natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Doporučujeme, aby se v rámci takovýchto programů mléko místo za sníženou cenu poskytovalo bezplatně, neboť je pravděpodobně mnohem méně nákladné řídit programy, které nevyžadují, aby učitelé kontrolovali platby rodičů.“ – „Někteří se domnívají, že překážkou zavádění režimu na úrovni škol byly správní a finanční povinnosti, které ukládá. 
We recommend such programmes provide free milk rather than milk at a price, since it is likely to be much cheaper to administer programmes that do not require teachers to track parents’ payments.’ — ‘[...] the scheme’s administrative and financial requirements are considered by some to have acted as a disincentive to scheme take up at the school level.
Jde především o čas, který je zavádění a řízení programu ‚Mléko do škol‘ třeba věnovat.“ 24 Zvláštní zpráva č. 
This stems mainly from the time commitments required to implement and administer school milk.’
Tyto formality jsou pro většinu žadatelů a především pro ty nejmenší nepřiměřené ani ne tak proto, že jsou složité, ale protože poskytovaná podpora je tak nízká (viz rámeček 8). 
What makes the administrative procedure so excessive for most applicants — especially the smallest — is not so much its complexity as the fact that so little aid is received (see Box 8).
Absolutní rozsah podpory je pociťován jako malý zejména tehdy, když se neporovnává s cenou mléčných výrobků, nýbrž s celkovým rozpočtem, jehož je jen velmi malou částí (méně než 1 % u jídelen a ještě mnohem méně ve srovnání s celkovým rozpočtem nezávislého soukromého zařízení či mateřské školy). 
The absolute value of aid is perceived as being even more insignificant because it is compared not with the cost of milk products but with the overall budget — of which it is only a small part (under 1 % for canteens, and far less still when compared with the total budget of an independent private school or a nursery).
BEZPROSTŘEDNÍ DOPAD VÝDAJŮ V RÁMCI PROGRAMU „MLÉKO DO ŠKOL“ JE OMEZEN VÝRAZNÝM EFEKTEM MRTVÉ VÁHY32 46. 
THE IMMEDIATE IMPACT OF SPENDING UNDER THE MILK SCHEME IS COMPROMISED BY A SIGNIFICANT DEADWEIGHT EFFECT32 46.
Bez ohledu na způsob distribuce se podpora na mléko může vyplácet na všechny způsobilé výrobky, aniž by jakýkoli mechanismus umožňoval omezit část plateb, která odpovídá množství, které by příjemci v každém případě spotřebovali i bez podpory. 
Whatever form distribution takes, the milk subsidy is available for all eligible products, and there is no mechanism for restricting payment for quantities which the beneficiaries would anyway have purchased without aid.
Audit ukázal, že tento efekt mrtvé váhy se v závislosti na zvoleném způsobu distribuce projevuje různě. 
The audit found that the deadweight effect is different according to the distribution model concerned.
Zjištěný výsledek v tomto případě nelze přičíst dané politice a podpora poskytnutá příjemci nemá žádný dopad. 
In such cases, the outcome cannot be attributed to the policy, and the aid paid to the beneficiary has had no impact.
Část výdajů vytvářejících efekt mrtvé váhy je tak ze své podstaty neúčelná, neboť nepřispívá k dosažení vytyčených cílů. 
Thus the share of expenditure which generates deadweight is ineffective by definition, because it does not contribute to the objectives.
Efekt mrtvé váhy se ze své podstaty velmi obtížně přesně měří, jelikož to předpokládá posuzovat hypotetickou situaci, kdy by veřejná podpora neexistovala. 
It is necessarily very difficult to measure deadweight accurately, since this would mean evaluating a situation — non-existence of the public subsidy — that is hypothetical.
25 RÁMEČEK 8 PŘÍKLAD NEDOSTATEČNÉ ATRAKTIVITY PODPORY PRO JÍDELNY Ve Francii dostává 70 % z 11 000 žadatelů v průměru 300 EUR ročně. 
