natgillin/translations-raw huggingface dataset:
77 Rámec výkonnosti by byl také užiteč‐ ný jako východisko pro navrhování technické pomoci jako řešení konkrét‐ ních problémů, které mohou u EZFRV nastat. 
77 A performance framework would also be useful as a basis for proposing TA solutions to specific problems that might arise with the EAFRD.
Když v roce 2011 a 2012 Komise vyzvala členské státy, aby vypracovaly akční plány na snížení nepřijatelné míry chyb v oblasti rozvoje venko‐ va, byla promeškána příležitost určit technickou pomoc jako prostředek, který by usnadnil či podpořil nápravné opatření. 
When, in 2011 and 2012, the Commission invited all Member States to develop action plans for reducing the unacceptable error rate in rural development, an opportunity was lost to identify TA as a means of facilitating or supporting remedial action.
78 Nakolik jsou plánování, monitorování a hodnocení vyžadované finančním nařízení v Komisi a členských státech zavedeny, týkají se operačních činností spíše než správních výdajů, na něž nyní připadá největší podíl rozpočtů na technickou pomoc. 
78 To the extent that the elements of planning, monitoring and evaluation required by the financial regulation are in place at the Commission and in Member States, they cover operational activities rather than the administra‐ tive expenditure which now accounts for the largest share of TA budgets.
Jedním z hlavních důvodů je skutečnost, že je velmi ob‐ tížné plánovat a posuzovat například přínos mezd k celkové výkonnosti pro‐ gramu. 
One key reason is that it is very dif‐ ficult to plan and assess the contribu‐ tion of payroll, for example, to overall programme performance.
Tento druh výdajů lze mnohem méně než operační výdaje sloučit s po‐ třebou prokázat, že se zásady řádného finančního řízení dodržují. 
This type of spending is far less compatible than operational expenditure with the need to demonstrate compliance with the principles of sound financial management.
Vytváření sítí: potenciál stát se účinným rámcem výkonnosti 79 ENRD34 je jedinou složkou technické pomoci v Komisi, která je výslovně vy‐ mezena v předpisech EU upravujících zemědělství a rozvoj venkova. 
Networking: potential for an effective performance framework 79 The ENRD34 is the only component of TA at the Commission to be explicitly defined in the EU’s agriculture and rural development legislation.
ENRD má zřetelné cíle související s konsoli‐ dací a posilováním postupů a kapacity v oblasti rozvoje venkova v celé Unii. 
The ENRD has clear aims linked to the con‐ solidation and strengthening of rural development practices and capacity throughout the Union.
80 Jedním z úkolů ENRD je podporovat celostátní sítě pro venkov (CSV) v člen‐ ských státech, které se rovněž financují z technické pomoci35. 
80 One of the ENRD’s tasks is to support national rural networks (NRNs) in the Member States, which are also funded from TA35.
Byl stanoven absolutní strop 25 % z každého přídělu na CSV, který lze použít na nutné správní struktury36, přičemž zbytek má připadnout na akční plán obsa‐ hující stanovené informační činnosti a činnosti související s posilováním kapacit37. 
An absolute ceiling of 25 % of each NRN’s allocation was estab‐ lished for the necessary administrative structures36, with the remainder to be spent on an action plan containing specified information and capaci‐ ty‐strengthening activities37.
34 Zřízena v souladu s článkem 67 nařízení o EZFRV. 
34 Established in accordance with Article 67 of the EAFRD regulation.
35 Podle článku 68 nařízení o EZFRV. 
35 Under Article 68 of the EAFRD regulation.
36 Čl. 41 odst. 2 nařízení (ES) č. 
36 Article 41(2) of Regulation (EC) No 1974/2006.
37 „[...] akční plán, v němž jsou alespoň stanoveny a analyzovány osvědčené přenosné postupy a poskytnuty informace o nich, řízení sítí, organizování výměny zkušeností a know‐how, příprava vzdělávacích programů pro vytvářející se místní akční skupiny a technická pomoc pro spolupráci mezi územími a pro nadnárodní spolupráci.“ 
37 ‘[...] at least the identification and analysis of good transferable practices and the provision of information about them, network management, the organisation of exchanges of experience and know‐how, the preparation of training programmes for local action groups in the process of formation and technical assistance for inter‐territorial and transnational cooperation.’
