natgillin/translations-raw huggingface dataset:
U zbývající části prostředků je provádění delegováno na dvě výkonné agentury (Výkonnou agenturu pro výzkum (REA) a Výkonnou agenturu Evropské rady pro výzkum (ERCEA)), dále na EIB, společné technologické iniciativy a specializované prováděcí struktury pro iniciativy podle článku 185. 
For the remainder implementation has been delegated to two executive agencies (the Research Executive Agency (REA) and European Research Council Executive Agency (ERCEA)), the EIB, the JTIs and dedicated implementation structures for Article 185 initiatives.
Zatímco výkonné agentury užívají stejné postupy jako Komise, ostatní subjekty si mohou uspořádat své vnitřní postupy odlišně. 
While the executive agencies follow the same procedures as the Commission, the other entities can organise their internal processes differently.
Členění podle jednotlivých způsobů řízení a odpovědných subjektů je uvedeno v grafu 3. 
A breakdown by management mode and entities responsible is provided in Figure 3.
12 V rámci centralizovaného řízení je rozpočet prováděn buď přímo Komisí, nebo nepřímo agenturami či jinými subjekty, na něž Komise přenesla své pravomoci. 
12 Under centralised management, the budget is implemented either directly by the Commission or indirectly by the agencies or other bodies to which the Commission has delegated its powers.
GRAF 3 SUBJEKTY ODPOVĚDNÉ ZA PROVÁDĚNÍ GŘ ENTR/REA 6 % GŘ ENER a GŘ MOVE 1% GŘ CNECT 17 % Zdroj: Účetní dvůr. JTI 6 % EIB (RSFF) 2 % článek 185 1% GŘ EAC/REA 10 % REA (MSP) 3% Nepřímé řízení 42 % Přímé řízení 58 % ERCEA 15 % 14 GŘ RTD 39 % Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum? 
FIGURE 3 ENTITIES RESPONSIBLE FOR IMPLEMENTATION DG ENT/REA 6 % DG ENER and DG MOVE 1% DG CNECT 17 % JTIs 6 % EIB (RSFF) 2 % Article 185 1% DG RTD 39 % Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?
Bez ohledu na prováděcí subjekt se poskytování grantu zpravidla realizuje prostřednictvím těchto tří hlavních procesů: a) určení vědeckých témat, která budou podpořena, a stanovení pracovních programů na jejich provádění; b) výběru projektů, který je zpravidla založen na konkurenčním výběrovém řízení a jednání s úspěšnými žadateli; c) kontroly odborné realizace projektů a proplácení způsobilých nákladů příjemcům. 11. 
Regardless of the implementing entity, grant implementation is typically accomplished by means of the following three main processes: (a) identification of the scientific topics to be supported and setting out the work programmes for their implementation; (b) project selection, typically based on a competitive selection process, and negotiation with successful applicants; and (c) control of the scientific implementation of projects and reimbursement of the beneficiaries for their eligible costs. 11.
RP se netýkalo pouze pravidel, ale rovněž vnitřních postupů generálních ředitelství a výkonných agentur. 
Simplification under FP7 has not only concerned the rules, but also the internal processes of the DGs and executive agencies.
Od posledního auditu Účetního dvora v této oblasti13 uskutečněného v roce 2004 zavedla Komise několik nových systémů, které mají zjednodušit postupy provádění grantů (např. portál pro účastníky, jednotný registrační systém, systém pro dojednání podmínek grantu). 
Since the Court’s last audit in this field13 in 2004, the Commission has introduced several new systems designed to simplify the grant implementation processes (e.g. participant portal, unique registration facility, negotiation facility).
NOVÉ NÁSTROJE V SEDMÉM RÁMCOVÉM PROGRAMU 12. 
NEW INSTRUMENTS UNDER FP7 12.
Propojují investice soukromého sektoru s veřejným financováním EU i vnitrostátním veřejným financováním. Mají za cíl podporovat kooperativní výzkum v celé Evropě v takových oblastech průmyslového výzkumu, kde existují jasně zjištěné společné technologické a hospodářské cíle. 