25 BOX 8 THE UNATTRACTIVENESS OF AID FOR CANTEENS In France, some 70 % of the 11 000 applicants receive on average around 300 euro per year.
Velké množství dotazovaných osob uvedlo, že podpora tohoto rozsahu nebyla schopna je přimět ke změně jejich zvyklostí. 
Many of the persons interviewed stated that aid on this scale was not enough to get them to change their habits.
Jeden z ředitelů zařízení, s nímž se auditoři setkali, například prohlásil: „Dostávám sotva nějakých 200 EUR ročně. 
For example, one school Head said: ‘All I get is 200 euro a year and I have no intention of wasting my time reading a circular for such a small return.’
Přece si nemyslíte, že kvůli této částce budu marnit čas čtením oběžníku.“ I když všechny jídelny používají určité způsobilé mléčné výrobky, na něž by mohly přinejmenším dostat podporu, kdyby o ni prostě požádaly, ve Francii podává žádost pouhých 60 % zařízení a v Itálii sotva 15 %. 
Although any canteen uses eligible milk products for which it could receive the minimum amount in aid simply by applying for it, only 60 % of establishments in France, and barely 15 % in Italy, submit an application. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
26 mléčné výrobky jako součást stravování ve školní jídelně 47. 
26 Milk products iNcluded iN caNteeN Meals 47.
Jde zejména o tato zjištění: a) i když obvyklé jídlo často obsahuje mléčné výrobky (může se dokonce jednat o povinnost), neexistuje v současnosti žádný způsob, jak zamezit tomu, aby jídelny dostávaly podporu za výrobky, které by použily tak či tak; b) nebylo zjištěno nic, co by prokazovalo vliv podpory na množství mléčných výrobků, které jsou součástí jídelníčku; c) téměř všichni vedoucí pracovníci, kteří byli dotazováni na místě, výslovně připustili, že podpora nemá na množství mléčných výrobků podávaných žákům vůbec žádný vliv (viz rámeček 9). 
In particular: (a) although a typical meal often includes milk products (they may even be compulsory), there is at present no way of preventing canteens from receiving payment for products which they would have served anyway; (b)no evidence was found that aid has any influence whatsoever on the volume of milk products included in menus; (c) virtually all the persons responsible who were interviewed stated explicitly that aid in no way influenced the volume of milk products that they served to pupils (see Box 9).
RÁMEČEK 9 PŘÍKLADY VYJÁDŘENÍ DOTAZOVANÝCH VEDOUCÍCH JÍDELEN K PROGRAMU „MLÉKO DO ŠKOL“ „Evropská podpora nemá na složení našeho jídelníčku vliv [...] 
BOX 9 STATEMENTS BY CANTEEN MANAGERS ABOUT THE MILK SCHEME ‘The composition of our menus is not influenced by EU aid. [...]
To není názor, to je skutečnost.“ (Itálie, zodpovědná osoba společnosti poskytující stravovací služby v jídelnách jednoho z největších měst v zemi) „Při sestavování jídelníčku jsem na program EU ‚Mléko do škol‘ nikdy nemyslel.“ (Švédsko, zástupce společnosti poskytující stravovací služby, která dostává podporu pro několik škol ve městě) „Existence evropské podpory nemá na jídelníček vůbec žádný vliv.“ (Itálie, zástupce vzdělávacího zařízení, které dostává přímou podporu) Vedoucí pracovníci jedné mateřské školy ve Francii, která procházela schvalovacím procesem, vysvět-lovali, že chtějí získat zpět peníze, na něž měli na základě svých běžných činností nárok, tj. peníze na výrobky, které nakupovali již před tím, než se o existenci podpory dozvěděli. 
That isn’t an opinion, it’s a fact’ (Italy, manager of the catering company running the canteens in one of the country’s biggest cities) ‘I have never thought of the EU Milk Scheme when setting lunch menus’ (Sweden, representative of a catering company receiving aid for several schools in the same town) ‘The existence of EU aid in no way influences our menus’ (Italy, representative of an establishment receiving aid direct) In France, the managers of a nursery awaiting authorisation explained that they were interested in obtaining the money to which their usual practice entitled them — namely for products they were in the habit of buying before learning of the scheme.
