natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V rámci druhé tematické oblasti se realizují inovační projekty konsorciem partnerů KIC vybrané na základě interní soutěže, kterou organizuje a řídí právní subjekt KIC. 
Under the second action line, innovation‐driven projects are car‐ ried out by a consortium of KIC partners selected through an internal competi‐ tive call organised and managed by the KIC legal entity.
Cílem je překlenout propast mezi výzkumem a trhem financováním projektů souvisejících s činnostmi v oblasti rozvoje podniků12. 
The aim is to bridge the innovation gap between research and the market by funding projects connected to business development activities12.
Účelem tematické oblasti rozvoj podnikání je podpořit zakládání podniků prostřednictvím inkubátorů a urychlit rozvoj podniků nabídkou finanční a technické podpory pro růst startupů. 
The entrepreneurship action line aims to foster business creation through incubators and to accelerate business develop‐ ment via financial and technical support for the growth of start‐ups.
Jedním z hlavních cílů je zkrátit dobu, než nové podniky vstoupí na trh, prostřednictvím tzv. demonstračních akcí, usnadněním přístupu ke zkušebním laboratořím a studií trhu. 
One of its principal objectives is to reduce the ‘time‐to‐market’ for new businesses through demonstration actions, facilitating experience labs and market studies.
13 Čtvrtá tematická oblast se týká nákladů spojených s řízením znalostního a inovačního společenství a jeho středisek společného umístění. 
13 The fourth action line covers costs related to the management of the KIC and its co‐location centres.
Každé znalostní a inovační společenství má regionální střediska společného umístění v Evropě (viz příloha I). 
Each KIC has regional co‐location centres across the EU (see Annex I).
Jedná se o fyzické prostory pro setkávání a spolupráci, jejichž účelem je umožnit realizaci inovací na místě. 
They are physical meeting and collaboration spaces, conceived to deliver innovation locally.
12 Zaměření na obchodní uplatnění je hlavním rozdílem oproti tradičním projektům výzkumné spolupráce, jako tomu bylo v rámci soutěžních výzev 7.RP. 
12 The focus on business applications is the main difference with traditional collaborative research projects such as those proposed through FP7 competitive calls.
Rozsah a koncepce auditu 17 14 Cílem auditu Účetního dvora bylo posoudit, zda je Evropský inovační a technologický institut účinným nástrojem na podporu inovací v EU. 
Audit scope and approach 17 14 The aim of the Court’s audit was to assess whether the EIT is an effective tool to foster innovation in the EU.
Zkoumala se zejména východiska, koncepce a provádění EIT s cílem zjistit, zda je tento nový nástroj na správné cestě k dosažení svého obecného cíle posílit inovace v EU začleněním znalostního trojúhelníku. 
In particular, the rationale, design and implementa‐ tion of the EIT were examined to assess whether this new instrument is on the right path to achieve its general objective of boosting EU innovation by integrat‐ ing the knowledge triangle.
15 Audit se prováděl od prosince 2014 do června 2015 a týkal se činností znalostních a inovačních společenství a EIT od roku 2010 do roku 2014. 
15 The audit was carried out between December 2014 and June 2015 and covered KIC and EIT activities from 2010 to 2014.
EIT uskutečnil v roce 2015 několik iniciativ, popsaných v bodech 96 až 103. 
The EIT undertook several initiatives in 2015 which are described in paragraphs 96 to 103.
Setkali jsme se s představiteli: ο GŘ pro vzdělávání a kulturu Evropské komise, ο ústředí EIT, ο tří právních subjektů KIC, ο sedmi partnerů KIC, ο pěti středisek společného umístění13. 
We met representatives of the following: ο DG Education and Culture of the European Commission, ο the EIT’s headquarters, ο the three KIC legal entities, ο seven KIC partners, and ο five co‐location centres13.
