natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisabonská smlouva stanoví jednotnější zastupování EU navenek, jež má Unii zajistit v mezinárodním měřítku úlohu, která bude přiměřená jejímu hospodářskému významu.
The Lisbon Treaty provides for more coherent external representation of the EU to ensure that the international role of the EU matches its economic weight.
Lisabonská smlouva stanoví společné zásady a cíle a vymezuje nový institucionální rámec pro vnější činnost Unie (zejména Evropské služby pro vnější činnost), které vedou k vysokým očekáváním v oblasti vnější činnosti jak uvnitř EU, tak ze strany partnerů na vnitrostátní a regionální úrovni, včetně vícestranných vztahů.
The Lisbon Treaty sets out common principles and objectives and defines a new institutional framework for the Union’s external action (notably the EEAS), leading to high expectations in the field of external action both internally within the EU and by partners at national and regional level, including in the multilateral context.
Lisabonská smlouva stanoví, že EU vyvíjí společnou přistěhovaleckou politiku ve všech jejích etapách.
The Treaty of Lisbon requires the EU to develop a common immigration policy in all of its stages.
Lisabonská smlouva stanoví, že Unie usiluje o zajištění vysoké úrovně bezpečnosti prostřednictvím opatření pro předcházení trestné činnosti, rasismu a xenofobii a boj proti nim1.
The Lisbon Treaty provides that the Union shall endeavour to ensure a high level of security through measures to prevent and combat crime, racism and xenophobia1.
Lisabonská smlouva také formalizuje jejich právo na informace, protože budou přímými adresáty textů evropských institucí, aniž by musely procházet navíc ještě přes národní vlády.
Furthermore, the Lisbon Treaty formalises their right to be informed, because they will receive texts directly from the European institutions, without these texts having to pass by way of the national governments.
Lisabonská smlouva také pro vnitřní trh jednotně zavádí „řádný legislativní postup“ (spolurozhodování podle článku 251 SES), o čemž svědčí zejména článek 48 SFEU týkající se opatření nutných v oblasti sociálního zabezpečení k volnému pohybu pracovníků.
The Lisbon Treaty also moves towards general use of the "ordinary legislative procedure" (co‑decision under Article 251 EC) for the internal market, as witnessed by Article 48 TFEU on measures in the area of social security necessary for the free movement of labour.
Lisabonská smlouva také zavedla úpravu týkající se definice složení Evropského parlamentu.
The Lisbon Treaty also introduced a modification with regard to the definition of the composition of the European Parliament.
Lisabonská smlouva trochu rozšiřuje záběr politik mládeže tím, že přidává zapojení mladých lidí do demokratického života v Evropě.
The Lisbon Treaty widens the scope for youth policies somewhat, adding the participation of young people in democratic life in Europe.
Lisabonská smlouva tuto situaci napravuje, nezachovává však veškerý pokrok, jehož bylo v Ústavě dosaženo5.
The Treaty of Lisbon remedies this situation without, however, incorporating all the progress made by the Constitution5.
Lisabonská smlouva tuto situaci napravuje, nezachovává však vše, čeho bylo v Ústavě dosaženo8.
The Lisbon Treaty remedies this situation but fails to build on all the progress made by the Constitution8.
Lisabonská smlouva tuto situaci napravuje, nezachovává však vše, čeho bylo v Ústavě dosaženo9.
The Lisbon Treaty remedies this situation but fails to build on all the progress made by the Constitution9.
Lisabonská smlouva uděluje Komisi právo navrhnout směrnice o opatřeních v oblasti koordinace a spolupráce nezbytných pro usnadnění práva na stejnou konzulární ochranu pro nezastoupené občany EU jako pro vlastní státní příslušníky8.
The Lisbon Treaty confers on the Commission the right to propose directives establishing the cooperation and coordination measures necessary to facilitate the right to equal consular protection for unrepresented EU citizens as for own nationals8.
