natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Viz také bod 48 zvláštní zprávy Evropského účetního dvora č. 11/2017 „Svěřenský fond EU Bêkou pro Středoafrickou republiku: navzdory určitým nedostatkům nadějný začátek“. 
See also paragraph 48 of ECA Special Report No 11/2017 “The Bêkou EU trust fund for the Central African Republic: a hopeful beginning despite some shortcomings”.
23 26 27 28 29 30 
23 26 27 28 29 30
24 Rámeček 6 – Příklad účtování nadměrných nepřímých nákladů U projektu 20 zadal orgán OSN některé činnosti jako dílčí granty dvěma nevládním organizacím. V rozpočtu podepsaných dohled je v obou případech uvedena plošná 7% sazba na režijní náklady. 
24 Box 6 – Example of overcharging indirect costs In project 20, the UN body sub-granted some activities to two NGOs.
Tyto režijní náklady byly dále zahrnuty do celkové částky přímých nákladů vykázaných orgánem OSN Komisi a použity jako základ pro výpočet stanovených 7 % režijních nákladů. 
These overheads were further included in the total amount of direct costs declared by the UN body to the Commission and used as a basis for the calculation of the 7 % overheads it requested.
Výsledkem bylo překročení režijních nákladů u nákladů na opatření prováděná těmito nevládními organizacemi. 
This resulted in an overcharging of overheads for the costs of the actions implemented by the NGOs.
Z důvodu nedostatku náležitých informací o nákladech vykázaných nevládními organizacemi, které obdržely dílčí částky grantů, Komise neměla vždy možnost kontrolovat náklady vykazované všemi financovanými nevládními organizacemi. 
Because of the lack of adequate information on costs declared by sub-grantee NGOs, the Commission was not always in position to check the costs declared by all NGOs funded.
To jí znemožnilo odhalit případy možného nadměrného účtování nákladů. 
This hindered the Commission in detecting potential cases of overcharging.
Informace o prostředcích EU prováděných nevládními organizacemi se zveřejňují v několika systémech, ale zveřejňované informace jsou omezené 50. 
Information on EU funds implemented by NGOs is published in several systems but the information disclosed is limited 50.
Posuzovali jsme, zda Komise zveřejnila ucelené a včasné informace o prostředcích poskytnutých na základě smluv s nevládními organizacemi pro oblasti politiky, které jsme kontrolovali. 
We assessed whether the Commission had disclosed comprehensive and timely information on funds contracted with NGOs for the policy areas we audited.
V oblasti vnější činnosti jsme zkoumali, zda Komise při zveřejňování informací o fondech EU prováděných nevládními organizacemi dodržuje mezinárodní normy pro transparentnost pomoci. 
In the area of external action, we examined whether the Commission complied with international aid transparency standards when publishing information on EU funds implemented by NGOs.
Sledovali jsme, zda kontrolovala vhodnost zveřejňování informací třetími stranami o nevládních organizacích, kterým byly poskytnuty dílčí granty a které využívají prostředky EU. 
We looked at whether it had checked the adequacy of third-party disclosure of sub-granted NGOs using EU funds.
Dále jsme u projektů, které jsme auditovali, kontrolovali jednotnost dat zveřejněných na různých portálech pro transparentnosti. 
In addition, for the projects we audited we checked the consistency of the data published in different transparency-portals.
Informace o smlouvách s nevládními organizacemi se zveřejňují v systému pro finanční transparentnost, ale nejsou úplné 51. 
Information on contracts with NGOs is published in the Financial Transparency System but is incomplete 51.
Komise každoročně zveřejňuje údaje o příjemcích financování EU v režimu přímého řízení ve všech oblastech politiky ve svém systému pro finanční transparentnost31 (viz rámeček 7). 
Every year the Commission publishes data about the beneficiaries of EU funding under direct management in all policy areas in its Financial Transparency System (FTS)31 (see Box 7).
