natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Význam hloubkových přezkumů postupně výrazně klesl I přes dobrou kvalitu analýzy je potřeba některé aspekty hloubkových přezkumů zlepšit Zpráva mechanismu varování a srovnávací přehled hrály v postupu při makroekonomické nerovnováze omezenou roli Závěry a doporučení Plnění doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze Klasifikace nerovnováhy Charakteristiky hloubkových přezkumů Zohlednění dopadu fiskální politiky na vnější nerovnováhu a konkurenceschopnost Vliv na eurozónu Viditelnost postupu při makroekonomické nerovnováze a informovanost o něm Příloha I – Podrobné schéma postupu při makroekonomické nerovnováze 3 68–75 76–87 88–96 97–111 98–101 102–104 105–107 108 109–110 111 Příloha II – Seznam zveřejněných dokumentů, které jsou relevantní z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze Příloha III – Aktuální soubor hlavních ukazatelů Příloha IV – Členské státy vybrané do auditního vzorku Příloha V – Stupnice plnění doporučení pro jednotlivé země Příloha VI – Průzkum mezi členy Výboru pro hospodářskou politiku Příloha VII – Návštěvy orgánů a jiných subjektů členských států Příloha VIII – Vývoj klasifikace členských států, 2012–2017 Příloha IX – Počet a typ hloubkových přezkumů Odpověď Komise 
The prominence of in‐depth reviews has considerably decreased over time Despite a good standard of analysis, some aspects of in‐depth reviews need improvement The Alert Mechanism Report and the scoreboard play a limited role in the MIP Conclusions and recommendations Implementation of MIP‐country‐specific recommendations Classification of imbalances Characteristics of in‐depth reviews Acknowledging the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness Euro‐area dimension Visibility and communication of the MIP Annex I ‐ Detailed flowchart of the Macroeconomic Imbalance Procedure Annex II ‐ List of published documents that are relevant to the MIP Annex III ‐ Current set of headline indicators Annex IV ‐ Selection of Member States for the audit sample Annex V ‐ Qualitative ranking for assessing the implementation of country‐specific recommendations Annex VI ‐ Survey of Economic Policy Committee Members Annex VII ‐ Visits to Member State authorities and other entities Annex VIII ‐ Evolution of the classification of Member States, 2012‐2017 Annex IX ‐ Number and type of in‐depth reviews Reply of the Commission 68 76 88 97 ‐ 98 ‐ 102 ‐ 105 ‐ 109 ‐ ‐ 75 ‐ 87 ‐ 96 111 101 104 107 108 110 111 3
ZKRATKY A ZKRATKOVÁ SLOVA ECB: Evropská centrální banka EPC: Výbor Rady Evropské unie pro hospodářskou politiku (Economic Policy Committee) GŘ ECFIN: Generální ředitelství Komise pro hospodářské a finanční záležitosti GŘ EMPL: Generální ředitelství Komise pro zaměstnanost, sociální věci a sociální začleňování MMF: Mezinárodní měnový fond NPR: Národní program reforem OECD: Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj 4 
ABBREVIATIONS AND ACRONYMS AMR: Alert Mechanism Report CSR: Country‐specific recommendation DG ECFIN: Commission Directorate‐General for Economic and Financial Affairs DG EMPL: Commission Directorate‐General for Employment, Social Affairs and Inclusion ECB: European Central Bank EDP: Excessive deficit procedure EIP: Excessive imbalance procedure EPC: Economic Policy Committee of the Council of the EU IDR: In‐depth review IMF: International Monetary Fund MIP: Macroeconomic Imbalance Procedure NRP: National reform programme OECD: Organisation for Economic Cooperation and Development SGP: Stability and Growth Pact 4
GLOSÁŘ Evropský semestr: Roční cyklus EU koordinace hospodářských politik. 
European Semester: The annual EU cycle of economic policy coordination.