Lisabonská smlouva ukládá EU a jejím členským státům jasný závazek koordinovat své politiky vnější činnosti4, včetně rozvojové spolupráce5.
The Lisbon Treaty sets out a clear obligation for the EU and its Member States to coordinate their policies on external action4, including development cooperation5.
Lisabonská smlouva uložila EU povinnost přistoupit k EÚLP.
The Treaty of Lisbon imposed an obligation on the EU to accede to the ECHR.
Lisabonská smlouva umožnila EU posílit její zahraniční politiku: spolupráci se sousedními zeměmi lze nyní rozšířit, tak aby koordinovaným a účinnějším způsobem zahrnovala celé spektrum dané problematiky.
The Lisbon Treaty has allowed the EU to strengthen the delivery of its foreign policy: co-operation with neighbouring countries can now be broadened to cover the full range of issues in an integrated and more effective manner.
Lisabonská smlouva umožnila normotvůrcům přenést na Komisi pravomoc přijímat nelegislativní akty s obecnou působností, kterými se doplňují nebo mění některé prvky legislativního aktu, jež nejsou podstatné.
The Treaty of Lisbon introduced the possibility for the legislator to delegate power to the Commission to adopt non-legislative acts of general application to supplement or amend certain non-essential elements of a legislative act.
Lisabonská smlouva umožňuje EU převzít silnější úlohu při vyjednávání a uzavírání mnohostranných dohod o životním prostředí a v rámci mezinárodní správy záležitostí týkajících se životního prostředí, což se odrazí ve vyšším financování.
The Lisbon Treaty gives the EU a stronger role to play in multilateral environmental agreements and international environmental governance, which will be reflected in enhanced funding.
Lisabonská smlouva Unii umožňuje, aby v reakci na každodenní starosti občanů v prostoru svobody, bezpečnosti a práva projevila větší ambice.
The Lisbon Treaty also enables the Union to demonstrate greater ambition in responding to the day-to-day concerns of citizens in the area of freedom, security and justice.
Lisabonská smlouva upouští od dřívější logiky mezivládního procesu rozhodování sui generis.
The Lisbon Treaty abandons the previous logic of intergovernmental sui generis decision-making.
Lisabonská smlouva uznává zásadní úlohu veřejných služeb a zároveň jejich rozmanitost v evropském modelu společnosti.
The Lisbon Treaty recognises the essential role of public services and, at the same time, their diversity in the European model of society.
Lisabonská smlouva učinila z boje proti změně klimatu na mezinárodní úrovni specifický cíl EU.
The Lisbon Treaty made combating climate change on an international level a specific EU objective.
Lisabonská smlouva vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009.
The Lisbon Treaty entered into force on 1 December 2009.
Lisabonská smlouva vybízí Unii a členské státy k tomu, aby rozvíjely spolupráci s třetími zeměmi a příslušnými mezinárodními organizacemi v oblasti sportu.
The Lisbon Treaty calls on the Union and the Member State to foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the field of sport.
Lisabonská smlouva vymezuje nový institucionální rámec pro vnější činnost Unie.
The Lisbon Treaty defines a new institutional framework for the Union’s external action.
Lisabonská smlouva vytváří nový právní rámec
The Lisbon Treaty creates a new legal framework
Lisabonská smlouva Výboru umožňuje zpětně zpochybnit platnost právních předpisů, jež by mohly porušovat zásadu subsdiarity, avšak pouze v oblastech, v nichž má být konzultován.
The Lisbon Treaty empowers the Committee to challenge ex post the validity of legislation that could violate the principle of subsidiarity, but only in those areas where the Committee is to be consulted.
Lisabonská smlouva výslovně stanoví solidaritu mezi členskými státy, v současném institucionálním rámci však tato slova zůstala pouhou literou.
The Lisbon Treaty explicitly provides for solidarity between Member States, and yet has remained a dead letter in the current institutional framework.
Lisabonská smlouva zavedla nové právní prostředí pro víceletý finanční rámec.