Publikováním informací o příjemcích prostředků v SFT ex post plní Komise požadavky finančního nařízení32. 
In publishing ex post information on recipients of EU funds in the FTS, the Commission complies with the requirements of the Financial Regulation32.
25 Rámeček 7 – Informace dostupné v systému Komise pro finanční transparentnost Komise ve SFT zveřejňuje následující údaje: • příjemce / příjemci prostředků; • účel výdajů; • sídlo příjemce; • částka a typ výdaje (pouze závazky); • odpovědný útvar poskytující financování; • část rozpočtu, z níž je financování poskytováno; • rok, v němž byla tato částka zaúčtována v účtech Komise. 
25 Box 7 – Information available in the Commission’ Financial Transparency System The Commission published the following data in the FTS: • Beneficiary/-ies receiving the funds; • Purpose of the expenditure; • Location of the beneficiary; • Amount and type of expenditure (commitments only); • Responsible service awarding the funding; • Part of the EU budget providing the funding; • Year in which the amount was booked in the Commission accounts.
Zdroj: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/service-standards-and-principles/transparency/funding-recipients_en 52. 
Source: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/service-standards-and-principles/transparency/funding-recipients_en 52.
SFT nicméně neposkytuje ucelené informace o financování nevládních organizací, neboť: – se nezveřejňují žádné informace o skutečných platbách; Systém pro finanční transparentnost: http://ec.europa.eu/budget/fts/index_en.htm. 
However, the FTS does not provide comprehensive information on NGO funding because: - 31 32 no information is disclosed on actual payments; Financial Transparency System: http://ec.europa.eu/budget/fts/index_en.htm.
Článek 35 finančního nařízení o souhrnném rozpočtu Unie a článek 21 jeho prováděcích pravidel: „Uveřejňování informací o příjemcích finančních prostředků a dalších informací“. 
Article 35 of the Financial Regulation applicable to the general budget of the Union and Article 21 on its rules of application: “Publication of information on recipients and other information”.
– „nevládní organizace“ jako kategorie příjemců byla zavedena teprve v roce 2016 a zatím se soustavně nepoužívá, protože chybí kritéria pro identifikaci nevládních organizací; – subjekty, které obdrží financování prostřednictvím dílčích grantů, se nezveřejňují. 
- the beneficiary category “NGO” was only introduced in 2016 and is not used consistently due to the absence of criteria to identify NGOs; and - entities receiving funding through sub-granting are not disclosed.
Odbory Komise uplatňují při zveřejňování financování v SFT různé přístupy. 
Commission departments apply different approaches when disclosing funding in the FTS.
Při uzavírání smluv s více příjemci zveřejňují GŘ RTD, GŘ ENV a GŘ EAC (prostřednictvím EACEA) jména všech příjemců a uvádějí rozpis poskytnutých prostředků. 
When entering into contracts with multiple beneficiaries, DG RTD, DG ENV and DG EAC (via EACEA) publish the names of all beneficiaries and include a breakdown of funds.
GŘ ECHO zveřejňuje informace o finanční částce a název nevládní organizace, s níž Komise podepsala grantovou smlouvu, nezveřejňuje informace o žádných dalších prováděcích partnerech, kteří provádějí celé opatření nebo jeho část (viz obrázek 3). 
DG ECHO publishes the financial amount and the name of the NGO with which the Commission has signed the grant agreement; it does not disclose information on any other implementing partners carrying out part or all of the action (see Figure 3).
GŘ NEAR a GŘ DEVCO uvádějí názvy nevládních organizací, s nimiž Komise podepsala grantovou dohodu, a spolužadatele. 
DG NEAR and DG DEVCO state the names of the NGOs with which the Commission has signed a grant agreement and the co-applicants.
Částka grantu je však zcela spojena s hlavním partnerem a rozpis podle příjemců není k dispozici. 
However, the amount of the grant is entirely linked to the leading partner with no breakdown per beneficiary.