They combine private-sector investment with EU and national public funding. They aim to support cooperative research across Europe in fields of industrial research where there are clearly identified common technological and economic objectives.
Přípěvek EU v 7. RP na společné technologické iniciativy činí více než 3 miliardy EUR. 
The EU contribution under FP7 for the JTIs is more than 3 billion euro.
Dvojstranné společné technologické iniciativy jsou partnerství mezi EU a průmyslovými sdruženími, zatímco trojstranné společné technologické iniciativy zahrnují EU, průmyslová sdružení a účastnické členské státy (viz tabulka 1). 
Bipartite JTIs are partnerships between the EU and industry associations, whereas tripartite JTIs include the EU, industry associations and participating Member States (see Table 1).
Například na Evropském společném podniku pro provádění společné technologické iniciativy pro nanoelektroniku (ENIAC) se podílí Komise, účastnické členské státy14 a sdružení zastupující organizace působící v oblasti nanoelektroniky v Evropě (AENEAS). 
For instance, the European Joint Undertaking for the implementation of the Joint Technology Initiative on Nanoelectronics (ENIAC) combines the Commission, participating Member States14 and the Association for European Nanoelectronics Activities.
13 Zvláštní zpráva č. 1/2004 o řízení nepřímých akcí v oblasti výzkumu a technologického vývoje v rámci 5. rámcového programu pro výzkum a technologický vývoj (1998 až 2002) (Úř. věst. C 99, 23.4.2004, s. 1). 
13 Special Report No 1/2004 on the management of indirect RTD actions under the Fifth Framework Programme (FP5) for research and technological development (1998 to 2002), together with the Commission’s replies (OJ C 99, 23.4.2004, p.
14 Členskými státy ENIAC jsou Belgie, Česká republika, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Lotyšsko, Maďarsko, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovensko, Finsko, Švédsko, Spojené království a Norsko. 
14 ENIAC Member States are Belgium, Czech Republic, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Latvia, Hungary, the Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovakia, Finland, Sweden, the United Kingdom and Norway.
Finanční nástroj pro sdílení rizik (RSFF) je finanční nástroj, který má zlepšit přístup k dluhovému financování investic v oblasti výzkumu, vývoje a inovací (VaVaI) za přijatelných podmínek pro soukromé podniky či veřejné instituce, které podporují činnosti v oblasti VaVaI. 
The RSFF is a financial instrument designed to improve access to debt financing of research, development and innovation (RDI) investments on acceptable terms for private companies or public institutions promoting activities in the RDI field.
Mezi cílové příjemce RSFF patří rovněž evropské subjekty provádějící intenzivní výzkum a dále výzkumné infrastruktury. 
Target beneficiaries of the RSFF also include European research-intensive entities and research infrastructures.
Evropská komise prostřednictvím svého GŘ pro výzkum a inovace monitoruje RSFF z hlediska způsobilosti projektů a přidělování prostředků z rozpočtu 7. RP, zatímco EIB zodpovídá za každodenní činnost. 
The European Commission, through DG Research and Innovation, monitors the RSFF in terms of eligibility of projects and budget allocation from FP7, while the EIB is in charge of the daily operations.
Tento nástroj je financován společně EU a EIB. 
The instrument is jointly financed by the EU and the EIB.
Maximální příspěvek EU na finanční nástroj pro sdílení rizik v 7. RP byl stanoven na jednu miliardu EUR. 
The maximum EU contribution under FP7 for the RSFF was set at one billion euro.
