natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Míra nezaměstnanosti
Unemployment rate
Míra nezaměstnanosti (17,5 %) a neformálního zaměstnávání zůstává vysoká.
The levels of unemployment (17.5%) and informal employment remain high.
Míra nezaměstnanosti (v % pracovní síly)
Unemployment rates (% of the labour force)
Míra nezaměstnanosti (v % pracovní síly) celkem
Unemployment rates (% of the labour force), total
Míra nezaměstnanosti (v %)
Employment rate (in %)
míra nezaměstnanosti (ve věku 15–74 let),
Unemployment rate (15-74);
Míra nezaměstnanosti 15–74 let
Unemployment rate 15-74 years
Míra nezaměstnanosti absolventů vysokých škol je v mnoha členských státech nepřijatelně vysoká.
Graduate unemployment in many Member States is unacceptably high.
Míra nezaměstnanosti a fiskální nerovnováha vypovídají o tom, že na současné situaci lze mnohé zlepšit.“
The levels of unemployment and the fiscal imbalances show that much can be done to remedy the current situation."
Míra nezaměstnanosti a fiskální nerovnováha vypovídají o tom, že na současné situaci lze mnohé zlepšit.
The levels of unemployment and the fiscal imbalances show that much can be done to remedy the current situation.
Míra nezaměstnanosti by mohla být dobrým faktorem pro korekci HDP.
The unemployment rate could be a useful correcting factor for GDP.
Míra nezaměstnanosti by měla klesnout z 9,5 % v roce 2015 na 9,2 % v roce 2016 a 8,9 % v roce 2017.
Unemployment rate is expected to fall from 9.5% in 2015 to 9.2% and 8.9% in 2016 and 2017 respectively.
Míra nezaměstnanosti byla u cizích státních příslušníků téměř dvakrát vyšší (17%) než u státních příslušníků EU (9%).
Unemployment rates were almost twice as high for non-EU nationals (17%) as for EU nationals (9%).
Míra nezaměstnanosti byla u osob ve věku 15–24 let vždy vyšší než u věkové skupiny 24–65 let, ale finanční a hospodářská krize zasáhla mladé lidi, kteří se snaží o první vstup na trh práce, mimořádně silně.
Unemployment rates among 15-24-year-olds have always been higher than in the 24-65 age group, but the financial and economic crisis has hit young people looking for their first job particularly hard.
Míra nezaměstnanosti byla v roce 2009 nejvyšší v Lotyšsku (21,7 %), poté v Litvě, Estonsku, Španělsku, na Slovensku a v Irsku.
The unemployment rate in 2009 was highest in Latvia (21.7%), followed by Lithuania, Estonia, Spain, Slovakia and Ireland.
Míra nezaměstnanosti byla více jak dvakrát vyšší mezi státními příslušníky třetích zemí ve srovnání se státními příslušníky EU.
The unemployment rate was more than twice as high among non-EU nationals compared to EU nationals.
Míra nezaměstnanosti dosahovala na konci roku 2002 výše 7,3 % a od té doby vzrostla na 8,1 % ve čtvrtém čtvrtletí roku 2003.
The unemployment rate was 7.3 per cent at the end of 2002, and has since risen up to 8.1 per cent in the fourth quarter of 2003.
Míra nezaměstnanosti dosáhla vrcholu v roce 2013, byla však nižší než orientační prahová hodnota.
The unemployment rate peaked in 2013,   below the indicative threshold.
Míra nezaměstnanosti dále klesala a v září 2016 činila 8,5 % (v eurozóně 10 %).
The unemployment rate kept falling and stood in September 2016 at 8.5% (10% in the euro area).
Míra nezaměstnanosti dále roste, zejména vlivem rostoucí nabídky práce, ovšem je i nadále mezi nejnižšími v EU, přestože se zvýšila dlouhodobá nezaměstnanost a nezaměstnanost mladých lidí.
The unemployment rate continues to increase mainly as an effect of the growing labour supply, but remains among the lowest in the EU even if long-term and youth unemployment have increased.
Míra nezaměstnanosti je mimořádně vysoká (převyšující 12 %) v Estonsku, Irsku, Řecku, na Slovensku, v Lotyšsku, Litvě a Španělsku.
The unemployment rate is particularly high, exceeding 12%, in Estonia, Ireland, Greece, Slovakia, Latvia, Lithuania and Spain.