Zjistili jsme, že u všech 14 kontrolovaných projektů v režimu přímého řízení jsou částky zveřejněné v SFT v souladu s částkami, k nimž byly v grantových dohodách přijaty závazky. 
We found that for all of the 14 projects reviewed under direct management, the amounts published in the FTS were consistent with those committed in the grant agreements.
Nicméně v pěti případech33 některé zveřejněné údaje týkající se typu opatření nebo zeměpisné polohy nebo odpovědného útvaru chyběly nebo nebyly správné. 
However, in five cases33, some data published concerning the action type or the geographical location or the service responsible was missing or incorrect.
Dodatečné informace, včetně informací o výsledcích, se zveřejňují na různých portálech zaměřených na transparentnost 55. 
Additional information, including on results, is disclosed on different transparency portals 55.
Kromě SFT zveřejňuje Komise informace o financovaných opatřeních týkajících se různých oblastí politiky na různých platformách. 
In addition to the FTS, the Commission publishes information on actions funded on various platforms for the different policy areas.
Například v oblasti výzkumu Komise zveřejňuje informace o svém financování prostřednictvím systému CORDIS, veřejné databáze a portálu zaměřeném na výzkumné projekty EU a jejich výsledky34. 
For instance, in the area of research the Commission discloses information on its funding via CORDIS, a public repository and portal on EU-funded research projects and their results34.
V oblasti vnější činnosti Komise zveřejňuje informace o financování nevládních organizací prostřednictvím několika internetových portálů pro transparentnost pomoci: EU Projekty 1, 2, 5, 14 a 15. 
In the external action area, the Commission discloses information on NGO funding via several aid transparency web portals: EU Aid Explorer35, the European Emergency Disaster Projects 1, 2, 5, 14 and 15.
Zdroj: https://cordis.europa.eu/ 26 33 34 
Source: https://cordis.europa.eu/ https://euaidexplorer.ec.europa.eu/ 26 33 34 35
Aid Explorer35, Společný komunikační a informační systém pro případy mimořádných událostí (EDRIS)36 a Útvar pro sledování finančních prostředků37. 
Response Information System (EDRIS)36 and the Financial Tracking Service37.
Zveřejňované informace o projektech byly obecně v souladu se skutečně poskytnutými částkami financování. 
Overall, the information published on the projects audited was consistent with the funding actually provided.
Informace o humanitární a rozvojové pomoci se obecně zveřejňují v souladu s mezinárodními standardy pro transparentnost 57. 
Information on humanitarian and development aid is generally disclosed in accordance with international transparency standards 57.
Komise vykazuje údaje o humanitární a rozvojové pomoci, aby mohla splnit závazky v oblasti transparentnosti mezinárodní pomoci. 
The Commission reports data on humanitarian and development aid in order to fulfil international aid transparency commitments.
V souladu se společnými mezinárodními standardy poskytuje údaje do ohlašovacího systému věřitelů OECD38, přehledu OECD o budoucím výdajovém plánování39 a rejstříku iniciativy pro transparentnost mezinárodní pomoci (IATI)40. 
It reports to the OECD Creditor Reporting System38, the OECD Forward Spending Survey39 and the International Aid Transparency Initiative (IATI) Registry40 in accordance with international common standards.
Komise zveřejnila údaje o humanitární a rozvojové pomoci podle společného standardu IATI, některé z těchto dat však vykazují nedostatky 58. 
The Commission published data on humanitarian and development aid according to the IATI common standard, but some of the data showed weaknesses 58.
Komise zveřejňuje údaje o humanitární a rozvojové pomoci v souladu se společným rámcem pro standardní výkaznictví vypracovaným v rámci IATI41 – globální iniciativy, která usiluje o transparentnost a účinnost rozvojové spolupráce. https://euaidexplorer.ec.europa.eu/ https://webgate.ec.europa.eu/hac/ https://fts.unocha.org/ – spravován Úřadem OSN pro koordinaci humanitární pomoci (UNOCHA). https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=CRS1 https://stats.oecd.org/Index.aspx?DataSetCode=FSS https://www.iatiregistry.org/ Iniciativa IATI zahájila provoz v roce 2008 po třetím rámcovém fóru o účinnosti pomoci v Accra. 