Osoba zodpovědná za sestavování jídelníčku v jídelně jiného žadatele dokonce nevěděla o existenci podpory, kterou vzdělávací zařízení již po léta čerpalo. Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
The person responsible for canteen menus at another applicant was not even aware that his establishment had been receiving aid for years. Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Jídelny tak dostávají podporu na výrobky, které by stejně používaly, a podpora je nemotivuje k distribuci většího množství mléčných výrobků, než kdyby neexistovala. 
In short, canteens are receiving aid for milk products that they would be serving anyway and the aid does not encourage them to increase their use of milk products.
I ve Švédsku, kde se situace zdá nejpříznivější33, existoval dotovaný režim (především samoobslužné výdejníky mléka) již před zavedením evropské podpory. 
Even in Sweden, where the situation is apparently most positive33, the subsidised scheme (chiefly in the form of self-service milk fountains in canteens) existed well before EU support became available.
Vysoká míra konzumace mléka spočívá na již existujících kulturních zvyklostech, a nelze ji tudíž přisuzovat evropskému programu, který jen přináší finanční příspěvek na praxi, kterou neovlivnil. 
The high rate of milk consumption is a long-standing cultural habit that cannot be ascribed to the EU scheme, which does no more than pay a contribution towards practices that it has not influenced.
Z návštěv na místě vyplývá, že dopad na množství mléčných výrobků, které příjemci spotřebovávají, je přinejlepším velmi nepatrný. 
To judge from the on-the-spot visits, there is at best a tiny impact on the beneficiaries’ consumption of milk products.
Kromě toho není navzdory ustanovením nařízení v tom smyslu jeho potenciální dopad na cenu placenou rodinami často ověřitelný (viz příloha II) a v každém případě by byl zanedbatelný. 
Despite the provisions in the regulation, moreover, the scheme’s potential impact on the price paid by families is often unverifiable (see Annex II), and in any case it would be insignificant.
Totéž zjištění platí i pro jesle, a to především proto, že čím jsou děti mladší, tím je pravděpodobnější, že obvyklý stravovací režim bude obsahovat mléčné výrobky. 
This finding also applies to nurseries, especially as, the younger the children, the greater the probability that their normal diet will include milk products.
Tak je tomu například v jeslích ve Francii (děti ve věku do tří let), kde se zařazení mléčných výrobků do stravy vždy považuje za povinné. 
For example, in the French system of crèches (for children up to 3 years of age) milk products are considered a compulsory component of the food served.
Prodej mléka za snížené Ceny mimo jídelny 51. 
Milk sold at a reduced rate outside caNteeNs 51.
V důsledku současné nízké míry podpory se její kladný dopad jeví jako velmi omezený. 
Given the current low level of aid, it appears to have very little positive impact.
Protože podpora EU umožňuje jen malé snížení prodejní ceny (viz body 40 a 41), je účast na režimu nejen slabá, ale také z ní těží především příjemci, kteří by totéž rozhodnutí učinili i bez podpory. 
The small reduction in the sale price which is attributable to the EU scheme (see paragraphs 40 and 41) not only does little to encourage participation, it also mainly benefits persons who would not have chosen any differently even without aid.
Jelikož podpora je příliš nízká na to, aby významně ovlivnila rozhodnutí výrobky zakoupit34 (viz též rámeček 10), většina žáků, kteří z ní mají prospěch, by si mléko ve vší pravděpodobnosti koupila i za cenu nedotovanou. 
As the aid is insufficient to influence purchase decisions in any real way34 (see also Box 10), most pupils benefiting from the aid would also have been most likely to buy the milk even if unsubsidised.
33 Podporu dostává více než 90 % škol a částky představují téměř 120 cl na den a žáka navštěvujícího vzdělávací zařízení. 