Míra nezaměstnanosti je měřítkem rozsahu, v němž jsou lidské kapacity EU ignorovány ze strany podnikatelů a mezinárodního obchodu.
The scale of unemployment is a measure of the extent to which EU human capacity is ignored by entrepreneurs and international business.
Míra nezaměstnanosti je měřítkem rozsahu, v němž jsou lidské kapacity EU ignorovány ze strany podnikatelů a mezinárodního obchodu.“
The scale of unemployment is a measure of the extent to which EU human capacity is ignored by entrepreneurs and international business."
Míra nezaměstnanosti je nadále vysoká zejména mezi mladými lidmi1 a dlouhodobě nezaměstnanými.
Unemployment remains high in particular among young people1 and the long-term unemployed.
Míra nezaměstnanosti je nižší než prahová hodnota, zvyšuje se však a je nyní nad úrovní z let 2009–2010.
The unemployment rate is below the threshold but is increasing and is now above the 2009-10 levels.
Míra nezaměstnanosti je obzvlášť vysoká mezi málo kvalifikovanými pracovníky, migranty a mladými lidmi.
The rate of unemployment is particularly high amongst the low-skilled, the migrants and the youth.
Míra nezaměstnanosti je přímo spjata se vzděláním a se zvyšující se úrovní dosaženého vzdělání klesá.
The unemployment rate is directly linked to education and it goes down as levels of education increase.
Míra nezaměstnanosti je v současné době vyšší než 14 %.
The unemployment rate currently stands at over 14%.
Míra nezaměstnanosti je velmi vysoká, ale předpokládá se, že v roce 2014 začne klesat.
The unemployment rate is very high but is expected to start declining in 2014.
Míra nezaměstnanosti je vysoká a nízká míra ekonomické aktivity s vysokou mírou dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí jsou důvodem k znepokojení.
The unemployment rate is elevated and a low activity rate and high levels of long-term and youth unemployment are a concern.
Míra nezaměstnanosti je vyšší u žen a postihuje především mladou populaci.
The rate of unemployment is higher among women and is particularly affecting the young population.
Míra nezaměstnanosti klesla v letech 2013–2014 o asi dva procentní body.
The unemployment rate declined by about 2 percentage points between 2013 and 2014.
Míra nezaměstnanosti klesla ve třetím čtvrtletí roku 2008 na 4,3 %, a dosáhla tak svého dvanáctiletého minima.
The unemployment rate dropped to 4.3% in the 3rd quarter of 2008, reaching a 12-year low.
Míra nezaměstnanosti klesla v roce 2014 poté, co v předchozím roce dosáhla vrcholu.
The unemployment rate decreased in 2014 after peaking in the previous year.
Míra nezaměstnanosti mezi málo kvalifikovanými lidmi čtyřikrát převyšuje národní průměr a daňové zatížení pracovníků s nízkými příjmy se nachází nad prostým průměrem EU12.
The unemployment rate among low-skilled people is four times higher than the national average and the tax wedge on low-income earners is above the simple EU average12.
Míra nezaměstnanosti mladých a počet mladých lidí, kteří se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, klesají, ale stále se drží na vysoké úrovni.
Youth unemployment and the rates of young people not in education employment or training are decreasing, but are still high.
míra nezaměstnanosti mladých lidí (15–24 let) (EUROSTAT);
Youth unemployment ratio (15-24 years) (EUROSTAT)
Míra nezaměstnanosti mladých lidí (do 25 let) vzrostla od března 2008 o 5,8 procentního bodu a přesáhla 20 %, zatímco míra nezaměstnanosti dospělých (25–64) nevzrostla ani o polovinu toho, co u mladých lidí, a v současnosti dosahuje 8,3 %.
The unemployment rate for young people (up to 25 years) has risen by 5.8 percentage points since March 2008 to over 20%, while the rate for adults (25-64 years) increased only by half as much and currently stands at 8.3%.
míra nezaměstnanosti mladých lidí (ve věku 15–24 let),
Youth unemployment rate (15-24);
Míra nezaměstnanosti mladých lidí (ve věku 15–24 let), která v EU dosáhla svého vrcholu (23,7 %) v roce 2013, poklesla v roce 2015 na 20,3 %.