The Commission discloses data on humanitarian and development aid following a common standard reporting framework developed under IATI41, which is a global initiative seeking to increase the transparency and effectiveness of development cooperation.
Komise obvykle zveřejňuje údaje v souladu se standardem IATI. 
Overall, the Commission publishes data according to the IATI standard.
U projektů ve vzorku jsme srovnávali informace zveřejněné na internetovém portálu pro uživatele IATI se skutečnými údaji. 
For the projects sampled, we compared the information published on the IATI user-friendly web portal with the actual data.
Byly zveřejněny informace ke všem auditovaným projektům, zjistili jsme však několik chyb ve smluvních částkách43, výplatách44 a datech ukončení projektu45 (viz rámeček 8). 
Information was published for all audited projects, but we found several errors in the contracted amounts43, the disbursements44 and the project end dates45 (see Box 8).
Komise pověřuje plněním projektů v rámci nepřímého řízení třetí stranu. 
The Commission entrusts the implementation of projects under indirect management to a third party.
V těchto případech je za zveřejňování grantů udělených v souvislosti s financováním EU odpovědný pověřený subjekt46. 
In these cases, it is the responsibility of the entrusted entity to disclose the grants awarded with EU funding46. 62.
Projekty 4, 5, 6, 7, 14, 15, 16 a 17. 
We found that in five cases, the UN Projects 4, 5, 6, 7, 14, 15, 16 and 17.
Projekty 1, 2, 11, 12, 33 a 13. 
Projects 1, 2, 11, 12, 13.
Projekty 7, 14 a 15. 
Projects 7, 14 and 15.
V souladu s obecnými podmínkami, jimž se řídí dohody, které Komise uzavřela s pověřenými subjekty, jsou pověřené subjekty povinny na svých internetových stránkách a ve svých systémech zveřejňovat podrobné informace o grantech financovaných EU. 
According to the general conditions governing agreements signed between the Commission and entrusted entities, the latter are obliged to publish, on their website or in their systems, detailed information on the grants financed by the EU.
Dále jsou povinny uvádět název zakázky / projektu, její/ jeho povahu a účel, název a sídlo příjemce grantu a 42 43 44 45 46 
They are required to disclose the title of the contract/project, its nature and purpose, the name and locality of the grant beneficiary and the contracted amount.
Zjistili jsme, že v pěti případech orgány OSN buď informace o grantech financovaných z prostředků EU a udělených nevládním organizacím nezveřejnily47, nebo je zveřejnily pouze zčásti48 (viz rámeček 9). 
43 44 45 46 bodies either did not publish47, or only partially published48, information on the grants awarded to NGOs with EU funds (see Box 9).
Komise dále nekontrolovala, zda subjekty OSN tuto povinnost splnily. 
Furthermore, the Commission did not check that the UN bodies had fulfilled this requirement.
V rámci našeho auditu jsme zkoumali, zda je financování EU provádění nevládními organizacemi transparentní, zda Komise spolehlivě identifikuje subjekty jako nevládní organizace a zda je výběr nevládních organizací provádějících opatření financovaná z prostředků EU transparentní. 
Our audit examined whether EU funding implemented by NGOs was transparent. This included whether the Commission’s identification of entities as NGOs was reliable and whether the selection of NGOs implementing EU-funded actions was transparent.
Rovněž jsme zkoumali proces shromažďování, kontroly a náležitého zveřejňování informací o nevládních organizacích. 
We also examined the process of collecting, checking and disclosing information on NGOs appropriately.
