legislation’)35, specialised control bodies have to check a minimum control rate of 1 % required under cross‐compliance rules and have additional reporting obligations regarding these checks.
62 Na úrovni zemědělského podniku zavedení povinných požadavků na hospodaření přineslo zemědělcům další administrativní povinnosti, například vedení evidence a účast na kontrolách podmíněnosti36. 
62 At farm level, the introduction of SMRs created more administrative obligations for farmers, such as record keeping and participating in cross‐compliance inspections36.
Kromě toho dodržovat normy GAEC znamená náklady spojené s požadovanými zemědělskými postupy (mzdové náklady, náklady na stroje, palivo a jiný spotřební materiál), ušlý zisk v důsledku toho, že normy GAEC zakazují nebo ukládají určité postupy (např. snížení výnosů), ale i další náklady, jako je využívání třetích stran jako poskytovatelů služeb (například poradců pro určité oblasti podmíněnosti). 
Furthermore, compliance with GAECs, implies costs concerning the agricultural practices required (labour costs, costs of machinery, fuel and other consumables), the income forgone because the GAECs prohibit or impose certain practices (e.g. reduction in yield), but also other costs such as the use of third‐party service providers (e.g. consultants for certain cross‐compliance topics).
63 Zpráva, kterou zadalo GŘ AGRI37 a která byla zveřejněna v roce 2014, posuzovala skutečné náklady, které zemědělci v EU vynakládají, aby splnili vybrané právní předpisy v oblasti životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a bezpečnosti potravin. 
63 A report commissioned by DG‐AGRI37 and published in 2014 assessed the actual costs that EU farmers incurred in order to comply with selected legislation in the fields of the environment, animal welfare and food safety.
Studie vycházela z případových studií z osmi nejvíce reprezentativních zemědělských odvětví v EU. 
The study was built on case studies from the eight most representative agricultural sectors in the EU.
Naznačuje finanční dopad, který takové povinnosti mají na zemědělce (souhrn výsledků za odvětví produkce pšenice viz rámeček 5). 
It gives an indication of the financial impact such obligations have on farmers (see Box 5 for a summary of the results for the wheat sector).
34 Výroční zpráva o činnosti GŘ AGRI za rok 2014. 
34 DG AGRI 2014 annual activity report.
35 Například: směrnice Rady 91/676/EHS ze dne 12. prosince 1991 o ochraně vod před znečištěním dusičnany ze zemědělských zdrojů (Úř. věst. L 375, 31.12.1991, s. 1); nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 
35 For example: Council Directive 91/676/EEC of 12 December 1991 concerning the protection of waters against pollution caused by nitrates from agricultural sources (OJ L 375, 31.12.1991, p.
1760/2000 ze dne 17. července 2000 o systému identifikace a evidence skotu, o označování hovězího masa a výrobků z hovězího masa a o zrušení nařízení Rady (ES) č. 820/97 (Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1). 36 57. bod odůvodnění nařízení (EU) č. 
1); Regulation (EC) No 1760/2000 of European Parliament and of the Council of 17 July 2000 establishing a system for the identification of bovine animals and regarding the labelling of beef and beef products and repealing Council Regulation (EC) No 820/97 (OJ L 204, 11.8.2000, p. 1).
1306/2013: systém podmíněnosti znamená pro příjemce i vnitrostátní správy určitá administrativní omezení, neboť je třeba zajistit vedení záznamů, provádět kontroly a případně ukládat sankce. 
36 Recital 57 of Regulation (EU) No 1306/2013: The cross‐compliance system implies certain administrative constraints for both beneficiaries and national administrations since records keeping has to be ensured, checks have to be carried out and where necessary penalties have to be applied.
37 Assessing farmers‘ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety (Posouzení nákladů zemědělců na plnění právních předpisů EU v oblasti životního prostředí, dobrých životních podmínek zvířat a bezpečnosti potravin, AGRI-2011-EVAL-08). 
37 ‘Assessing farmers’ cost of compliance with EU legislation in the fields of environment, animal welfare and food safety’ (AGRI‐2011‐EVAL‐08).
Studii provedly: CRPA – Centro Ricerche Produzioni Animali (IT) ve spolupráci s: TI – Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN – International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE). 
Study undertaken by: CRPA ‐ Centro Ricerche Produzioni Animali (IT), in association with: TI ‐ Thünen Institute of Farm Economics (DE), IFCN ‐ International Farm Comparison Network on Dairy (DE), UGHENT – University of Ghent (BE).
Připomínky 28 Dopad plnění vybraných povinností na produkční náklady v odvětví produkce pšenice Z celé oblasti působnosti podmíněnosti, která platila do roku 2013, zohlednila studie odvětví produkce pšenice kumulativní účinky pěti povinných norem GAEC (minimální pokryv půdy, obhospodařování půdy, zřízení ochranných pásů, zabránění pronikání nežádoucí vegetace a zachování krajinných prvků), jedné nepovinné normy GAEC (střídání plodin) a právních předpisů, které tvoří základ dvou PPH (směrnice o dusičnanech a nařízení o přípravcích na ochranu rostlin). 
Observations 28 Impact of compliance with selected obligations on production costs in the wheat sector Out of the full cross‐compliance scope applicable until 2013, the study for the wheat sector took into consideration the cumulative effects of five compulsory GAECs (minimum soil cover, land management, establishment of buffer strips and avoiding the encroachment of unwanted vegetation and retention of landscape features), one optional GAEC (crop rotation) and the legislation underlying the basis of two SMRs (the Nitrates Directive and the Regulation on plant protection products).
Byl zohledněn i další požadavek mimo oblast působnosti podmíněnosti: směrnice o udržitelném používání pesticidů. 
Another requirement outside the scope of cross‐compliance was also taken into account: the Directive on the sustainable use of pesticides.