The Lisbon Treaty has introduced a new legal setting for the multiannual financial framework.
Lisabonská smlouva zavedla nový ústavní řád Evropské unie, v němž má Evropský parlament právo zvolit předsedu Evropské komise, navrženého Evropskou radou s přihlédnutím k výsledkům evropských voleb.
The Lisbon Treaty established a new constitutional order for the European Union, with the European Parliament being empowered to elect the candidate for President of the European Commission proposed by the European Council, taking into account the results of the European elections.
Lisabonská smlouva zavedla několik nových práv; v této souvislosti je především třeba zdůraznit povinnost uloženou všem institucím EU rozvíjet zastupitelskou demokracii v rozhodovacím procesu, a to jak na individuální úrovni, tak na úrovni organizované občanské společnosti2.
The Lisbon Treaty introduced several new rights, with particular emphasis on the obligation for all EU institutions to promote democratic participation in the decision-making process on the part of both individuals and organised civil society2.
Lisabonská smlouva zavedla některé změny týkající se uplatňování zásad subsidiarity a proporcionality.
The Lisbon Treaty has introduced several changes to how the principles of subsidiarity and proportionality should be applied.
Lisabonská smlouva zavádí nový rozměr vedle hospodářské a sociální soudržnosti, územní soudržnost.
The Lisbon Treaty provides for a new aspect of economic and social cohesion, namely, territorial cohesion.
Lisabonská smlouva zavádí pro oba nástroje nový právní rámec.
The Lisbon Treaty introduces new legal bases for both.
Lisabonská smlouva zdůrazňuje, že je nutné v rozhodovacím procesu na evropské úrovni konzultovat občanskou společnost.
The Lisbon Treaty stresses the need to consult civil society at European level in the decision-making process.
Lisabonská smlouva zmocňuje Komisi k tomu, aby navrhovala směrnice ke koordinaci a spolupráci v zájmu snazšího výkonu práva na konzulární ochranu.
The Lisbon Treaty empowers the Commission to propose directives on the coordination and cooperation measures necessary to facilitate the right to consular protection.
Lisabonská smlouva zvýšila důraz kladený na oblast klimatu zvláště tím, že učinila boj proti změně klimatu výslovnou součástí cílů v oblasti životního prostředí.
The Lisbon Treaty in particular strengthened the emphasis on climate action by making combating climate change an explicit part of the environmental objectives.
Lisabonská smlouva zároveň položila právní základy „Trojky předsednictví“, což znamená, že během 18 měsíců a na základě předem dohodnutého programu plní úkoly předsednictví Evropské unie tři členské státy.
At the same time, the Lisbon Treaty created a legal basis for the “trio” presidency, in which three Member States assume the presidency of the Council over 18 months on the basis of a programme agreed on in advance.
Lisabonská smlouva zároveň položila právní základy „Trojky předsednictví“1, což znamená, že během 18 měsíců a na základě předem dohodnutého programu plní úkoly předsednictví Evropské unie tři členské státy.
At the same time, the Lisbon Treaty created a legal basis for the “trio” presidency1, in which three Member States assume the presidency of the Council over 18 months on the basis of a programme agreed on in advance.
Lisabonská smlouva zároveň položila právní základy „Trojky předsednictví“1, což znamená, že během 18 měsíců a na základě předem dohodnutého programu plní úkoly předsednictví Rady EU tři členské státy.
At the same time, the Lisbon Treaty created a legal basis for the "trio" presidency1, in which three Member States assume the presidency of the EU Council over 18 months on the basis of a programme agreed on in advance.
Lisabonská smlouva řeší institucionální dopad postupného rozšiřování.
The Lisbon Treaty addresses the institutional impact of successive enlargements.
Lisabonská smlouva – stanovisko Evropského parlamentu
Lisbon Treaty – EP Opinion
Lisabonská smlouva – článek 11 Smlouvy o EU
Lisbon Treaty – Article 11 of the TEU
Lisabonská smlouva, bude-li ratifikována, poskytne soudržnosti politik ve prospěch rozvoje pevný právní základ8.