33 Over 90 % of schools receive aid, which is worth almost 120 cl per day for each child on the school rolls.
34 Snížením míry podpory, které následovalo po hodnocení z roku 1999, se ještě více prohloubila neúčelnost programu, která již tehdy byla značná, protože se dále omezila schopnost programu ovlivňovat rozhodování možných žadatelů a příjemců. 27 Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
34 The scaling-back of subsidies in the wake of the 1999 evaluation rendered the scheme still more ineffective, as it reduced still further its bearing on the decisions taken by applicants and potential beneficiaries. 27 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
Navíc u těchto příjemců je z jejich podstaty nejpravděpodobnější, že budou konzumovat příslušné výrobky mimo školu. 
What is more, these beneficiaries are also, by definition, most likely to consume milk products outside school.
Stejně jako analýza podle členských států ukazuje, že podpora míří spíše tam, kde jsou potřeby nejmenší (viz bod 37), tak i v případě prodeje za ceny jen takto nepatrně snížené přináší podpora prospěch především dětem, které s největší pravděpodobností již konzumují nejvíce mléčných výrobků. 
Just as the analysis by Member State shows that aid tends to go where it is least needed (see paragraph 37), such small reductions on the sale price will mainly benefit children who are already likely to be consuming the greatest quantities of milk products.
28 RÁMEČEK 10 VÝŇATKY Z HODNOTÍCÍCH ZPRÁV DOKLÁDAJÍCÍ OMEZENÝ VLIV PODPORY NA PŘÍJEMCI KONZUMOVANÁ MNOŽSTVÍ Britské hodnocení z roku 2005: „Naše studie o žácích nalezla jen málo důkazů o tom, že ve škole se konzumuje mléko navíc k mléku konzumovanému jinde [...] 
28 BOX 10 EXCERPTS FROM THE EVALUATION REPORTS DEMONSTRATING THE LIMITED IMPACT OF AID ON THE VOLUMES CONSUMED BY BENEFICIARIES United Kingdom evaluation, 2005: ‘Our survey of schoolchildren found only weak evidence that milk consumed in school was an addition to milk consumed elsewhere [...].
Kromě toho některé děti pijí velmi málo mléka ať již ve školách, které se dotačního programu ‚Mléko do škol‘ účastní, nebo ve školách, které se jej neúčastní [...] 
Further, there were children who drank very little milk in both schools that did and did not participate in the SMSS. [...]
Naše studie nalezla jen nedostatečné doklady o tom, že účast škol na programu EU ‚Mléko do škol‘ ovlivňuje celkovou spotřebu mléka u dětí [...] 
Our survey found weak evidence that schools’ participation in the EU School Milk Subsidy Scheme affects children’s total milk consumption. [...]
Jak ve školách, které se programu účastní, tak ve školách, které se jej neúčastní, pije menšina žáků velmi málo mléka. 
In both participating and non-participating schools, a minority of pupils drank very little milk.
Ze získaných důkazních informací vyplývá, že zvýšení spotřeby mléka dané účastí škol v programu ‚Mléko do škol‘ bylo obzvláště patrné u dětí, jež by významné množství mléka konzumovaly, i kdyby se jejich škola programu neúčastnila. [...] 
The available evidence suggests that the gains in milk consumption due to schools’ participation in the SMSS occurred particularly among children who would have consumed a considerable amount of milk had their school not participated.’
Pokus s poskytováním kvalitních potravin žákům ukázal, že mnozí rodiče, kteří nebyli ochotni tento druh potravin nakupovat v supermarketech, za ně nebyli ochotni platit ani ve škole. 
‘[The] experiment with providing children with high-quality food showed that many parents who were unwilling to buy such foods in supermarkets were unwilling to pay for them in schools either.
S týmž problémem se potýká i mléko, které školy rodičům umožňují kupovat v rámci národní doplňkové platby.“ Hodnocení z roku 1999: „Důkazní informace o dopadu režimu poskytování mléčných výrobků jsou velmi omezené [...] 
The same problem applies to milk that schools make available for parents to buy under the Top-Up.’ 1999 evaluation: ‘In terms of impact of the scheme on milk product availability there is very limited evidence of impact. [...]