Zaměřuje se na fiskální politiky v souladu s ustanoveními paktu o stabilitě a růstu, prevenci nadměrné makroekonomické nerovnováhy (v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze) a strukturální reformy v kontextu strategie Evropa 2020. 
The Semester covers fiscal policies as determined by the Stability and Growth Pact, the prevention of excessive macroeconomic imbalances (under the MIP) and structural reforms in the context of the Europe 2020 strategy.
Na jeho základě se pak členským státům předkládají doporučení pro jednotlivé země. 
It results in country‐specific recommendations to Member States.
Strategie Evropa 2020: Strategie EU pro růst a zaměstnanost pro současné desetiletí. 
Europe 2020 strategy: The EU's agenda for growth and jobs for the current decade.
Stanoví pět hlavních cílů, kterých se má dosáhnout prostřednictvím sedmi stěžejních iniciativ. 
The strategy identifies five headline targets, which are expressed through seven flagship initiatives.
Vlády EU stanovily národní cíle, jejichž účelem je napomoci dosáhnout celkových cílů EU, a o jejich plnění informují ve svých národních programech reforem (NPR). 
EU governments have set national targets to help achieve the overall EU targets, and report on them in their national reform programmes (NRPs).
SHRNUTÍ Postup při makroekonomické nerovnováze I. Postup při makroekonomické nerovnováze byl zřízen s cílem napravit makroekonomické nerovnováhy v EU, a reagovat tak na absenci politických nástrojů, které by umožnily vyhnout se nárůstu těchto nerovnováh před krizí z roku 2008. 
EXECUTIVE SUMMARY About the Macroeconomic Imbalance Procedure I. The Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was designed to address macroeconomic imbalances in the EU, as a response to the absence of policy tools to prevent the build‐up of these imbalances prior to the 2008 crisis.
Na jeho začátku Komise zveřejní ekonomické a finanční posouzení, známé pod názvem „zpráva mechanismu varování“, uvádějící členské státy, které jsou ohroženy nerovnováhou a v nichž je potřeba provést další analýzu formou hloubkového přezkumu. 
It begins with the publication by the Commission of an economic and financial assessment, known as the Alert Mechanism Report (AMR), which identifies Member States at risk of imbalances that require further analysis in the form of an in‐depth review (IDR).
Účelem hloubkového přezkumu je dospět k závěru o tom, zda se ve vybraném členském státě projevuje nerovnováha a zda je třeba ji považovat za nadměrnou. 
The purpose of IDRs is to conclude whether imbalances are present in selected Member States, and whether they should be deemed excessive.
Na základě analýzy v rámci hloubkového přezkumu by pak Komise měla navrhnout doporučení pro jednotlivé země, která jsou následně přijata Radou a předložena členskému státu k nápravě nerovnováhy. 
Finally, on the basis of the IDR analysis, the Commission should propose country‐specific recommendations (CSRs), which eventually will be adopted by the Council and issued to Member States to address their imbalances.
Je-li nerovnováha považována za „nadměrnou“, Komise v souladu s nařízením o postupu při makroekonomické nerovnováze navrhne, aby Rada aktivovala „postup při nadměrné nerovnováze“. 
If imbalances are deemed ‘excessive’, the MIP Regulation envisaged that the Commission would propose that the Council activate an “excessive imbalance procedure” (EIP).
Jedná se o mechanismus posíleného dohledu, jehož součástí je možnost sankcí pro členské státy eurozóny. 
This is an enhanced surveillance mechanism that includes the possibility of sanctions for euro‐area Member States.
Co jsme kontrolovali IV. 
What we audited IV.
Hlavní auditní otázka zněla: „Je postup při makroekonomické nerovnováze patřičně koncipován a náležitě uplatňován?“ Posuzovali jsme, nakolik účinně Komise uplatňovala postup při makroekonomické nerovnováze v období od roku 2012 do roku 2017. 