Připomínky 33 81 Jak u ENRD, tak u celostátních sítí bylo proto v předpisech přesněji stanove‐ no, jak se má financování technické pomoci využívat, s jasným rozlišením mezi tím, co jsou a co nejsou operační činnosti. 
Observations 33 81 In the case of both the ENRD and the national networks, therefore, the legi‐ slation set more precise guidelines as to the uses of TA funding, with a clear distinction between what is opera‐ tional and what is not.
Většina výdajů na sítě je teo‐ reticky slučitelná s rámcem výkonnosti, takže by mělo být snazší dosáhnout mezi činnostmi technické pomoci v této oblasti konzistentnosti a také by to mělo usnadnit hodnocení a ověřo‐ vání v souladu s obecnými zásadami řádného finančního řízení. 
Most network spending is theoretically compatible with a performance framework, which should make it easier to ensure the co‐ herence of TA activities in this area and should facilitate evaluation and verifi‐ cation in line with the general princi‐ ples of sound financial management.
82 Činnosti v oblasti sítí se však často vyznačovaly týmž neúplným pláno‐ váním, monitorováním a hodnocením jako technická pomoc v oblasti rozvoje venkova celkově. 
82 However, network activities were often characterised by the same incomplete planning, monitoring and evaluation as TA in rural development as a whole.
Obecně řečeno, jejich dopad se posuzuje jen obtížně, i když výjimku lze učinit u italské CSV (viz rámeček 6), která je pro plánování a provádění technické pomoci v urči‐ tých ohledech vzorem. 
Generally speaking, their impact is hard to assess — although an exception can be made for the Ital‐ ian NRN (see Box 6), which is in some respects a model for TA planning and operation.
Italská celostátní síť pro venkov38 jako příklad fungujícího rámce výkonnosti Během auditu bylo zjištěno, že italská CSV z velké části splnila své operační cíle (lepší správa a řízení, budová‐ ní řídicích a správních kapacit, sdílení znalostí a osvědčených postupů) a že poskytovala účinnou koordinaci a podporu pro italské regionální programy rozvoje venkova (srovnáváním údajů a poradenstvím), přičemž současně podporovala nadnárodní spolupráci. 
The Italian NRN38 as an example of a functioning performance framework The audit found that the Italian NRN has largely achieved its global operational objectives (improved govern‐ ance, managerial and administrative capacity‐building, the sharing of knowledge and good practices), and that it has offered effective coordination and support for Italy’s regional RDPs (through data collation and consultancy) while also promoting transnational cooperation.
CSV provozuje oblíbené internetové stránky a pořádá mnoho různých iniciativ a akcí. 
The NRN has a popular website and organises a varied range of initiatives and events.
Její komunikační činnosti mají širou základnu (včetně on‐line komunity pro mladé ze‐ mědělce a školních projektů). 
Its communication activities are very broad‐based (including a web community for young farmers and school projects).
Byly uspořádány soutěže pro mladé zemědělce o nejlepší video s cílem identifi‐ kovat a podpořit osvědčené postupy a vítězné práce byly umístěny na internetových stránkách CSV. 
To identify and promote good practices, video competi‐ tions have been organised for young farmers, and the winners’ work has been uploaded to the NRN website.
Výsledky CSV a její úspěch u zainteresovaných subjektů jsou zčásti dány podrobným plánováním operačních výstupů. 
The NRN’s achievements and success with its stakeholders are due in part to detailed planning of operational outputs.
CSV je pak monitorována a hodnocena podle řady ukazatelů, doplněných o cílové hodnoty. 
The NRN is then monitored and evaluated against a range of indicators accompanied by target val‐ ues.