16 Partneři KIC byli vybráni podle objemu financování, které obdrželi od EIT. 
16 The KIC partners were selected based on the amount of EIT funding they have re‐ ceived.
Druhé kritérium mělo zajistit, aby partneři KIC ve vzorku pokryli všechna znalostní a inovační společenství zřízená v roce 2010 a všechny typy organizací zastupujících tři strany znalostního trojúhelníku (tj. univerzity, výzkumné ústavy a podniky). 
A second criterion was used to ensure that the sampled KIC partners cov‐ ered all KICs launched in 2010 and all types of organisation representing the three sides of the knowledge triangle (i.e. universities, research institutes and business‐ es).
17 Tento auditní přístup byl doplněn o: ο internetový průzkum názorů partnerů KIC14, ο kvantitativní analýzu nákladů vykázaných jednotlivými KIC za období 2010 –2014, ο přezkum odborné literatury o inovacích a EIT, ο analýzu iniciativ přijatých EIT a Komisí během našeho auditu a po něm. 18 Před naším auditem proběhlo panelové setkání hlavních zainteresovaných stran, jehož cílem bylo lépe se obeznámit s hlavními úkoly, s nimiž se EIT musí vypořádat. Jako zdroj informací byly využity i údaje a závěry výročního auditu Účetního dvora o účetnictví EIT. 
On a sample basis, KIC activities funded by the EIT were also reviewed. 17 The audit approach was complemented by: ο a web‐based survey to collect the views of the KIC partners14; ο a quantitative analysis of the costs reported of the KICs covering the 2010‐ 2014 period; ο a review of the academic literature on innovation and EIT; and ο an analysis of the initiatives taken by the EIT and the Commission during and since our audit.
13 V Grenoblu (KIC InnoEnergy), Londýně (Climate-KIC a EIT Digital) a Stockholmu (EIT Digital a KIC InnoEnergy). 
13 Located in Grenoble (KIC InnoEnergy), London (Climate‐KIC and EIT Digital) and Stockholm (EIT Digital and KIC InnoEnergy).
14 Znalostní a inovační společenství poskytla platné e-mailové adresy pouze 298 partnerů (z 546), z nichž 113 odpovědělo na celý dotazník, což představuje 38 % míru návratnosti. 
14 The KICs only provided valid email addresses for 298 KIC partners (out of 546), of which 113 answered the survey fully, representing a response rate of38%.
Připomínky 18 Pro existenci EIT existují přesvědčivé důvody 19 Zainteresované strany a většina partnerů KIC, kteří odpovídali v průzkumu, se domnívají, že hlavními překážkami pro rozvoj inovací jsou (podle pořadí důležitosti pro respondenty průzkumu) (viz obrázek 4): Hlavní překážky rozvoje inovací podle respondentů Správní a právní překážky Tlak na zajištění okamžité finanční návratnosti Je obtížné získat financování Nízké zapojení podniků do vytváření vzdělávacích kurzů nabízených vysokými školami Nedostatečné investice do inovačních činností ze strany vysokoškolského a soukromého sektoru Zdroj: Evropský účetní dvůr. 20 0 % 20 % 90 % 83 % 79 % 77 % 64 % 40 % 60 % 80 % 100 % Procentuální podíl kladných odpovědí Jako další překážky rozvoje inovací v EU bylo uvedeno: příliš mnoho různých mechanismů veřejného financování s vlastními pravidly, což omezuje celkovou efektivnost systémů veřejné podpory; přílišná rozdrobenost výzkumu v rámci EU, vedoucí k nákladnému zdvojování činností; chybí společná strategie a/nebo součinnost programů EU s ostatními evropskými, národními či místními programy podporujícími inovace; existence různých národních právních systémů omezuje přeshraniční inovace; chybí účinně fungující vnitřní trh EU, což znesnadňuje uvádění nových produktů a služeb na trh v ostatních zemích EU. 
Observations 18 The EIT is based on a valid rationale 19 The stakeholders and the majority of the KIC partners who responded to the survey are of the opinion that the main barriers to innovation are, by order of importance for the respondents to the survey (see Figure 4): Main barriers to innovation according to respondents Administrative and legal barriers Pressure to obtain immediate financial return Difficult access to finance Limited involvement of business in the development of educational courses offered by higher education Insufficient investments in innovative activities by higher education and by the private sector Source: ECA.