Náš audit obsáhl hlavní oblasti politik, v nichž nevládní organizace provádí prostředky EU, a zaměřil se zejména na největší oblast financování: vnější činnost. smluvní částku. 
We covered the main policy areas in which NGOs implement EU funds, focusing in particular on the largest funding area, external action.
Dospěli jsme k závěru, že pokud jde o provádění prostředků EU nevládními organizacemi, Komise nebyla dostatečně transparentní. 
We concluded that the Commission was not sufficiently transparent regarding the implementation of EU funds by NGOs.
Způsobilost pro financování ze strany EU ve většině případů na statusu nevládní organizace nezávisí. 
In most cases, the eligibility of EU funding does not depend on the NGO status.
Klasifikace subjektu jako nevládní organizace je nespolehlivá, neboť přiznání statusu nevládní organizace v účetním systému Komise se opírá o vlastní prohlášení organizace a kontroly, které Komise uplatňuje, jsou omezené (viz body 18–27). 
The assignment of the NGO status in the Commission’s accounting system, which is based on self-declaration, and the limited checks the Commission applied , made the classification of an entity as an NGO unreliable (see paragraphs 18 to 27).
Komise neměla obecný systém pro registraci žadatelů o financování. 
There was no Commission-wide system for registering applicants for funding.
Dále různé systémy využívané k registraci žadatelů o financování, včetně nevládních organizací, nebyly vzájemně propojené (viz bod 22). 
In addition, the different systems used to register applicants for funding, including NGOs, were not interconnected (see paragraph 22).
V oblasti vnější činnosti jsme zjistili, že Komise vybírala projekty vedené nevládními organizacemi obecně transparentním způsobem. 
In the area of external action, we found the Commission’s selection of NGO-led projects to be generally transparent.
V některých případech však byly nedostatky (viz body 28–33). 
However, there were shortcomings in certain cases. (see paragraphs 28 to 33).
Zjistili jsme, že různé odbory Komise neuplatňují prostupy pro další rozdělování grantů stejným způsobem. 
We found that the different Commission departments did not apply the sub-granting procedures in the same way.
Interpretace pravidel pro finanční podporu třetích stran uplatňovaných 31 GŘ ECHO byla širší než u ostatních GŘ a umožňovala plnění na několika úrovních bez omezení částek rozdělovaných jako dílčí granty (viz body 35–37). 
DG ECHO ́s interpretation of the rules for financial support to third parties was broader than other DGs and allows for several implementation layers with no limitation on the sub-granted amounts (see paragraphs 35 and 37).
Postupy orgánů OSN pro výběr nevládních organizací nebyly vždy transparentní (viz body 38 a 39). 
The audited UN bodies’ selection procedures of NGOs were not always transparent (see paragraphs 38 and 39).
Komise ne vždy vhodným způsobem shromažďovala a kontrolovala informace o nevládních organizacích. 
The Commission did not always collect and check the information on NGOs appropriately.
Tyto systémy konkrétně ne vždy umožňovaly účtovat o prostředcích, které obdrželi všichni smluvní příjemci (viz body 41–42). 
In particular, these systems did not always allow the recording of funds received by all contract beneficiaries (see paragraphs 41 to 42).
V oblasti vnější činnosti Komise neměla ucelené informace o obdrženém financování a činnostech realizovaných všemi prováděcími subjekty. 
In external action, the Commission did not have comprehensive information on the funding received and activities carried out by all the implementing actors.
Nedostatečné informace u nepřímého řízení Komisi dále komplikovaly kontroly vykázaných nákladů (viz body 43–49). 
Furthermore, in indirect management, the lack of information available hindered the Commission’s checks on the costs declared (see paragraphs 43 to 49).