Soubor ukazatelů výstupů (například uspořádaná setkání, zveřejněné pokyny) se vztahuje na konkrétní programová opatření, zatímco pro CSV jako celek byly stanoveny ukazatele výsledků (míra spokojenosti zákazníků, šíření osvědčených postupů) a ukazatele dopadů (počet klíčových aktérů podílejících se na správě a řízení, veřejné vnímání viditelnosti politik rozvoje venkova). 
A set of output indicators (e.g. meetings held, guidelines published) relate to specific programme actions, while result indicators (customer satisfaction rates, dissemination of good practices) and impact indicators (number of key players involved in governance, public perception of the visibility of RD policies) have been established for the NRN as a whole.
Konečně program CSV přihlíží k hodnocením ex ante a probíhajícím hodnocením financování technické pomoci. 
Finally, the NRN programme takes account of the ex ante and ongoing evaluations of TA funding.
Veškerá doporučení navržená v roce 2010 nezávislým hodnotitelem v polovině období, jež se týkala potřeby zavést rámec ukazatelů společný všem opatřením technické pomoci, italské orgány přijaly, aby zlepši‐ ly kvalitu monitorování. 
All the recommendations made in 2010 by the independent mid‐term evaluator concerning the need for an indica‐ tor framework common to all TA actions were taken up by the Italian authorities with a view to improving the quality of monitoring.
38 Itálie je jedním z několika málo členských států se systémem regionálních PRV. 
38 Italy is one of a handful of Member States with a system of regional RDPs.
To znamená, že CSV slouží navíc jako koordinační a podpůrný subjekt pro regiony ve všech oblastech politiky rozvoje venkova, nikoli pouze jako opatření technické pomoci. 
What this means is that the NRN doubles as a coordination and support body for the regions in all areas of rural development policy, not just as a TA measure.
Podléhá tudíž požadavkům CMEF, jako by byla národním PRV. 
It is therefore subject, as if it were a national RDP, to the requirements of the CMEF.
Závěry a doporučení 83 Účetní dvůr došel k celkovému závěru, že jelikož pro výdaje na technickou pomoc v oblasti zemědělství a rozvoje venkova chybí vhodný rámec výkon‐ nosti, Komise ani členské státy nejsou s to prokázat, jak technická pomoc přispěla k celkovým cílům SZP. 
Conclusions and 34 recommendations 83 Overall, the Court concludes that ow‐ ing to the absence of a suitable perfor‐ mance framework for TA expenditure in agriculture and rural development, neither the Commission nor the Mem‐ ber States are able to demonstrate how well TA has contributed to the general policy objectives of the CAP.
84 Přestože se jedná o značné částky, legislativní rámec technickou pomoc jasně nedefinuje a pravidla jejího využití jsou neurčitá. 
84 Despite the significant amounts in‐ volved, the legislative framework does not clearly define TA, and the rules are vague about how it can be used.
Audit ukázal, že Komise a členské státy této situace plně využily. 
The audit showed that the Commission and the Member States have taken full advantage of this situation.
Svoboda volby však vedla k nedostatečné důslednosti (bod 28). 
However, the freedom of choice has resulted in a lack of rigour (paragraph 28).
Komise nevypracovala k financování technické pomoci komplexní pokyny, a to ani interně, ani pro členské státy (body 30 a 37). 
The Commission has not developed com‐ prehensive guidelines on TA funding, either internally or for the Member States (paragraphs 30 and 37).
85 V Komisi se rozlišování mezi operační‐ mi výdaji a obecnými správními výdaji stalo zamlženým. Stále význačnější částí rozpočtu na technickou pomoc jsou zejména výdaje na údržbu IT (body 32–35). 
85 At the Commission, the distinction between operational expenditure and general administrative costs has become blurred.
Mezitím čtyři z pěti kon‐ trolovaných členských států uvedly, že největší podíl jejich výdajů na technic‐ kou pomoc připadá na správní náklady s důrazem na mzdové náklady. 
Meanwhile, four of the five audited Member States re‐ ported administrative costs as making up the largest share of their spending on TA, with an emphasis on payroll.
V situa‐ ci, kdy by příslušní zaměstnanci museli danou politiku tak či tak provádět, rovná se toto využití technické po‐ moci v podstatě rozpočtové podpoře. 