Připomínky 19 21 Téměř 80 % respondentů průzkumu se shodlo, že veřejné programy podpory inovací nejsou dostatečně zaměřeny na tržní uplatnění. 
Observations 19 21 Almost 80 % of the survey respondents agreed that public schemes supporting innovation are not sufficiently geared towards market applications.
Tento názor se potvrdil i při pohovorech. 
This view was also confirmed during the interviews.
Cíle EIT pro řešení hlavních překážek pro rozvoj inovací v Evropě jsou podle 66 % respondentů průzkumu relevantní (tyto cíle uvádí příloha II). 
According to 66 % of the respondents to the survey, the objectives of the EIT are relevant to addressing the main barriers impeding innovation in the EU — see Annex II for the EIT’s objectives.
Všichni dotazovaní se shodli jak na důvodech, tak na potřebě vytvořit nový nástroj EU (EIT), který by se lišil od těch stávajících. 
All those consulted confirmed the reasons and the need to set up a new EU instrument (the EIT) which differed from the existing ones.
22 Selhání trhu, která se EIT snaží řešit (viz obrázek 5), odrážejí strukturální nedostatky, jež brzdí inovace a jsou překážkou pro hospodářský růst a tvorbu pracovních míst. Kultura podnikání se dostatečně nerozvíjí. 
22 The market failures the EIT aims to address (see Figure 5) are the structural weaknesses that hamper innovation and consequently constitute an obstacle to economic growth and job creation.
Výsledky se komerčně nevyužívají. Jako hlavní příčina zaostávání EU v inovační výkonnosti se často uvádí nedostatečná spolupráce mezi univerzitami zaměřenými na výzkum a tržně orientovanými společnostmi. 
The lack of commercialisation of the results and the low level of cooperation between the research‐focused universities and market‐oriented companies are often cited as main reasons for the EU falling short in innovation performance.
Vysokoškolské vzdělávání se dostatečně nevěnuje podpoře inovační a podnikatelské kultury. 
Higher education has not focused sufficiently on fostering innova‐ tors and entrepreneurs.
Vysoké školy by měly začlenit dovednosti v oblasti inovací a podnikání do svých vzdělávacích programů. 
There is a need for higher education to embed innova‐ tion and entrepreneurial skills into educational programmes.
Selhání trhu, která se EIT snaží řešit Slabý hospodářský růst a tvorba pracovních míst Neschopnost dodávat nové služby, produkty a procesy STRUKTURÁLNÍ NEDOSTATKY Výsledky výzkumu nejsou uvedeny na trh Málo získaných / udržených talentů Špatné výsledky výzkumu, pokud jde o vytváření společenské nebo ekonomické hodnoty Nízká míra zdrojů, včetně personálních Absence podnikatelské kultury Příliš malé soukromé investice do výzkumu a vývoje Překážky spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku Zdroj: Evropský účetní dvůr. Obrázek 5 
The market failures the EIT aims to address Weak economic growth and job creation Inability to deliver new services, products and processes STRUCTURAL WEAKNESSES Research results not brought to the markets Poor talent Attraction/ Retention Poor research records in terms of creating social or economic value Low scale of resources including human resources Lack of entrepreneurial culture Too low private investment in R&D Barriers to collaboration within the knowledge triangle Source: ECA. Figure 5
Připomínky 20 23 EIT se chce proto soustředit především na převod činností v oblasti vysokoškolského vzdělávání, výzkumu a inovací do podnikatelského kontextu a jejich komerční využití. 
Observations 20 23 Thus the EIT aims to give priority to the transfer of its higher education, research and innovation activities to the business context and their commercial applica‐ tion.
Existence EIT je sice patřičné opodstatněná, avšak žádoucí efekt se ještě neprojevil. Některé klíčové prvky nebyly náležitě koncipovány 24 EIT byl původně koncipován jako novátorský veřejný mechanismus založený na modelu, který přinesl určitá specifika, jež žádný jiný nástroj EU na podporu inovací nemá. 