The youth unemployment rate (15-24), which peaked at 23.7% in the EU in 2013, dropped to 20.3% in 2015.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí (více než 20 %) je dvakrát vyšší než míra nezaměstnanosti veškerého pracujícího obyvatelstva a téměř třikrát vyšší než míra nezaměstnanosti dospělého ekonomicky aktivního obyvatelstva.
The youth unemployment rate (at over 20%) is twice as high as for the whole working population and nearly three times as high as the rate for the adult active population.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí a počet těch, kdo nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy (NEET), i nadále klesají, ačkoli v některých členských státech zůstávají velmi vysoké.
Youth unemployment and the numbers of those not in employment, education or training (NEET) continue to decline, though they remain very high in some Member States.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí dosahuje téměř 23 % v celé Evropské unii – zároveň však existuje přes 2 miliony volných pracovních míst, jež nelze obsadit.
The youth unemployment rate is close to 23% across the European Union – yet at the same time there are more than 2 million vacancies that cannot be filled.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí dosáhla na konci roku 2012 a na začátku roku 2013 svého vrcholu a překračovala 30 %.
The unemployment rate among young people peaked above 30% in late 2012 and early 2013.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí je přitom raným ukazatelem zhoršující se situace na pracovním trhu.
The youth unemployment rate is an early indicator of worsening labour market conditions.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí je rovněž nízká: 10,6 % aktivních lidí ve věku 15–24 let v roce 2015.
The youth unemployment rate is also low: 10.6 % of active 15‑24 year olds in 2015.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí převyšuje 20 %.
The youth unemployment rate is above 20 %.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí se pohybuje od 7,6 % v Německu a 9,1 % v Rakousku po 50,7 % v Řecku a 53,7 % ve Španělsku.
Youth unemployment rates range from 7.6% in Germany and 9.1% in Austria, to 50.7% in Greece and 53.7% in Spain.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí se v roce 2013 stabilizovala na úrovni 18,9, nicméně počet lidí, kteří nejsou zaměstnáni ani se neúčastní vzdělávání nebo odborné přípravy, roste (mezi roky 2011 a 2013 o 0,8 p.
The youth unemployment rate stabilised in 2013 at the level of 18.9, however the NEET (Not in Education, Employment or Training) rate has been growing (by 0.8 pp between 2011 and 2013), and some regions still experienced persistent challenge of high youth unemployment.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí se v různých zemích velmi liší a jde od 8 % v Německu přes 50 % v Řecku.
Levels of youth unemployment vary a lot between countries: from 8% in Germany to over 50% in Greece.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí sice vzrostla, ale v situaci, kdy panuje nízká míra nezaměstnanosti.
Youth unemployment increased although in a context of low unemployment.
Míra nezaměstnanosti mladých lidí v EU začala klesat, nikoli však ve všech zemích, a mezi jednotlivými zeměmi zůstávají značné rozdíly.
The EU youth unemployment rate has started to decrease but not in all countries and cross-country differences remain considerable.
Míra nezaměstnanosti mládeže je alarmující a roste i míra chudoby práceschopného obyvatelstva2.
Youth unemployment stands at alarming levels and poverty among the working population is also rising2.
Míra nezaměstnanosti mládeže podle MÚP dosahovala v roce 2005 19,7 procenta.
The ILO unemployment rate for young people stood at 19.7% in 2005.
Míra nezaměstnanosti mládeže v celé EU se zvýšila na 20 %, ale v některých členských státech dosahuje až 40 %.
EU-wide unemployment rate has increased to over 20%, with peaks of more than 40% in some Member States.
Míra nezaměstnanosti mládeže v celé EU se zvýšila na 20 %, ale v některých členských státech dosahuje až 40 %.
EU-wide unemployment rate has increased to over 20%, with peaks of more than 40% in some Member States.
Míra nezaměstnanosti mládeže v Evropě je stále víc než dvakrát vyšší než průměrná míra nezaměstnanosti.
The youth unemployment rate in Europe is still more than twice the average unemployment rate.
Míra nezaměstnanosti mládeže zůstává vysoká a v některých členských státech je problémem zaměstnání pro velké množství absolventů.
Unemployment rates of youth remain high and a high number of school leavers present a problem in some Member States.
Míra nezaměstnanosti mládeže, která dosahuje přes 20 %, patří k nejvyšším v EU.
Youth unemployment, at over 20%, is among the highest in the EU.