In situations where the staff concerned would be required in any case to implement policy, this use of TA ef‐ fectively amounts to budget support.
V mnoha oblastech politiky EU je nyní běžné, že se mzdové náklady financují z technické pomoci (body 39–45). 
It is now standard practice in many EU policy areas to fund payroll from TA (paragraphs 39 to 45).
Závěry a doporučení 35 89 Navíc je z podstaty obtížné měřit u správních nákladů efektivnost využití prostředků. 
Conclusions and recommendations 35 89 Moreover, it is inherently difficult to gauge value for money in the context of administrative costs.
I když tedy čerpání těchto nákladů na technickou pomoc prav‐ děpodobně určitým způsobem ke splnění cílů SZP přispívá, je prakticky nemožné tento příspěvek spolehlivě posoudit a zejména prokázat, že tato forma výdajů na technickou pomoc představuje efektivnější využití pro‐ středků než přímé výdaje na hlavní opatření SZP (body 46–48). 
Thus, although the absorption of such costs by TA is likely to contribute in some ways to achievement of the policy objectives of the CAP, it is virtually impossible to make a reliable assessment of this contribution and, in particular, to dem‐ onstrate that this form of TA spending represents better value for money than direct spending on the core CAP measures (paragraphs 46 to 48).
90 Umožní‐li se navíc, aby správní nákla‐ dy spadaly pod technickou pomoc, dostávají se jak Komise, tak členské státy do střetu zájmů. 
90 Additionally, allowing administrative costs under TA puts both the Commis‐ sion and the Member States in a posi‐ tion of conflict of interest.
Jako subjekty řídící SZP rozhodují o výdajích na jednotlivá opatření, včetně technické pomoci, s cílem využít prostředky co nejefektivněji. 
As mana‐ gers of the CAP, they decide how much should be spent on different measures, including TA, with the aim of achieving the best value for money.
Ovšem současně jako příjemci technické pomoci vyplácené na správní výdaje jsou motivováni zvýšit na nejvyšší míru platby na nutné náklady související s řízením programů (bod 49). 
At the same time, as beneficiaries of TA paid in respect of administrative expenditure, they have an incentive to maximise payments towards the necessary costs of programme management (para‐ graph 49).
Doporučení 1 Komise by měla vyjasnit rozsah a pů‐ sobnost technické pomoci. 
Recommendation 1 The Commission should clarify the scope and application of TA.
Především by měla vyjasnit rozlišení mezi operač‐ ními výdaji či výdaji na „budování ka‐ pacit“ a způsobilými správními náklady či náklady na „rozpočtovou podporu“, a to zejména v případě mzdových nákladů. 
In par‐ ticular, it should clarify the distinc‐ tion between operational/‘capacity‐ building’ expenditure and eligible administrative/‘budget support’ costs, notably in the case of payroll.
Takové vyjasnění by zvýšilo transpa‐ rentnost, pokud jde o možné využití financování. 
Such clarification would improve transparency about the ways funding can be used.
Komise by měla pečlivě monitorovat, jak členské státy technic‐ kou pomoc provádějí. 
The Commission should closely monitor the Member States’ implementation of TA.
Doporučení 2 Komise by měla vhodnými opatřeními zajistit, aby obecné správní výdaje, jako je pravidelná údržba IT, nebyly hrazeny z rozpočtových položek tech‐ nické pomoci. 
Recommendation 2 The Commission should also take appropriate measures to ensure that general administrative expenditure such as regular IT maintenance is not charged to TA budget lines.
Doporučení 3 Komise by měla v budoucnosti poža‐ dovat, aby členské státy vykazovaly správní náklady či náklady na „roz‐ počtovou podporu“ v oblasti rozvoje venkova samostatně, aby bylo transpa‐ rentnější, že část financování technické pomoci se vynakládá na tuto podporu. 
Recommendation 3 The Commission should, in future, require Member States to report administrative/‘budget support’ costs for rural development separately so as to make it more transparent that part of TA funding is spent on such support.