TABULKA 1 PŘEHLED SPOLEČNÝCH TECHNOLOGICKÝCH INICIATIV 16 Společná technologická iniciativa Strategický cíl Maximální příspěvek EU (v milionech EUR) Dvojstranné společné technologické iniciativy Iniciativa pro inovativní léčiva (IMI) Urychlit rozvoj lepších a bezpečnějších léčivých přípravků pro pacienty 1 000 Clean Sky Rozvíjet průlomové technologie s cílem významně zlepšit environmentální působení letadel a letecké dopravy, což povede k méně hlučným a úspornějším letadlům 800 Společný podnik pro palivové články a vodík (FCH) Urychlit uvedení technologií palivových článků a vodíkové energie na trh v Evropě 470 Trojstranné společné technologické iniciativy ENIAC Zaměření na nanoelektroniku s cílem posílit další integraci a miniaturizaci zařízení a zvyšovat jejich funkčnost 450 ARTEMIS Vyřešit výzkumné a strukturální problémy v oblasti vestavěných počítačových systémů 420 Zdroj: Rozhodnutí Rady o zřízení příslušných společných technologických iniciativ. Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum? 
TABLE 1 OVERVIEW OF THE JOINT TECHNOLOGY INITIATIVES 16 Joint technology initiative Strategic objective Maximum EU contribution (in million euro) Bipartite JTIs Innovative Medicines Initiative (IMI) To speed up the development of better and safer medicines for patients 1 000 Clean sky To develop breakthrough technologies to significantly increase the environmental performance of airplanes and air transport, resulting in less noisy and more fuel-efficient aircraft 800 Fuel, Cells and Hydrogen Joint Undertaking (FCH) To accelerate the market introduction of fuel cell and hydrogen energy technologies in Europe 470 Tripartite JTIs ENIAC Focusing on nanoelectronics to enhance the further integration and miniaturisation of devices and increase their functionalities 450 Artemis To tackle the research and structural challenges in the area of embedded computing systems 420 Source: Council decisions establishing the JTIs. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?
Audit zkoumal, zda Komise zajišťuje efektivní provádění 7. 
The audit examined whether the Commission has ensured efficient implementation of FP7.
To bylo analyzováno pomocí následujících tří podotázek: a) Umožnila pravidla pro účast efektivní provádění 7. RP? b) Byla Komise úspěšná při zjednodušování procesů 7. RP, aniž by toto zjednodušování mělo negativní dopad na kvalitu výdajů? c) Řídila Komise dobře zavádění nových nástrojů? 
This was addressed by the following three subquestions: (a) Have the rules for participation allowed efficient implementation of FP7? (b) Has the Commission succeeded in streamlining the FP7 processes without compromising the quality of spending? (c) Did the Commission manage well the setting up of new instruments?
Audit se týkal provádění sedmého rámcového programu v období mezi rokem 2007 a první polovinou roku 2012. 
The audit covered the implementation of FP7 between 2007 and the first half of 2012.
Auditní kritéria a metody shromažďování důkazních informací jsou popsány v příloze I. Rozsah auditu zahrnoval: a) pro první auditní podotázku: pravidla pro účast pro celý 7. RP; b) pro druhou auditní podotázku: vnitřní postupy zavedené v GŘ pro výzkum a inovace, GŘ pro informační společnost a média, GŘ pro podniky a průmysl a ve Výkonné agentuře pro výzkum související s projekty kooperativního výzkumu v rámci specifického programu „Spolupráce“15. 
The audit criteria and the audit evidence collection methods are described in Annex I. The audit scope encompassed: (a) for the first audit subquestion, the rules for participation for the entire FP7; (b) for the second subquestion, internal processes established within DG Research and Innovation, DG Information Society and Media, DG Enterprise and Industry and REA and which were related to collaborative projects under the Cooperation Specific Programme15.
Analýza vnitřních postupů takto pokryla provádění téměř dvou třetin rozpočtu 7. RP; c) pro třetí auditní podotázku: analýzu dvou nových nástrojů – společných technologických iniciativ (JTI) a finančního nástroje pro sdílení rizik (RSFF). 
In this way the analysis of internal processes covered the implementation of almost two thirds of the FP7 budget; and (c) for the third subquestion, an analysis of two new instruments — JTIs and the RSFF.