Míra nezaměstnanosti mužů a žen se od roku 2009 kvůli krizi zvýšila a nyní5 je stejná (9,6 % u žen i mužů).
Unemployment rates for men and women have increased since 2009 owing to the crisis and are now5 equal (9.6 % for both women and men).
Míra nezaměstnanosti mužů i žen všech věkových skupin vzrostla.
Both men and women of all age groups have seen their unemployment rates increasing.
Míra nezaměstnanosti má začít výrazně stoupat – v současnosti činí přibližně 6 %.
Unemployment looks set to rise significantly from its current level of around 6%.
Míra nezaměstnanosti měla podle očekávání dosáhnout 7,8 % v roce 2009 a 8,1 % v roce 2010.
The unemployment rate was expected to reach 7.8% and 8,1 % of the labour force respectively in 2009 and 2010.
Míra nezaměstnanosti na konci roku 2002 dosáhla 12,1 procent a v roce 2003 se snížila.
The unemployment rate was 12.1 per cent at the end of 2002 and has declined in 2003.
Míra nezaměstnanosti nedosáhla očekávaných 10 % a více.
Unemployment rates have not reached predicted levels of over 10%.
Míra nezaměstnanosti osob mladších 25 let v prosinci 2004 dosahovala 17,9 % oproti 7,7 % v případě osob starších 25 let.
The unemployment rate for under 25s was 17.9% in December 2004, compared to 7.7% for those aged 25 or over.
Míra nezaměstnanosti patří mezi nejnižší v Evropě (4,8 %).
The unemployment rate is among the lowest in Europe (4.8%).
Míra nezaměstnanosti podle státní příslušnosti, 2006
Unemployment rates by citizenship, 2006
Míra nezaměstnanosti podle státní příslušnosti, 2006, 2. čtvrtletí
Unemployment rates by citizenship, 2nd quarter 2006
Míra nezaměstnanosti podle věku, 2006
Unemployment rates by age, 2006
Míra nezaměstnanosti podle věku, 2006, 2. čtvrtletí
Unemployment rates by age, 2nd quarter 2006
Míra nezaměstnanosti podle úrovně dosaženého vzdělání, 2006, 2. čtvrtletí
Unemployment rates by educational level, 2nd quarter 2006
Míra nezaměstnanosti poklesla v roce 2007 pod 6 % a do roku 2009 by měla klesnout na 5 %.
The unemployment rate decreased below 6% in 2007 and is projected to drop to 5% by 2009.
Míra nezaměstnanosti pracovníků s nízkou kvalifikací je rovněž strukturálně vyšší.2 Míra nezaměstnanosti starších pracovníků je spíše nízká, avšak obecně je pro tyto pracovníky mnohem obtížnější po ztrátě zaměstnání opětovně získat práci.
Unemployment rates for the low-skilled are also structurally higher.2 Older workers have rather low unemployment rates, however for older workers it is generally more difficult to regain employment once unemployed.
Míra nezaměstnanosti přesahuje orientační prahovou hodnotu, ačkoli má díky nedávnému posílení růstu HDP klesající tendenci, zatímco růst míry dlouhodobé nezaměstnanosti již nepřesahuje orientační prahovou hodnotu.
The unemployment rate is beyond the indicative threshold, albeit on a decreasing trend due to the recent strengthening of GDP growth, while the growth of long-term unemployment rate is no longer beyond its indicative threshold.
Míra nezaměstnanosti přistěhovalců se liší podle místa jejich původu15.
The employment rate of immigrants varies according to the place of origin15.
Míra nezaměstnanosti se drží nad orientační prahovou hodnotou a v polovině roku 2014 byla více než polovina nezaměstnaných bez práce nejméně 12 měsíců.
The unemployment rate remains above the indicative threshold and more than half of those unemployed had been without a job for at least twelve months in mid-2014.
Míra nezaměstnanosti se jeví jako velmi vysoká v Chorvatsku a na Kypru, na němž neustále roste.
The unemployment rate also appears very high in Croatia and Cyprus, with a continued increase in the latter.
Míra nezaměstnanosti se od roku 1999 rychle zvyšovala a dnes, ve výši 20 procent, je nejvyšší mezi přistupujícími zeměmi.
The unemployment rate has increased rapidly since 1999 and is now, at about 20 per cent, the highest among the acceding countries.