91 Účetní dvůr zjistil, že ani Komise, ani členské státy nezřídily vhodný rámec výkonnosti, jehož pomocí by prokázaly nutnost a účinnost financování tech‐ nické pomoci. 
91 The Court found that neither the Com‐ mission nor the Member States have established a suitable performance framework to demonstrate the neces‐ sity and effectiveness of TA funding.
Jelikož technická pomoc byla v nařízeních na období 2007–2013 formulována nepřesně, mohly ji řídicí orgány z tohoto podstatného aspektu řádného finančního řízení vyloučit. Protože je většina výdajů na technic‐ kou pomoc neoperačního charakteru, většinou se považuje za roční výdaje a ve společném rámci pro monitorová‐ ní a hodnocení se neobjevila. 
The imprecision with which TA was cast in the regulations for 2007–13 al‐ lowed managing authorities to exclude it from this essential aspect of sound financial management. Because the bulk of TA spending is not operational, it is largely considered to be annual expenditure and did not appear in the common monitoring and evaluation framework.
Vyznaču‐ je se tudíž nedostatečným víceletým plánováním a chybí jí řádné posouzení potřeb, což vede k nepřesným cílům a neexistenci monitorování a hodnoce‐ ní orientovaného na výkonnost (body 60–75). 
As a result, it is character‐ ised by inadequate multiannual plan‐ ning and lacks a proper needs assess‐ ment, leading to imprecise objectives and no performance‐oriented moni‐ toring and evaluation (paragraphs 60 to 75).
Závěry a doporučení 36 92 Tím, že Komise nevymezila své vlastní potřeby technické pomoci jako součást rámce výkonnosti a netrvala na tom, aby členské státy učinily totéž, zbavi‐ la se nástroje, pomocí něhož mohla posuzovat celkový dopad výdajů na technickou pomoc a zaměřit financo‐ vání tam, kde bude neprospěšnější. 
Conclusions and recommendations 36 92 By not defining its own TA needs as part of a performance framework, and by not insisting that the Member States do likewise, the Commission has deprived itself of a tool for asses‐ sing the global impact of TA spending and targeting funding where it will be most beneficial.
Potenciální účinnost technické pomoci je tak vážně oslabena (body 76–78). 
The potential effec‐ tiveness of TA funding is thus severely compromised (paragraphs 76 to 78).
93 Účetní dvůr zjistil, že mechanismy pro vytváření sítí nabízejí větší míru sluči‐ telnosti s prvky rámce výkonnosti, a to díky přesnějším pokynům, pokud jde o to, jak se má technické pomoci vyu‐ žívat, a jasnému rozlišením mezi tím, co jsou a co nejsou operační činnosti, spolu se stropem omezujícím výdaje členských států na řízení (body 79–82). 
93 The Court found that the arrange‐ ments for networking afforded greater compatibility with the elements of a performance framework, through more precise guidelines as to the uses of TA funding and a clear distinction between what is operational and what is not, together with a ceiling on man‐ agement spending by the Member States (paragraphs 79 to 82).
Doporučení 4 Komise a členské státy by měly pro financování technické pomoci vytvořit vhodný rámec výkonnosti. 
Recommendation 4 The Commission and the Member States should establish a suitable performance framework for TA fund‐ ing.
Zejména je třeba řádně posoudit potřeby Komise a členských států v oblasti technické pomoci a zavést mechanismus pro stanovení cílů a sledování jejich plnění, což by naopak zvýšilo odpovědnost a umožnilo zlepšit účinnost a efektiv‐ nost výdajů. 
In particular, the TA needs of the Commission and of the Member States should be properly assessed and there should be a mechanism in place to set objectives and measure progress towards them, which would in turn enhance accountability and make it possible to improve the effectiveness and efficiency of spending.
Tuto zprávu přijal senát I, jemuž předsedá Rasa BUDBERGYTĖ, členka Účetního dvora, v Lucemburku na svém zasedání dne 11. března 2015. 