Zatímco hlavní činitele ovlivňující provádění režimu jsou exogenní povahy, samotný režim přispívá ke zvýšení dostupnosti výrobků jen ve velmi omezené míře.“ Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
Whilst factors external to the scheme are the primary factors of influence for take up, the scheme itself contributes in a very limited way to increasing product availability.’ Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
29 KOMISE JIŽ ZAVEDLA ŘEŠENÍ PRO OVOCE A NĚKTERÉ ČLENSKÉ STÁTY PRO MLÉKO komise do konCePCe Programu „ovoCe do škol“ již zaPraCovala možná řešení 53. 
29 SOLUTIONS HAVE ALREADY BEEN INTRODUCED BY THE COMMISSION (FRUIT) AND SOME MEMBER STATES (MILK) possible respoNses already built iNto the coMMissioN’s desigN for the fruit scheMe 53.
Při koncipování programu „Ovoce do škol“ Komise alespoň částečně zohlednila malou atraktivnost programu „Mléko do škol“ a riziko efektu mrtvé váhy. organizaCe dodávek ovoCe mimo jídelny 54. 
When planning the Fruit Scheme, the Commission took into consideration, at least in part, the unattractiveness of the Milk Scheme and the risk of a deadweight effect. orgaNisiNg the distributioN of fruit outside caNteeNs 54.
Jelikož Komise zjistila, že podpora na ovoce distribuované současně s pravidelným školním stravováním představuje pro přidanou hodnotu programu riziko35, byl tento způsob distribuce silně omezen do té míry, že byl prakticky vyloučen. 
As the Commission had identified the distribution of subsidised fruit at the same time as regular school meals as a risk to added value35, this mode of distribution was made subject to such restrictions that in practice it was excluded.
Žádný členský stát si tudíž tuto možnost ve své strategii nezvolil a veškerá zkoumaná distribuce ovoce probíhala mimo jídelny. vyšší míra PodPory a volba modelu bezPlatné distribuCe 55. 
As a result, not one Member State included this option in its strategy, thus all of the fruit that was observed being distributed was supplied outside canteens. a higher level of aid aNd distributioN free of charge 55.
Míra spolufinancování poskytovaného Společenstvím na program „Ovoce do škol“ se podle členského státu pohybuje mezi 50 a 75 %, což je míra velmi zřetelně vyšší než v případě podpory u mléka. 
The level of EU co-financing for the Fruit Scheme varies, according to Member State, from 50 % to 75 %. It is therefore far higher than for school milk.
Bezplatná distribuce se tak u programu „Ovoce do škol“ stala jediným modelem (francouzské znění nařízení pro ovoce ostatně používá pojem „distribution“ tam, kde nařízení pro mléko hovoří o „cession“). 
On this basis, distribution free of charge has become the only model employed for the Fruit Scheme (and the Fruit Regulation often uses the term ‘distribution’ where the Milk Regulation speaks of ‘supply’).
35 „Aby byla zajištěna přidaná hodnota projektu ‚Ovoce do škol‘ [...], členské státy ve své strategii [vysvětlí], jak zaručí přidanou hodnotu svého projektu, zejména v případech, kdy dochází ke konzumaci jídel v rámci pravidelného školního stravování současně s konzumací produktů financovaných v rámci jejich projektu ‚Ovoce do škol‘.“ (2. bod odůvodnění nařízení (ES) č. 288/2009). 
35 Recital 2 of Regulation (EC) No 288/2009: ‘So as to ensure the added value of School Fruit Schemes [...], Member States should explain in their strategy how they will guarantee the added value of their scheme, especially where regular school meals are consumed at the same time as products financed under their School Fruit Scheme.’
Ve všech režimech je tedy ovoce žákům poskytováno zdarma, takže účast těch, na něž je distribuce ovoce zaměřena, je téměř úplná. 
Thus all fruit distribution schemes are free of charge to pupils, so that there is almost universal participation by those who are offered free fruit.