Míra nezaměstnanosti se snižovala pomalu a značně se liší mezi regiony.
The unemployment rate declined slowly and varies considerably across regions.
Míra nezaměstnanosti se snižuje.
The unemployment rate is improving.
Míra nezaměstnanosti se současně dále zvýšila na více než 11 %, přičemž před krizí činila méně než 8 %.
At the same time, unemployment increased further to over 11% from the pre-crisis level of below 8%.
Míra nezaměstnanosti se ustálila na zhruba 7 %.
The unemployment rate stabilised at around 7%.
Míra nezaměstnanosti se v roce 2008 zvýšila na 6 % a v roce 2009 se očekává její další růst.
The unemployment rate increased to 6% in 2008 and is expected to increase further in 2009.
Míra nezaměstnanosti se v roce 2014 v jednotlivých členských státech výrazně lišila – od 5,1 % v Německu a 5,3 % v Rakousku až po 24,8 % ve Španělsku a 26,8 % v Řecku.
Unemployment rates strongly vary across Member States, from 5.1% in Germany and 5.3% in Austria to 24.8% in Spain and 26.8% in Greece in 2014.
Míra nezaměstnanosti se v rámci orientační prahové hodnoty dále snižovala.
The unemployment rate kept falling further within the indicative threshold.
Míra nezaměstnanosti se v důsledku nepříznivého hospodářského vývoje výrazně zvýšila, včetně dlouhodobé nezaměstnanosti a nezaměstnanosti mladých lidí.
The unemployment rate increased significantly as a consequence of the adverse economic developments including long term and youth unemployment.
Míra nezaměstnanosti se v Evropě v důsledku krize výrazně zvýšila, a to ze 7,1 % v roce 2008 na rekordní výši 10,9 % v roce 2013.
Unemployment has increased sharply in Europe as a result of the crisis, from a rate of 7.1% in 2008 to a peak of 10.9% in 2013.
Míra nezaměstnanosti se v Irsku a Španělsku v minulém roce zhruba zdvojnásobila a v pobaltských státech ztrojnásobila.
The increase in unemployment rate has roughly doubled over the last year in Ireland and Spain and tripled in the Baltic States.
Míra nezaměstnanosti se výrazně zvýšila ze 4,4 % v roce 2008 na 7,3 % v roce 2010 a míra zaměstnanosti mezi roky 2008 a 2010 klesla o 2 procentní body.
The unemployment rate increased significantly from 4.4% in 2008 to 7.3% in 2010, and the employment rate fell by 2 percentage points between 2008 and 2010.
Míra nezaměstnanosti s výjimkou Slovenska se ustálila na jednomístném čísle.
In all EU Member States except Slovakia, unemployment had stabilised at below 10%.
Míra nezaměstnanosti tak v roce 2008 přesáhla 11 % a v roce 2009 se očekává její další výrazné zvýšení na více než 16 %.
This has pushed the unemployment rate above 11% in 2008, with a further significant increase to over 16% expected in 2009.
Míra nezaměstnanosti u mužů a žen je od roku 2009 takřka stejná.
Unemployment rates for men and women have been almost similar since 2009.
Míra nezaměstnanosti u starších osob je v EU i v mnoha zemích o něco nižší než celková míra.
The unemployment rate among older workers is much lower than the EU average for all workers and in many individual countries somewhat lower.
Míra nezaměstnanosti v EU stále klesá a v září 2016 dosahovala 8,6 %, což je nejnižší úroveň od roku 2009.
The EU unemployment rate kept falling and stood at 8.6% in September 2016, reaching its lowest level since 2009.
Míra nezaměstnanosti v roce 2014 činila 8,7 % a je na vzestupu, zejména u mladých lidí a starších pracovníků.
The unemployment rate was 8.7 % in 2014 and is on the rise, particularly among young people and older workers.
Míra nezaměstnanosti v rámci EU-28 klesla o 0,5 procentního bodu, což poukazuje na slabé oživení trhu práce.
The rate among EU28 decreased of 0,5 pp giving indications of a slight recovery on the labour market.
Míra nezaměstnanosti v zemi X: 11,3 %, převrácená hodnota:= 0,0884955
Unemployment rate in the country X: 11,3%, inverted value:  = 0,0884955
Míra nezaměstnanosti ve strukturálně slabých regionech je čtyřikrát vyšší než v Praze a v některých regionech přesahuje hranici 25 %.