The main audit question was: “Is the MIP soundly based and adequately implemented?” We assessed the effectiveness of the Commission’s implementation of the MIP during the period from 2012 to 2017.
Co jsme zjistili V. Přestože je postup při makroekonomické nerovnováze obecně dobře koncipován, Komise jej neuplatňuje takovým způsobem, který by zajišťoval účinnou prevenci a nápravu nerovnováh. 
What we found V. Although the MIP is generally well designed, the Commission is not implementing it in such a way as to ensure the effective prevention and correction of imbalances.
Komise používá jako hlavní nástroj k řešení makroekonomické nerovnováhy doporučení pro jednotlivé země. 
The Commission uses MIP‐relevant CSRs as a key tool to address macroeconomic imbalances.
Míra jejich plnění je však nízká. 
However, implementation has been low.
Chybí systematická vazba mezi konkrétními nerovnováhami zjištěnými při hloubkovém přezkumu a navrhovanými doporučeními. 
No systematic link exists between the specific imbalances identified in the IDR and the proposed recommendations.
V některých případech jsou doporučení pro jednotlivé země označena z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze za relevantní, přestože s makroekonomickou nerovnováhou souvisejí jen vzdáleně (pokud vůbec), a pro členské státy je pak obtížnější přijmout patřičná nápravná opatření. 
In some cases CSRs are labelled as MIP‐relevant although they are only remotely linked to macroeconomic imbalances, if at all, thus making it harder for Member States to take appropriate remedial action.
Doporučení pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze navíc dostatečně nezohledňují fiskální politiku ani v případech, kdy je to pro nefiskální nerovnováhu relevantní. 
In addition, MIP‐CSRs do not sufficiently consider fiscal policy, even when it is relevant to non‐fiscal imbalances.
Mezi doporučeními pro jednotlivé členské státy a doporučeními vydanými pro eurozónu jako celek existuje jistý nesoulad. 
There is some inconsistency between CSRs for individual Member States and recommendations made for the euro area as a whole.
V neposlední řadě Komise někdy stanoví pro plnění doporučení velice náročný časový harmonogram. 
Finally, the Commission sometimes sets a very challenging timeframe for the implementation of recommendations.
Souhlasíme s názorem dotazovaných zúčastněných stran, že analýza v hloubkových přezkumech má dobrou kvalitu a že nerovnováhy jsou identifikovány správně. 
We agree with the stakeholders we surveyed, who judge that the analysis in IDRs is of good quality and that imbalances are correctly identified.
V posledních letech však ve zprávách Komise hloubkové přezkumy stále více ustupují do pozadí, protože analýza relevantní z hlediska postupu při makroekonomické nerovnováze a související doporučení byly začleněny do zpráv o zemi, které se zabývají zejména celkovou hospodářskou koordinací strukturálních politik. 
However, in recent years the IDRs have become progressively less visible in the Commission’s reporting, where MIP‐relevant analysis and policy advice are now less prominent after they have been integrated in the country reports, which primarily deal with the broad economic coordination of structural policies.
Postup při makroekonomické nerovnováze byl také oslaben rozhodovacím procesem Komise, pokud jde o klasifikaci nerovnováh podle závažnosti. 
The MIP has been further weakened by the Commission’s decision‐making process regarding the classification of imbalances by severity.
Nerovnováhy se sice určují na úrovni útvarů na základě jednoznačných technických kritérií, ale hloubkové přezkumy neobsahují jasné posouzení jejich závažnosti. 
While imbalances are identified at departmental level on the basis of clear technical criteria, the IDRs do not contain a clear assessment of their severity.
Kritéria, podle nichž sbor komisařů přijímá konečná rozhodnutí, nejsou transparentní. 
The criteria underlying the final decisions taken by the College of Commissioners lack transparency.