However, whilst the EIT concept is based on a valid rationale, it has yet to have the desired effect. Some key elements have not been appropriately designed 24 The EIT was originally conceived to be an innovative public scheme.
Například jeho schopnost podporovat celý inovační ekosystém od vzdělávání až po vznik startupu prostřednictvím inovačních projektů realizovaných několika partnery KIC je unikátní. 
For example, its ability to support the entire innova‐ tion ecosystem from education to start‐up through innovation‐driven projects run by multiple KIC partners is unique.
Autonomie, kterou KIC mají, je další vlastností modelu EIT, kterou jeho partneři obzvláště oceňují. 
The autonomy given to the KICs is another characteristic of the EIT’s model particularly appreciated by its partners.
Některé klíčové prvky tohoto modelu však nebyly náležitě koncipovány tak, aby z EIT učinily skutečně účinný a průlomový veřejný mechanismus. 
However, some key elements of the EIT model have not been appropriately designed to ensure that it is an effective and groundbreaking public scheme.
Znalostní trojúhelník se odpovídajícím způsobem neodráží na úrovni Komise 25 Původní záměr založit EIT vycházel z předpokladu, že největší slabinou při integraci znalostního trojúhelníku je vazba mezi sektorem vysokoškolského vzdělávání a podnikatelskou sférou. 
The knowledge triangle is not adequately reflected at Commission level 25 The initial drive to establish the EIT was based on the assumption that the weak‐ est link in the integration of the knowledge triangle was between the higher education sector and the business community.
EIT proto dostalo na starosti Generální ředitelství pro vzdělávání a kulturu, které má bohaté zkušenosti se vzdělávacími programy. 
The EIT was therefore placed under the responsibility of DG Education and Culture, which has a large amount of experience with educational programmes.
GŘ pro vzdělávání a kulturu tak v rámci Komise převzalo v tomto směru vedoucí roli, například jako pozorovatel Komise v rámci správní rady EIT. 
DG Education and Culture has thus taken the lead role within the Commission, for example as its observer on the EIT Governing Board.
26 Tematické oblasti „inovace“ a „podnikání“, na něž nyní připadá většina financování EIT, potřebují mít k dispozici zkušené odborníky15. 
26 The innovation and entrepreneurship action lines which now take up the major‐ ity of EIT funding need to have expertise directly available15.
Za tímto účelem by EIT měl mít pravidelný přístup k odborníkům GŘ pro výzkum a inovace a GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP. 
To do this, the EIT should have regular access to the expertise of DG Research and Innovation and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs.
GŘ pro výzkum a inovace má cenné zkušenosti s řízením výzkumných a inovačních projektů a GŘ pro vnitřní trh, průmysl, podnikání a MSP zase se zakládáním nových podniků. 
DG Research and In‐ novation has valuable experience in managing research and innovation projects and DG Internal Market, Industry, Entrepreneurship and SMEs has expertise in new business creation.
Tato generální ředitelství však nemají oddělení, která by odpovídala za záležitosti EIT, a Účetní dvůr nalezl jen málo důkazů o jejich aktivním zapojení do této problematiky. 
However, these DGs have no units responsible for EIT mat‐ ters, and the Court found little evidence of their active involvement.
15 Během období 2010–2014 připadalo na tematickou oblast „inovační projekty“ 42 % nákladů na činnosti financované EIT, na „podnikání“ 22 %, na „vzdělání“ 14 % a na „ostatní náklady“ 22 % (viz bod 11–13). 
15 Over the 2010‐2014 period, the innovation projects action line accounted for 42 % of EIT‐funded activities costs, 22 % of entrepreneurship costs, 14 % of education costs and 22 % of other costs (see paragraphs 11 to 13).
Je třeba uvést, že mezi metodikami jednotlivých KIC pro měření ostatních nákladů (většinou tvořených správními a režijními náklady) existuje značný nesoulad. 
It should be noted that there is a significant misalignment in methodologies among KICs when measuring other costs which are mainly made up of administrative and overhead costs.