1/2004 o řízení nepřímých akcí v oblasti výzkumu a technologického vývoje v rámci 5. rámcového programu pro výzkum a technologický vývoj (1998 až 2002). 
The Court carried out a follow-up of its previous recommendations in 'Special Report No 1/2004 on the management of indirect RTD actions under the Fifth Framework Programme for research and technological development (1998 to 2002)'.
Výsledky včetně odkazů na příslušné připomínky v této zprávě jsou uvedeny v příloze II. 
The results including the references to the corresponding observations in this report are presented in Annex II.
15 Určení vědeckých témat a stanovení pracovních programů nespadalo do rozsahu tohoto auditu. 
15 The identification of scientific topics and setting out of the work programmes was outside the scope of this audit.
2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum? 18 PŘIPOMÍNKY KOMISE PODNIKLA ŘADU OPATŘENÍ NA ZJEDNODUŠENÍ PRAVIDEL PRO ÚČAST, AVŠAK JE TŘEBA UČINIT JEŠTĚ VÍCE 17. 
Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? 18 OBSERVATIONS THE COMMISSION HAS TAKEN A NUMBER OF STEPS TO SIMPLIFY THE RULES FOR PARTICIPATION, BUT MORE NEEDS TO BE DONE 17.
Na počátku sedmého rámcového programu Komise předložila řadu plánů na zjednodušení různých aspektů pravidel pro účast. 
At the inception of FP7 the Commission put forward a series of simplification plans affecting various aspects of the rules for participation.
Tato část zprávy používá jako základ k posouzení pokroku, jehož bylo při prosazování této agendy pro zjednodušení dosaženo, následující zásady: a) racionalizace požadavků dosažením lepší rovnováhy mezi riziky a kontrolou; b) optimalizace metod proplácení nákladů příjemců vzniklých při jejich výzkumné činnosti; c) orientace příjemců v komplexnosti programu; d) uvedení příslušných předpisů do souladu s praxí příjemců; e) zabránění zdvojeným povinnostem a nekonzistentnostem. 
This part of the report uses the following principles as a basis for the assessment of the progress made in pursuing this simplification agenda: (a) rationalising requirements by striking a better balance between risks and control; (b) optimising the methods of reimbursing the beneficiaries for their research efforts; (c) guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme; (d) aligning provisions with beneficiaries’ practices; and (e) avoiding duplications and inconsistencies.
Tyto principy byly odvozeny z řady dokumentů Komise16, v nichž byly předloženy plány na zjednodušení, a ze stanovisek legislativních orgánů17 ohledně pravidel pro účast. 
These principles were derived from various Commission documents16 presenting plans for simplification and from the legislative authorities’ positions17 relating to the rules for participation.
Od roku 2005, kdy Komise zahájila přípravu sedmého rámcového programu, se tak pravidla pro účast rozvíjela právě v souladu s těmito principy. 
Thus these principles have been driving the evolution of the rules for participation since 2005, when the Commission launched its preparation of FP7.
Přehled pokroku v agendě pro zjednodušení uvádí tabulka 2. 
For an overview of the progress in the simplification agenda refer to Table 2.
16 SEK(2005) 431, KOM(2005) 705 v konečném znění, SEK(2005) 430 v konečném znění, KOM(2010) 187 v konečném znění. 
16 SEC(2005) 431, COM(2005) 705 final, SEC(2005) 430 final, COM(2010) 187 final.
17 Závěry Rady o zjednodušených a účinnějších programech podporujících evropský výzkum a inovace, 3016. zasedání Rady ve složení pro konkurenceschopnost konané dne 26. května 2010; zpráva Evropského parlamentu o zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum, 2010/2079(INI). 
17 Conclusions on simplified and more efficient programmes supporting European research and innovation, 3 016th Competitiveness Council meeting of 26 May 2010; European Parliament report on simplifying the implementation of the research framework programmes, 2010/2079 (INI).