This Report was adopted by Chamber I, headed by Mrs Rasa BUDBERGYTĖ, Member of the Court of Auditors, in Luxembourg at its meeting of 11 March 2015.
2 Na období 2014–2020 dosud nebyla zahrnuta flexibilita (převody z a do 1. pilíře). 
2 For the 2014–20 period, flexibility (Pillar I transfers) not yet included.
3 Kromě Chorvatska, které do EU vstoupilo v roce 2013, takže v období 2007–2013 nemělo žádné výdaje z EZFRV; na období 2014–2020 činí jeho plánovaný rozpočet EZFRV 2 026 milionů EUR, včetně 55 milionů EUR technické pomoci Příloha 
3 Excluding Croatia, which joined the EU in 2013 so had no EAFRD expenditure for 2007–13; for 2014–20 its planned EAFRD budget is 2 026 mil‐ lion euro, including 55 million euro TA. Annex
Odpovědi 38 Komise Shrnutí IV Komise se domnívá, že jedinou jasnou právní refe‐ rencí pro EZZF i EZFRV na úrovni Komise a/nebo jejím jménem je článek 5 nařízení (ES) č. 1290/2005. 
Reply of the 38 Commission Executive summary IV The Commission considers that Article 5 of Regula‐ tion (EC) No 1290/2005 provides the single clear legal reference for both EAGF and EAFRD at Com‐ mission level and/or on its behalf.
Pro nové programové období je technická pomoc na úrovni členských států definována v článku 59 nařízení (EU) č. 1303/2013. 
For the new programming period, technical assis‐ tance (TA) at the level of the Member States is defined under Article 59 of Regulation 1303/2013.
Svoboda volby plynoucí z flexibility předpisů je nutná pro zvládnutí široké škály potřeb, jimiž se zabývají vnitrostátní a regionální orgány. 
The freedom of choice resulting from the regulatory flexibility is needed to cope with the large variety of needs encountered by national and regional authorities.
Budování kapacit je velmi úzce spojeno s určitými druhy nákladů, jako jsou správní náklady nebo náklady na IT. 
Capacity‐building is very much linked to certain types of costs such as administrative costs or IT tools.
Výdaje financované prostřednictvím technické pomoci přímo souvisejí s přípravou, prováděním a hodnocením programů rozvoje venkova. 
Expenditure financed through TA is directly linked to the preparation, implementation and evaluation of the rural development pro‐ grammes (RDPs).
Aby Komise sjednotila přístup k vyjednávání nových programů rozvoje venkova na programové období 2014–2020, poskytla členským státům komplexní pokyny a příslušným úředníkům politické směry. 
As regards the 2014–20 programming period, the Commission has presented comprehensive guidelines to the Member States and provided policy lines to desk officers in order to streamline approaches in the negotiation of new RDPs.
V Členské státy musí zajistit, aby byla všechna opat‐ ření v oblasti rozvoje venkova, která zamýšlejí pro‐ vést, ověřitelná a kontrolovatelná. 
V Member States must ensure that all the rural development measures they intend to implement are verifiable and controllable.
Vypracují proto kontrolní opatření, která jim poskytnou rozumné ujištění, že jsou dodržována kritéria způsobilosti a jiné závazky (článek 48 nařízení (ES) č. 1974/2006). 
To this end Member States shall define control arrangements that give them reasonable assurance that eligibility criteria and other commitments are respected (Article 48, Regulation (EC) No 1974/2006).
V programovém období 2014–2020 bude technická pomoc podléhat správním kontrolám a kontrolám na místě (článek 62 nařízení (EU) č. 809/2014), což z hlediska způsobilosti výdajů zvýší úroveň záruk. 
For the 2014–20 programming period, TA will be subject to administrative and on‐the‐spot checks (Article 62, Regulation (EC) No 809/2014) improving the level of assurance in `terms of eligibility of the expenditure.
Výdaje na technickou pomoc musí být vysledova‐ telné a zdroje, které jimi jsou financovány, musí být možné identifikovat prostřednictvím řádných účetních postupů. 
TA expenditure must be traceable and resources financed therewith should be identifiable through sound accounting practices.