The rate of unemployment in structurally weak regions is more than four times higher than in Prague and in some regions it exceeds 25 per cent.
Míra nezaměstnanosti ve výši 5,6 % patří k nejnižším v EU, ale potenciál trhu práce, pokud jde o některé části ekonomicky aktivního obyvatelstva, není plně využit.
At about 5.6 %, the unemployment rate is among the lowest in the EU, but the labour market potential of certain parts of the labour force is not fully tapped.
Míra nezaměstnanosti vzrostla v roce 2010, i přes rostoucí zaměstnanost, na 9,6 % (v porovnání s 7,1 % v roce 2008).
The unemployment rate rose to 9.6% in 2010, up from 7.1% in 2008, despite increasing employment.
Míra nezaměstnanosti v mnoha členských státech brzy dosáhne neúnosné úrovně, což způsobuje ohromné sociální a ekonomické náklady.
Unemployment is reaching intolerable levels in many EU countries, with huge social and economic costs.
Míra nezaměstnanosti v roce 2010 zřejmě dosáhne dvojmístného čísla, což je úroveň, která nebyla zaznamenána již deset let.
The unemployment rate is set to rise to double digit figures in 2010, a level not seen for a decade.
Míra nezaměstnanosti výrazně závisí na dosažené úrovni vzdělání.
The unemployment rate depends heavily on the educational level.
Míra nezaměstnanosti však neodráží váhu, s jakou krize dopadla na mladé lidi, jejichž zapojení na trh práce tím bylo silně ovlivněno.
Even so, unemployment rates do not reflect how gravely the crisis has impacted on young people, whose labour market participation has been seriously affected.
Míra nezaměstnanosti začala na začátku roku 2010 klesat z hodnoty blízké 8 % a ve čtvrtém čtvrtletí 2011 skončila na 6,7 %.
The unemployment rate started to decline at the beginning of 2010 from a level close to 8 % to end on 6.7 % in the fourth quarter of 2011.
Míra nezaměstnanosti zůstala v roce 2015 beze změny, částečně z důvodu strukturálních změn na trhu práce, a míra ekonomické aktivity se v podmínkách silného ekonomického růstu poněkud zvýšila.
The unemployment rate remained unchanged in 2015, partially reflecting structural challenges in the labour market, and the activity rate increased somewhat in a context of strong economic growth.
Míra nezaměstnanosti zůstává stabilní na poměrně nízké úrovni, vzrostla nezaměstnanost mladých lidí, ale i ta se drží na nízké úrovni.
The unemployment rate remains stable at relatively low levels while youth unemployment has increased but also at low levels.
Míra nezaměstnanosti zůstává vysoká – dosahuje téměř 20 %.
The unemployment rate remains high at nearly 20%.
Míra nezaměstnanosti činila 9,6 % v prosinci 2009, zatímco v prosinci 2008 to bylo 8,2 %4.
Unemployment was at 9.6% in December 2009 compared to 8.2% in December 20084.
míra nezaměstnanosti činí ročně v průměru zhruba 15 %, avšak dočasně klesá z důvodu sezónní poptávky po pracovní síle v oblasti cestovního ruchu v letních měsících;
the annual average unemployment rate is around 15%, but with a temporary fall visible as a result of stronger, seasonal demand for labour in the tourism sector in the summer months;
Míra nezaměstnanosti žen dosáhla souběžně nejnižší úrovně za posledních deset let, a to 9 %.
At the same time the unemployment rate for women fell to 9%, its lowest level for ten years.
Míra nezaměstnanosti žen je stále vyšší než v případě mužů (v první polovině roku 2014 dosáhla 0,2 procentního bodu v EU-28 a 0,4 procentního bodu v eurozóně).
The unemployment rate for women remains higher than among man (respectively of 0,2 pp in the EU28 and 0,4 pp in the Eurozone in the first half of 2014)
Míra nezaměstnanosti žen zůstává problematická v jižní Evropě (zejména v Řecku a Španělsku) a v některých východoevropských zemích (Chorvatsko, Slovensko).
Unemployment rates of women remain problematic in Southern Europe (especially in Greece and Spain) and in some Eastern European countries (Croatia, Slovakia).
Míra nezaměstnanosti ↓7,3 %
Unemployment rate ↓7.3