2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum? TABULKA 2 POKROK KOMISE V AGENDĚ PRO ZJEDNODUŠENÍ 19 Principy spolu s příklady plánovaných opatření Posouzení Účetního dvora Požadavky na racionalizaci: ο Nahrazení bankovních záruk účastnickým záručním fondem ο Menší používání osvědčení o auditu u žádostí o platbu ο Racionalizace vykazovacích období Uspokojivé Bankovní záruky se již nevyžadují, díky čemuž se příjemci zbavili související administrativní zátěže. 
Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research? TABLE 2 PROGRESS WITH THE COMMISSION’S SIMPLIFICATION AGENDA 19 Principles with examples of planned measures Court's assessment Rationalising requirements: ο Replacement of bank guarantees by the Participant Guarantee Fund ο Less use of audit certificates for payment requests ο Rationalisation of the reporting periods Satisfactory Bank guarantees are no longer required, relieving the beneficiaries of the associated administrative burden.
Po zavedení prahové hodnoty vyžaduje osvědčení o auditu pouze 6 % výkazů nákladů, které představují třetinu financovaných nákladů v 7. RP. 
As a result of the introduction of a threshold, only 6 % of cost claims, representing a third of funded costs in FP7, require an audit certificate.
V některých ohledech (např. délka vykazovacích období) se 7. 
In some aspects (e.g. length of reporting periods) FP7 compares favourably with national funding schemes.
Vykazovací povinnosti však lze racionalizovat i více, jestliže: ο vykazovací období budou prodloužena také pro projekty v rámci tématu IKT, ο rozsah zpráv bude podléhat přísným limitům, jako tomu je v některých národních grantových agenturách (SNF, DFG, TSB). 
However, further rationalisation of reporting requirements is possible, if: ο reporting periods are also extended for projects under the ICT theme; and ο the size of the reports is subject to strict limits, as in some national funding agencies (SNF, DFG, TSB).
Optimalizace metod proplácení: ο Širší využívání paušálních sazeb ο Zjednodušení modelu financování vycházejícího ze skutečných nákladů Částečně uspokojivé Sedmý rámcový program zahrnuje nové metody financování vycházející namísto ze skutečných nákladů z paušálních sazeb. 
Optimising the methods of reimbursement: ο Broader use of flat rates ο Simplifying the funding model based on actual costs Partly satisfactory FP7 includes new methods for funding based on flat rates rather than actual costs.
RP vycházející ze skutečných nákladů je však i nadále složitý (viz bod 20). 
The FP7 funding model based on actual costs remains complex (see paragraph 20).
Orientace příjemců v komplexnosti programu: ο Zkvalitnění materiálů s pokyny ο Společné elektronické nástroje pro interakci s příjemci ο Dodatečné poradenské nástroje jako např. služba helpdesku Uspokojivé Dokumenty s pokyny jsou nyní ve srovnání s materiály pro 6. RP kratší a jasnější, jak dokládají odpovědi příjemců na dotazník Účetního dvora. 
Guiding the beneficiaries through the complexity of the scheme: ο Improvement of guidance materials ο Common electronic tools for interaction with beneficiaries ο Additional guidance tools such as help desks Satisfactory The guidance documents have become shorter and clearer compared to those of FP6, as confirmed by the beneficiaries’ responses to the Court’s survey.
Nové nástroje IT usnadňují interakci mezi Komisí a příjemci. 
New IT tools facilitate interaction between the Commission and beneficiaries.
Byly zřízeny specializované služby helpdesku pro příjemce. 
Specialised help desks for beneficiaries have been introduced.
Uvedení předpisů do souladu s praxí příjemců: ο Certifikace metodik příjemců pro výpočet nákladů ο Širší akceptace metodik příjemců Neuspokojivé Využívání certifikačního programu ze strany příjemců bylo nízké, schvalování metodik průměrných personálních nákladů bylo opožděné, příjemci musí nést plné riziko nesprávného výkladu ustanovení 7. RP a ustanovení 7. RP ne vždy odrážejí obecnou praxi v oblasti výzkumu (viz body 21–29). 