Je třeba uvést, že Komise zatím nikdy nedoporučila aktivaci postupu při nadměrné nerovnováze, přestože od té doby, co se začal uplatňovat postup při makroekonomické nerovnováze v roce 2012, byla v několika členských státech zjištěna přítomnost nadměrné nerovnováhy po delší časové období. 
It is noteworthy that the Commission has never recommended activation of the excessive imbalance procedure, despite the fact that, since the start of the MIP in 2012, several Member States have been identified as having excessive imbalances over a prolonged period.
Zpráva mechanismu varování, která v rámci celého procesu vzniká jako první, dostatečně neumožňuje včasnou identifikaci nerovnováh, protože využívá ukazatele založené na údajích z minulosti a pohyblivých průměrných hodnotách, které nezohledňují poslední vývoj. Text zprávy mechanismu varování je navíc spíše popisný než analytický. 
The first document in the process, the AMR, does not adequately facilitate the early identification of imbalances, since it uses indicators based on out‐of‐date data and moving averages which make it blind to recent events. Moreover, the text of the AMR is descriptive rather than analytical.
do dalších členských států a vlivu na eurozónu se nevěnuje přílišná pozornost, i když k určitým zlepšením v tomto směru došlo. 
Spill‐over effects on other Member States and the euro‐area dimension are not considered in much depth, although some improvements have been made in this regard.
Co doporučujeme a) Komise by měla systematicky vytvářet vazbu mezi doporučeními pro jednotlivé země v rámci postupu při makroekonomické nerovnováze a makroekonomickou nerovnováhou. 
7 What we recommend (a) The Commission should systematically link MIP‐CSRs to macroeconomic imbalances.
Navrhovaná opatření by měla být dostatečně podrobná a zaměřená na snížení nerovnováhy v krátkodobém až střednědobém horizontu. 
The proposed measures should be sufficiently detailed, and should focus on policy actions to reduce imbalances in the short‐to‐medium term.
Kdykoliv je to možné, měla by Komise ex ante a ex post provádět posouzení dopadů těchto opatření na nerovnováhy. b) Hloubkové přezkumy by měly uvádět jasnou charakteristiku závažnosti nerovnováh v členském státě. 
Wherever possible, the Commission should make ex‐ante and ex‐post assessments of the impact of policy actions on imbalances. (b)IDRs should provide a clear characterisation of the severity of the imbalances a Member State is facing.
Komise by měla zvýšit transparentnost tím, že přijme, zveřejnění a bude uplatňovat jasná kritéria pro klasifikaci nerovnováh. 
The Commission should enhance transparency by adopting, publishing and applying clear criteria for classifying imbalances.
S výjimkou zvláštních okolností by Komise měla doporučit aktivaci postupu při nadměrné nerovnováze, jakmile důkazy nasvědčují tomu, že členský stát se s takovou nerovnováhou potýká. 
It should, unless there are specific circumstances, recommend the activation of an EIP when there is evidence that a Member State is facing excessive imbalances.
Pokud se Komise v konkrétních případech na základě vlastního uvážení rozhodne tento postup neuplatnit, měla by jasně vysvětlit své důvody a zveřejnit je. c) Komise by měla provádět komplexní hloubkový přezkum, následně prezentovaný samostatně, v rozsahu a míře podrobnosti, která odpovídá závažnosti situace a výzvám dané politiky. 
If, in specific circumstances, the Commission uses its discretionary powers to refrain from taking this step, it should clearly and publicly explain its reasons. (c) The Commission should provide a comprehensive and separately presented IDR with a length and level of detail that reflects the severity of the situation and the policy challenges.