The Treaty of Lisbon, if ratified, would give a solid legal base to PCD8.
Lisabonská smlouva, která přiznala legitimní úlohu územnímu rozměru soudržnosti, dala nový rozměr pojmu „regionální“.
By giving territorial aspects a legitimate role in the cohesion process, the Lisbon Treaty has added a new dimension to the meaning of "regional".
Lisabonská smlouva, která se v současné době nachází v procesu ratifikace, tento text upravuje tím, že kromě hospodářské a sociální soudržnosti uvádí také územní soudržnost.
The Lisbon Treaty, which is at present in the ratification process, adapts this text in referring to economic, social and territorial cohesion.
Lisabonská smlouva, která vstoupila v platnost dne 1. prosince 2009, podstatným způsobem mění rámec pravomocí svěřených Komisi, přičemž rozlišuje jednak přenesené pravomoci, jednak pravomoci přijímat prováděcí akty; na tyto pravomoci se vztahují zcela odlišné právní rámce.
The Treaty of Lisbon, which entered into force on 1 December 2009, substantially modifies the framework for powers that are conferred upon the Commission by the legislator.
Lisabonská smlouva7 dala Evropské unii pravomoc zajišťovat podporu dalšího vzdělávání soudců a soudních zaměstnanců v záležitostech týkajících se soudní spolupráce v občanských a trestních věcech.
The Lisbon Treaty7 has given the European Union competence to "support the training of the judiciary and of judicial staff" in matters relative to judicial cooperation in civil and criminal law.
Lisabonská smlouva: výsledky
Lisbon Treaty: delivering results
Lisabonská strategie
The Lisbon strategy
Lisabonská strategie (stanovisko z vlastní iniciativy) - konzultace členů
Lisbon strategy  (own-initiative opinion) – consultation of members
Lisabonská strategie - odpověď Evropy na slabý růst 90.
Europe's response to the weak growth of the 1990s: the Lisbon Strategy
Lisabonská strategie a evropská měnová unie přispívají k vytváření více pracovních míst prostřednictvím cenové stability, snížené nezaměstnanosti a zlepšené produktivity.
The Lisbon Strategy and EMU are contributing to create more jobs, through price stability, decreased unemployment and improved productivity.
Lisabonská strategie by měla mít silnější rozměr týkající se udržitelného rozvoje.
The Lisbon strategy ought to have a stronger sustainable development dimension.
Lisabonská strategie byla přeorientována a zaměřena na dva hlavní cíle: dosáhnout výraznějšího a trvalejšího růstu a vytvořit více lepších pracovních příležitostí.
The Lisbon Strategy was refocused and channelled into two main goals: achieving stronger and more lasting growth and creating more and better jobs.
Lisabonská strategie byla příliš ztotožňována pouze s hospodářskou agendou.
The Lisbon Strategy has been too much identified as only an economic agenda.
Lisabonská strategie byla tudíž po přezkumu v polovině období znovu zahájena v roce 2005.
The Lisbon Strategy was therefore re-launched in 2005 following a mid-term review.
Lisabonská strategie byla vypracována za účelem dosáhnout tohoto cíle a učinit z EU konkurenceschopnější ekonomiku v celosvětovém měřítku.
The Lisbon strategy has been developed in order to achieve this and to enable the EU to become a more competitive economy on the world scene.
Lisabonská strategie byla v roce 2005 zjednodušena a obnovena a její důraz byl jasně položen na růst a zaměstnanost.
In 2005, the Lisbon Strategy was streamlined and renewed and the focus placed firmly on growth and employment.
Lisabonská strategie EU zdůraznila fakt, že vytváření pracovních příležitostí se opírá o aktivní politiky zaměstnanosti, kvalitní makroekonomický rámec, investice do dovedností, výzkumu a infrastruktury, zlepšování právní úpravy a podporu podnikání a inovací.