Aligning provisions with the beneficiaries’ practices: ο Certification of beneficiaries’ costing methodologies ο Broader acceptance of beneficiaries’ methodologies Not satisfactory Take-up of the certification scheme by the beneficiaries was low, acceptance of the average personnel cost methodologies came late, beneficiaries have to bear the full risk of incorrect interpretation of FP7 provisions and FP7 provisions do not always reflect general practice in the research field (see paragraphs 21 to 29).
Zamezení zdvojeným povinnostem a nekonzistentnostem: ο Elektronická podatelna pro příjemce (jednotný registrační nástroj) ο Konzistentní posuzování finančního zdraví ο Jednotné informační středisko (informační servis pro výzkum) ο Výbor pro vyjasňování sporných otázek ve výzkumu Neuspokojivé Většina z plánovaných opatření byla zavedena, realizaci však stále doprovází nekonzistentnosti (viz body 30–44). 
Avoiding duplications and inconsistencies: ο An electronic registration desk for beneficiaries (unique registration facility) ο Consistent assessment of financial viability ο Single clearing house (research enquiry service) ο Research Clearing Committee Not satisfactory Most of the planned measures were introduced, but implementation is still characterised by inconsistencies (see paragraphs 30 to 44).
Zdroj: Účetní dvůr. Zvláštní zpráva č. 2/2013 – Zajišťuje Komise efektivní provádění sedmého rámcového programu pro výzkum? 
Source: European Court of Auditors. Special Report No 2/2013 – Has the Commission ensured efficient implementation of the seventh framework programme for research?
20 DOBRÝ POKROK U AGENDY PRO ZJEDNODUŠENÍ 19. 
20 GOOD PROGRESS WITH THE SIMPLIFICATION AGENDA 19.
V souvislosti s pěti uvedenými principy Komise uspokojivě zracionalizo-vala požadavky a také zkvalitnila různé materiály s pokyny. 
With regard to the five principles, the Commission has rationalised the requirements and improved the various guidance documents in a satisfactory manner.
V některých případech byla Komise schopna sladit předpisy pro 7. RP s praxí příjemců (akceptovala např. průměrné osobní náklady), ale v budoucnu je potřeba udělat více. 
The Commission has been able to align FP7 provisions with beneficiaries’ practices in some cases (for example to accept average personnel costs) but more needs to be done in the future.
RP čelí nekonzistentnostem souvisejícím s určitými aspekty pravidel pro účast (viz body 21 a 30). 
FP7 beneficiaries are faced with inconsistencies related to some aspects of the rules for participation (see paragraphs 21 and 30 respectively).
Co se týče modelu financování, byly zavedeny nové způsoby financování založené na paušálních sazbách namísto skutečných nákladů. 
As regards the funding model new modalities for funding based on flat rates instead of actual costs were introduced.
Financování vycházející ze skutečných nákladů zůstává však v 7. 
The financing based on actual costs remains the main funding model in FP7.
Ve srovnání s národními grantovými agenturami je model financování 7. RP složitý, a to z důvodu velkého počtu kombinací nákladových kategorií, metod pro výpočet nákladů a sazeb náhrady nákladů. 
Compared to national funding agencies, the FP7 funding model is complex on account of the high number of combinations of cost categories, methods for calculating costs and reimbursement rates.
To pro příjemce představuje zátěž a má řadu významných dopadů na administrativní postupy v Komisi. 
This is a burden for the beneficiaries and has a number of important consequences for the administrative processes in the Commission.
Účetní dvůr ve své zprávě č. 1/2004 doporučil model financování zjednodušit (viz příloha II). 
The Court recommended the simplification of the funding model in its Report 1/2004 (see Annex II).
Zjednodušení modelu financování je důležitým prvkem navrhovaných pravidel pro účast v programu Horizont 202018. 
Simplification of the funding model is an important element of the proposal for the rules for participation in Horizon 202018.