Připomínky 21 Financování EIT založené na doplňkových činnostech je špatně definovanou koncepcí 27 Inovační činnosti prováděné partnery KIC se dělí do dvou kategorií: a) činnosti, které až ze 100 % financuje EIT; b) doplňkové činnosti KIC, které nejsou financovány EIT. 
Observations 21 EIT funding based on complementary activities a poorly defined concept 27 The innovation activities carried out by the KIC partners have been split into two categories: (a) activities funded up to 100 % by the EIT; and (b) KIC complementary activities which are not funded by the EIT.
Rozdíl mezi těmito dvěma typy činností je pro model financování EIT zcela zásadní, protože určuje strop příspěvku EIT. 
The distinction between these two types of activities is fundamental to the EIT’s funding model as it determines the ceiling of the EIT’s contribution.
Tento příspěvek může činit maximálně 25 % celkových nákladů KIC (tj. souhrn nákladů na činnosti, které EIT financuje, a nákladů, na které naopak nepřispívá – tento komplexní model zobrazuje obrázek 6). 
EIT funding may only cover a maximum of 25 % of a KIC’s overall costs (i.e. the sum of the costs of ac‐ tivities funded by the EIT and of those not funded by the EIT — this complex model is set out in Figure 6).
Model financování EIT Činnosti financované EIT Činnosti KIC Max. 
EIT funding model EIT funded activities EIT funding Co-funding (max.
25 % Min. 
25 % Min.
75 % Financování EIT (max. 
75 % Funding Activities Figure 6
Připomínky 22 28 V období 2010–2014 poskytl EIT třem znalostním a inovačním společenstvím 460 milionů EUR. 
Observations 22 28 Over the 2010‐2014 period the EIT contributed 460 million euro to the three KICs.
Díky tomu bylo možné financovat inovace ve výši 540 milionů EUR. 
This has helped to fund innovation activities of 540 million euro.
Zároveň tato tři společenství vykázala doplňkové činnosti ve výši 2 043 milionů EUR (z toho bylo 10 % financováno z jiných programů EU než EIT, např. v rámci projektů spolupráce 7.RP, režimů financování Evropské rady pro výzkum (ERV), projektů společných technologických iniciativ apod., a 23 % z ostatních národních a regionálních veřejných režimů podpory) – viz obrázek 7. 
KIC comple‐ mentary activities have been declared for 2 043 million euro (of which 10 % were funded by EU programmes other than EIT such as FP7 collaborative projects, ERC funding schemes, JTI projects etc., and 23 % by other national or regional public schemes) — see Figure 7.
Příspěvek EIT k činnostem znalostních a inovačních společenství v období 2010–2014 Příspěvek EIT (2010–2014) 460 milionů EUR Investováno Činnosti financované EIT 540 milionů EUR (21 %) Doplňkové činnosti KIC 2 043 milionů EUR (79 %) Zdroj: EIT. 
EIT contribution to the KICs activities over the 2010-2014 period EIT contribution (2010-2014) 460 million euro Invested EIT Funded Activities 540 million euro (21 %) KIC Complementary Activities 2 043 million euro (79 %) Source: EIT.
Připomínky 23 29 Doplňkové činnosti KIC byly špatně definovány. 
Observations 23 29 The KIC complementary activities were poorly defined.
Skutečnost, že chyběla jasná definice, vedla k provozním problémům pro partnery KIC, kteří měli jinou představu než EIT o tom, co a jak lze vykazovat jako doplňkové činnosti. 
This lack of clear defi‐ nition led to operational difficulties for the KIC partners who had a different understanding from the EIT of what could be reported as KIC complementary activities and how to report them.
Na tuto záležitost upozornilo jedno KIC v roce 2012 ve své zprávě o výkonnosti, kdy uvedlo, že jelikož není doplňkové financování jasně vymezeno, vznikají problémy s plným zapojením některých partnerů a vykazováním všech doplňkových zdrojů, které tito partneři přinášejí. 