Komise by neměla srovnávací přehled zveřejňovat spolu s hloubkovým přezkumem, ale měla by poskytnout přístup k databázi obsahující proměnné, které ve své analýze použila ve vztahu k jednotlivým zemím. d) Komise by měla systematicky analyzovat dopad fiskální politiky na vnější nerovnováhu a konkurenceschopnost a na základě postupu při makroekonomické nerovnováze by měla předkládat doporučení členským státům, pokud mají fiskální záležitosti na vnější nerovnováhu přímý vliv. e) Během postupu při makroekonomické nerovnováze by se měly výslovně zohledňovat politiky, které mají nadnárodní dopad a mohou zesílit symetrické obnovování rovnováhy v rámci eurozóny. Doporučení pro jednotlivé země by měla odpovídat doporučením, která 8 
Instead of the scoreboard, the IDR should provide access to the country‐ specific variables actually used in the analysis. (d)The Commission should systematically analyse the impact of fiscal policy on external imbalances and competitiveness and should use the MIP to make recommendations to Member States when fiscal issues directly affect external imbalances. (e)The MIP process should give systematic consideration to policies with cross‐country impacts that can enhance symmetric rebalancing within the euro area.
byla ohledně nerovnováhy vydána pro eurozónu, včetně doporučení k celkové orientaci fiskální politiky, je-li to relevantní. f) Komise by měla v komunikaci s veřejností klást na postup při makroekonomické nerovnováze větší důraz. 
MIP‐CSRs should be consistent with recommendations for the euro area relevant to imbalances, including on the overall fiscal stance, when appropriate. (f) The Commission should give greater prominence to the MIP in its communication with the public.
V zájmu účinné komunikace by příslušní komisaři měli být k dispozici parlamentům členských států, kdykoliv se Komise bude domnívat, že nerovnováha je nadměrná, aby mohli vysvětlit důvody jejích rozhodnutí a z nich plynoucí doporučení. 9 
In the context of effective communication, the relevant Commissioners should be available to parliaments of Member States, whenever the Commission has assessed 8 imbalances as being excessive, so that they can explain the rationale for its decisions and corresponding policy recommendations.
ÚVOD Ekonomické zdůvodnění a právní rámec 1. 
INTRODUCTION Economic rationale and legal framework 1.
Před krizí 2008–2009 se rámec EU pro správu ekonomických záležitostí (soubor pravidel, jimiž se řídí hospodářské politiky členských států) zaměřoval na udržitelnost fiskálních politik. 
Before the 2008‐2009 crisis, the EU’s economic governance framework (the body of rules governing Member States’ economic policies) focused on the sustainability of fiscal policies.
V zásadě se omezoval na udržování veřejného deficitu a veřejného dluhu pod kontrolou. 
It was essentially limited to keeping public deficit and debt under control.
Řízení EU v oblasti nefiskálních politik bylo omezeno na ustanovení Smlouvy o nezávazné koordinaci hospodářských politik1. 
EU governance for non‐fiscal policies was limited to the Treaty provisions on soft coordination of economic policies1.
Krize a následný vývoj ukázaly, že tento rámec nedokázal odhalit postupný nárůst ekonomické nerovnováhy a předejít mu. 
The crisis and its aftermath showed that the framework had not detected or prevented the build‐up of macroeconomic imbalances.
V několika členských státech vedl značný příliv kapitálu a neudržitelná expanze úvěrů v soukromém sektoru ke zhoršení platebních bilancí a konkurenceschopnosti, k přeinvestování v určitých oblastech ekonomiky a nadměrnému zadlužení v privátní sféře. 
In several Member States, large capital inflows and unsustainable private sector credit expansion had resulted in a deterioration in external balances and competitiveness, over‐investment in certain areas of the economy and excessive debt accumulation in the private sector.
Neudržitelný hospodářský vzestup před krizí navíc deformoval posuzování fiskální situace, která se tak často jevila lepší, než jaká ve skutečnosti byla. 
Ahead of the crisis, moreover, an unsustainable economic boom distorted the assessment of the underlying fiscal position, often making the situation appear better than it actually was.
V okamžiku, kdy nerovnováhy nakonec vedly k bolestivým úpravám, přelily se do ostatních členských států, a ohrozily tak finanční stabilitu a hospodářskou výkonnost celé EU. 