Tato bezplatnost umožňuje minimalizovat relativní význam efektu mrtvé váhy, neboť k příjemcům nepatří pouze žáci, kteří by byli ochotni výrobek zakoupit i bez podpory, a také výrazně zjednodušuje úlohu škol tím, že školy nemusejí vybírat peníze od rodin. 
One effect of this is to minimise the relative deadweight, because the beneficiaries include children who would not have been prepared to purchase the product without a subsidy. Another effect is that the role of schools is enormously simplified by their no longer having to collect money from families.
Ve většině členských zemí je distribuce bezplatná i pro školy, neboť spolufinancování EU doplňuje příspěvek z rozpočtu členského státu, který se platí přímo dodavatelům. Školy tak dostávají zdarma dodávky, aniž by jim vznikaly náklady či musely vyplácet zálohy v hotovosti. 
In most Member States the distribution of fruit is also free of charge to schools, as the EU co-financing is complemented by a national contribution paid directly to suppliers. Schools receive deliveries free of charge and without having to pay cash in advance.
V Itálii systém zadávacích řízení na veškeré služby (zahrnující fyzickou distribuci ve třídách a organizaci doprovodných opatření) dokonce školám umožnil zbavit se veškerých povinností spojených se správou programu. 
In Italy, the practice of ‘all-inclusive’ tendering (including the physical distribution of fruit in classrooms and the organisation of accompanying measures) has even made it possible to remove all administrative duties from schools.
Díky tomu je účast vzdělávacích zařízení omezena jen velikostí dostupného rozpočtu. 
The only remaining limit on schools’ participation is then the size of the available budget.
Naopak ve Francii žádný vnitrostátní rozpočet vyčleněn nebyl, takže účast vzdělávacích zařízení závisí na tom, zda jsou schopny nalézt financování na místní úrovni. 
In France, however, where there is no national contribution, the participation of schools depends on their ability to raise finance locally.
Vzhledem k tomu, že tuto podmínku se podařilo splnit jen velmi výjimečně, byl počet žadatelů dosud velmi nízký (viz příloha IV). některé členské státy již zavedly bezPlatnou distribuCi mimo jídelny také v rámCi Programu „mléko do škol“ 60. 
As this condition has very rarely been met in practice, so far the number of applicants is extremely low (see Annex IV). soMe MeMber states Now also distribute Milk 60.
Třebaže ve Francii připadá podstatná část podpory EU na jídelny, rozhodl se tento členský stát vyhradit svou vnitrostátní doplňkovou platbu na bezplatnou distribuci mimo jídelny. 
In France, although the bulk of EU support is still paid to canteens, the authorities have opted to allocate the national contribution to free distribution schemes that do not involve canteens.
Výslovně to bylo zdůvodněno snahou zajistit, aby vnitrostátní doplňková platba měla skutečný dopad, který se u podpory poskytované jídelnám nepovažoval za možný. 30 Zvláštní zpráva č. 10/2011 – Jsou programy „Mléko do škol“ a „Ovoce do škol“ účelné? 
This was explicitly justified by the wish for the national complement to have a real impact, which is not felt to be possible in the case of canteen subsidies. 30 Special Report No 10/2011 – Are the School Milk and School Fruit Schemes effective?
V Polsku a Spojeném království je podpora EU sdružena s vnitrostátními rozpočty, které umožnily nahradit distribuci za snížené ceny bezplatnou distribucí mimo jídelny u ještě většího počtu příjemců (žáci základních škol v Polsku, děti mladší pěti let ve Spojeném království). 
In Poland and the United Kingdom, EU support is used in association with national budgets, making it possible to replace subsidised sale schemes by the distribution of milk free of charge outside canteens to an even greater number of beneficiaries (primary-school pupils in Poland, children of up to 5 years of age in the UK).
Tento model, který je mnohem atraktivnější než poskytování výrobků za snížené ceny, zajišťuje mnohem vyšší účast (viz rámeček 11). 
This model is far more attractive than that of subsidising sales, and it ensures far greater participation (see Box 11).