The EU's Lisbon strategy has underlined how job creation relies on active employment policies, a sound macro-economic framework, investment in skills, research and infrastructure, better regulation and the promotion of entrepreneurship and innovation.
Lisabonská strategie je evropskou odpovědí na výzvy globalizace.
The Lisbon Strategy is the European response to the challenges of globalisation.
Lisabonská strategie je nejznámější jako závazek přeměnit Evropu na nejdynamičtější, nejkonkurenceschopnější ekonomiku založenou na znalostech ve světě.
The Lisbon Strategy is best known as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
Lisabonská strategie je nejznámější, v užším termínu, jako závazek přeměnit Evropu na nejdynamičtější, nejkonkurenceschopnější ekonomiku založenou na znalostech ve světě.
The Lisbon Strategy is best known, in a reductive manner, as a commitment to make Europe into the world’s most dynamic competitive, knowledge-based, economy.
Lisabonská strategie je nástrojem, kterým se EU vyrovnává se změnami.
The Lisbon Strategy is the EU's vehicle for accompanying change.
Lisabonská strategie je projektem pro celou evropskou společnost, který jí pomáhá reagovat na výzvy globalizovaného světa.
The Lisbon Strategy is a project for European society as a whole enabling it to meet the challenges of a globalised world.
Lisabonská strategie je velmi ambiciózní vize celé společnosti v Evropské unii.
Lisbon is a very ambitious vision for the whole of the society of the European Union.
Lisabonská strategie je velmi ambiciózní vize celé společnosti v Evropské unii.
The Lisbon Strategy is a very ambitious vision for the whole of the society of the European Union.
Lisabonská strategie je v podstatě program EU pro sjednocení ekonomického růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti na straně jedné, a společenské a environmentální udržitelnosti na straně druhé.
The Lisbon strategy is, in effect, the EU’s programme to solve the equation between economic growth, competitiveness and employment on the one hand, and social and environmental sustainability on the other hand.
Lisabonská strategie je v začarovaném kruhu – nedostatečný růst komplikuje zavádění reforem a jejich zpoždění zase brání návratu k většímu růstu a zaměstnanosti.
The Lisbon strategy is in a vicious circle: the lack of growth complicates the adoption of reforms, and the delays themselves hamper the return to more growth and jobs.
Lisabonská strategie je založena rovněž na třetím pilíři, a to environmentální dimenzi.
The Lisbon Strategy is also based on a third pillar, the environmental dimension.
Lisabonská strategie je zásadní součástí plnění zastřešujícího cíle udržitelného rozvoje, který je stanoven ve Smlouvě: zlepšování životních podmínek současných a budoucích generací udržitelným způsobem.
The Lisbon Strategy is an essential component of the overarching objective of sustainable development set out in the Treaty: improving welfare and living conditions in a sustainable way for present and future generations.
Lisabonská strategie již obsahuje závazek podporovat udržitelný rozvoj.
The Lisbon Strategy already contains a commitment to sustainable development.
Lisabonská strategie již posílila základy evropského hospodářství.
The Lisbon Strategy has already strengthened the European economic fundamentals.
Lisabonská strategie mimo jiné počítala s pozitivními dopady, které by měla konkurenceschopnější ekonomika na zaměstnanost.
One aspect of the Lisbon strategy was that it foresaw the positive effects that a more competitive economy would have on employment.
Lisabonská strategie musí být zachována ve své celistvosti.
The Lisbon Strategy must be retained in its entirety.
Lisabonská strategie má jasný časový rámec, a to do roku 2010.
The Lisbon Strategy has a clear timeframe, up to the year 2010.
Lisabonská strategie má za cíl zachovat evropský model společnosti pro současné a budoucí generace v podmínkách rostoucí globální konkurence a stárnoucí populace.
Lisbon is about sustaining the European model of society for present and future generations, in the face of growing global competition and ageing populations.
lisabonská strategie může mít určité množství cílů a akcí, ale strategie trvale udržitelného růstu bude mít samozřejmě ještě širší soubor cílů a akcí.