32 Doporučení 3 – Zlepšit informace o prostředcích prováděných nevládními organizacemi Komise by měla zlepšit informace shromažďované o financovaných nevládních organizacích tak, že: a) zajistí, aby různé systémy pro řízení grantů umožňovaly účtovat o financování obdrženém všemi příjemci, s nimiž EU uzavřela smlouvu, a nejen hlavním příjemcem, což umožní využít tyto informace k analýze a dalšímu zpracování. V oblasti vnější činnosti by Komise měla zlepšit vysledovatelnost prostředků: b) u opatření prováděných sítěmi mezinárodních nevládních organizací tak, že bude ve svých systémech identifikovat subjekty, které financovaná opatření skutečně provádějí; c) u projektů prováděných v režimu nepřímého řízení prostřednictvím orgánů OSN tak, že bude ověřovat, zda jsou poskytovány dostatečné informace o nepřímých nákladech vykazovaných nevládními organizacemi a zda je možné posuzovat náklady vykazované všemi prováděcími subjekty. 
Timeframe: from mid-2019 onwards. 32 Recommendation 3 – Improve information on funds implemented by NGOs The Commission should improve the information collected on NGOs funded by: (a) enabling the various grants management systems to record the funding received by all beneficiaries contracted by the EU, not only the lead beneficiary, making this information usable for analysis and treatment; In external action, the Commission should improve the traceability of funds: (b) in the case of actions implemented by networks of international NGOs, by identifying in its systems the entities actually implementing the actions funded; (c) in the case of projects under indirect management via UN bodies, by verifying that sufficient information on the indirect costs declared for the NGOs funded is provided, enabling an assessment of the costs declared by all implementing actors.
Časový rámec: polovina roku 2021. 
Timeframe: mid 2021.
Informace o prostředcích EU prováděných nevládními organizacemi se zveřejňují v několika systémech, avšak s výjimkou oblasti vnější činnosti jsou zveřejňované informace omezené (viz body 51–56). 
Information on EU funds implemented by NGOs is published in several systems but the information disclosed is limited, except in the area of external action (see paragraphs 51 to 56).
Komise obecně zveřejňuje údaje o humanitární a rozvojové pomoci v souladu s mezinárodními standardy pro transparentnost, některé tyto údaje však vykazovaly nedostatky (viz body 58–60). 
The Commission generally disclosed data on humanitarian and development aid in accordance with international transparency standards, but some of the data showed weaknesses (see paragraphs 58 to 60).
V pěti případech pověřené orgány OSN buďto zakázky udělené nevládním organizacím nezveřejňovaly, nebo je zveřejňovaly pouze zčásti a Komise nekontrolovala, zda orgány OSN tuto povinnost plnily (viz bod 62). 
In five cases, the entrusted UN bodies either did not publish, or only partially published, the contracts awarded to NGOs, and the Commission did not check whether the UN bodies had fulfilled this requirement (see paragraph 62).
33 Doporučení 4 – Standardizovat a zlepšit přesnost zveřejňovaných informací Komise by měla: a) přijmout jednotný přístup, který budou při zveřejňování údajů v systému pro finanční transparentnost uplatňovat všechny útvary a který bude zajišťovat identifikaci všech příjemců grantu, s nimiž EU uzavřela smlouvu, a uvádět výši financování, kterou obdrželi. 
33 Recommendation 4 – Standardise and improve accuracy of information published The Commission should: (a) adopt a uniform approach among all the services to publishing in the Financial Transparency System, making sure that all beneficiaries contracted by the EU are disclosed, together with the amount of funding awarded.
V oblasti vnější činnosti by Komise měla: b) dále posílit soulad s mezinárodními standardy pro transparentnost pomoci vykazováním výsledků financovaných projektů a údajů o svěřenských fondech EU; c) ověřovat, zda orgány OSN plní své závazky, pokud jde o náležité zveřejňování udělených zakázek, které jsou financovány EU. 
In external action, the Commission should: (b) further increase its compliance with international standards on aid transparency by reporting on the results of the projects funded and EU trust funds data; (c) verify UN bodies’ fulfilment of their obligation to adequately disclose the contracts awarded with EU funding.