This issue was raised by one KIC in 2012 in its performance report: ‘pending definition of complementary funding is causing problems in full engagement of some partners, and full declaration of the com‐ plementary sourcing they are really bringing’.
30 Doplňkové činnosti byly právně definovány teprve na začátku čtvrtého roku fungování znalostních a inovačních společenství, když s EIT uzavřely grantové dohody na rok 2014. 
30 The KIC complementary activities were not legally defined until the 2014 grant agreements were signed between the KICs and the EIT, at the start of the fourth year of KIC operations.
Avšak ani tato definice nebyla příliš užitečná, protože doplňkové činnosti popisuje pouze jako činnosti prováděné partnery KIC zejména s ohledem na činnosti, které musí KIC realizovat, aby splnilo své poslání. 
However, even this definition was of little help as the complementary activities are merely described as ‘activities ... carried out by ... KIC partners ... primarily focused on activities [the KIC has to carry out to fulfil its mission]’.
Pokyny EIT z roku 2014 „Zásady financování, monitorování a hodnocení činností znalostních a inovačních společenství“ uvádějí, že takové činnosti musejí mít jasnou vazbu na alespoň jednu činnost financovanou EIT a zároveň by neměly být financovány z příspěvku EIT. 
The 2014 EIT guidance document Principles for financing, monitoring and evaluating KIC activities specified that such activities must have ‘a clear link with a least one [activity funded by the EIT] and not be financed from the EIT contribu‐ tion’.
Uvádí se v nich také, že náklady na tyto činnosti musí být přiměřené nákladům na činnosti financované EIT a/nebo očekávaným dopadům realizace poslání KIC. 
It also stated that the costs of these activities must be ‘proportionate to the cost of [the activity funded by the EIT] and/or to the expected impact in further‐ ing the mission of a KIC’.
31 EIT proto zavedl v roce 2014 zásadu přiměřenosti s cílem předcházet výskytu příliš rozsáhlých doplňkových činností KIC. 
31 The proportionality principle was introduced in 2014 by the EIT to address and prevent the occurrence of inflated KIC complementary activities.
Avšak posoudit, zda bylo kritérium „přiměřenosti“ u konkrétní doplňkové činnosti dodrženo, je nadále problematické, protože nebyly vydány žádné další pokyny a EIT nezavedl ani žádný zvláštní mechanismus, jehož pomocí by se přiměřenost systematicky testovala. 
Nevertheless, assessing whether the ‘proportionality’ criterion is respected for a specific KIC complementary activity remains challenging as no further guidance has been issued and the EIT did not put in place any specific mechanism to systemically test proportionality.
V důsledku toho EIT při svém přezkumu doplňkových činností KIC za období 2010–2014 žádné náklady s tím, že by byly „nepřiměřené“, neodmítl. 
As a result, no cost has been rejected by the EIT on the grounds of being ‘disproportionate’ during its review of the KIC complementary activities for the 2010‐2014 period.
32 Před zahájením cyklu vypracování podnikatelských plánů na rok 2016 měla kritéria „mít jasnou vazbu“ a „přiměřenost“ různé výklady, což vedlo mezi partnery KIC, EIT a subjekty, které kontrolují výkazy nákladů16, k nejasnostem, zda příslušné náklady zahrnout do výpočtu maximálního příspěvku EIT či nikoliv (viz příklad v rámečku 3). 
32 Prior to the 2016 business plan cycle, the criteria of ‘having a clear link’ and ‘being proportionate’ were subject to different interpretations. This has led to uncertainties between KIC partners, the EIT and those checking cost statements16 as to whether the associated costs should be accepted or not in the calculation of the maximum EIT contribution (see Box 3 for an example).
To poškozuje partnery KIC, protože odmítnutí nákladů znamená snížení finančního příspěvku EIT. 
This is prejudicial for the KIC partners as rejected costs lead to a decrease in the EIT’s financial contribution.
16 Kontroly a audity provádějí externí auditoři EIT a EÚD. 
16 Checks and audits are performed by the EIT, private external auditors and ECA.