The Lisbon Strategy may have a certain multitude of objectives and actions, but the strategy for sustainable development will, by definition, have an even wider set-up of objectives and actions.
Lisabonská strategie na období po roce 2010
Post-2010 Lisbon Strategy
Lisabonská strategie na období po roce 2010 (průzkumné stanovisko na žádost španělského předsednictví)
Post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the Spanish presidency)
Lisabonská strategie na období po roce 2010.
Post-2010 Lisbon Strategy.
Lisabonská strategie na období po roce 2010.
Post-2010 Lisbon Strategy.
Lisabonská strategie nabízí EU pro toto úspěšné přizpůsobení rámec.
The Lisbon Strategy provides the EU with the framework for successfully making this adjustment.
Lisabonská strategie nabízí zastřešující rámec, jenž Evropské unii umožňuje posílit svůj jednotný hlas na celosvětové úrovni.
The Lisbon Strategy offers an overarching framework which enables the European Union to strengthen its single voice at global level.
Lisabonská strategie nebyla nikdy vnímána jako čistý vertikální proces.
The Lisbon strategy has never been regarded as a mere "top-down" process.
Lisabonská strategie nebyla prováděna izolovaně.
The Lisbon strategy was not implemented in isolation.
Lisabonská strategie není:
Lisbon is not:
Lisabonská strategie není:
The Lisbon Strategy is not:
Lisabonská strategie neumožnila Unii zaujmout vedoucí postavení v oblasti znalostní ekonomiky.
The Lisbon strategy has failed to allow the Union to take up a leading position in the knowledge-based economy.
Lisabonská strategie nyní poskytuje rámec pro modernizaci rodinných politik prostřednictvím podpory rovných příležitosti, a zejména větší slučitelností pracovního života s životem rodinným a soukromým, což přispívá k větší zaměstnanosti žen.
The Lisbon Strategy now offers a framework for the modernisation of family policies through the promotion of equal opportunities and in particular through a better reconciliation of work and private/family life which contributes to female labour force participation.
Lisabonská strategie ostatně obsahuje výslovně stanovený cíl zvýšit investice do této oblasti na 3 % HDP, přičemž 1/3 financí by byla z veřejného sektoru a zbytek by dodal soukromý sektor.
The Lisbon strategy contains the specific objective of increasing R&D investment to 3% of GDP, with 1/3 of the effort to come from the public sector and the rest from the private sector.
Lisabonská strategie ostatně obsahuje výslovně stanovený cíl zvýšit investice do této oblasti na 3 % HDP.
Indeed, the Lisbon Strategy includes the explicit objective of increasing such investments to 3% of GDP.
Lisabonská strategie označuje udržitelný rozvoj a ochranu životního prostředí za důležitý pilíř současné a budoucí politiky Evropy a zdůrazňuje úlohu environmentálních technologií s tím, že mají „významný potenciál hospodářský, environmentální a potenciál zaměstnanosti“2.
The Lisbon Strategy identifies sustainable development and environmental protection as an important pillar of current and future European policy and stresses the role of environmental technologies as having “significant economic, environmental and employment potential”2.
Lisabonská strategie po roce 2010
The post-2010 Lisbon Strategy
Lisabonská strategie po roce 2010 (průzkumné stanovisko na žádost budoucího španělského předsednictví)
The Lisbon Strategy after 2010 (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency)
Lisabonská strategie po roce 2010 (průzkumné stanovisko na žádost budoucího španělského předsednictví)
The post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish Presidency)
Lisabonská strategie po roce 2010 (průzkumné stanovisko na žádost budoucího španělského předsednictví) (A-15) (SOC-BUDE UPŘESNĚNO)*
Post-2010 Lisbon Strategy (exploratory opinion requested by the future Spanish presidency) (A-15) (SOC -to be decided)
Lisabonská strategie po roce 2010.
The post-2010 Lisbon Strategy.