When the imbalances eventually triggered a painful adjustment, this spilled over to other Member States, thus jeopardising the financial stability and economic performance of the entire EU.
V roce 2011 byl v rámci balíčku šesti právních aktů týkajících se správy ekonomických záležitostí2 zaveden nový mechanismus, tzv. postup při makroekonomické nerovnováze, s cílem předejít podobnému vývoji v budoucnosti a podpořit politiky na snížení nerovnováhy mající kořeny v době rozmachu před krizí. 
With the aim of preventing similar developments in the future and supporting policies for reducing imbalances stemming from the pre‐crisis boom, a new mechanism known as the Macroeconomic Imbalance Procedure (MIP) was introduced in 2011 as part of that year’s legislative ‘six‐pack’2.
1 2 10 Články 121 a 148 SFEU. 
1 2 10 Articles 121 and 148 of the TFEU.
Soubor pěti nařízení EU a směrnice, které vstoupily v platnost 13. října 2011. 
A set of five EU regulations and a directive which entered into force on 13 December 2011.
Tři nařízení se týkají většího dohledu nad rozpočtovou situací a výší veřejného zadlužení, zatímco směrnice usiluje o harmonizaci fiskálních rámců v členských státech. Poslední dvě nařízení se zabývají opatřeními pro postup při makroekonomické nerovnováze a prosazováním nápravných opatření. 
Three regulations concern enhanced budgetary and fiscal surveillance, while the directive seeks to harmonise fiscal frameworks in the Member States. The last two regulations concern procedures for the MIP and the enforcement of corrective actions.
Hlavním právním základem pro postup při makroekonomické nerovnováze je nařízení (EU) č. 1176/2011 o prevenci a nápravě makroekonomické nerovnováhy (dále v této zprávě nazývané jako „nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze“)3. 
The main legal basis for the MIP is Regulation (EU) No 1176/2011 on the prevention and correction of macroeconomic imbalances (referred to in this report as ‘the MIP Regulation’)3.
Postup při makroekonomické nerovnováze se vztahuje na všechny členské státy EU (s výjimkou těch, které dostávají finanční podporu z EU v rámci ekonomických ozdravných programů), a uplatňuje se od roku 2012 jako součást ročního cyklu koordinace hospodářských politik a dohledu nad nimi. 
The MIP applies to all EU Member States (except those receiving financial assistance from the EU under economic adjustment programmes) and has been applied since 2012 as part of the annual cycle of coordination and surveillance of economic policies.
Konkrétně se postup při makroekonomické rovnováze zaměřuje na odhalování „nerovnováhy“ a „nadměrné nerovnováhy“ a jejich prevenci a nápravu. 
Specifically, the MIP targets the detection, prevention and correction of ‘imbalances’ and ‘excessive imbalances’.
Tyto termíny jsou definovány v článku 2 nařízení o postupu při makroekonomické nerovnováze: a) „nerovnováhou“ se rozumí jakékoli směřování k makroekonomickému vývoji, který nepříznivě ovlivňuje nebo má potenciál nepříznivě ovlivnit řádné fungování hospodářství členského státu nebo hospodářské a měnové unie nebo Unie jako celku; b) „nadměrnou nerovnováhou“ se rozumí vážná nerovnováha včetně nerovnováhy, která ohrožuje nebo by mohla ohrozit řádné fungování hospodářské a měnové unie.“ 7. 
These terms are defined in Article 2 of the MIP Regulation: (a) “’imbalances’ means any trend giving rise to macroeconomic developments which are adversely affecting, or have the potential adversely to affect, the proper functioning of the economy of a Member State or of the economic and monetary union, or of the Union as a whole; (b) ‘excessive imbalances’ means severe imbalances, including imbalances that jeopardise or risk jeopardising the proper functioning of the economic and monetary union.” 7.