natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ekonomika pro společné blaho je způsobem, jak učinit z odolnosti ústřední bod procesů na podporu přechodu od krize k obnově a rozvoji.
The ECG is the way to place resilience at the centre of the processes for supporting the transition from crisis to recovery and development.
ekonomika pro společné blaho související se stanoviskem EHSV ze dne 17. září 20153.
The economy for the common good (see EESC opinion of 17 September 20153).
ekonomika pro společné blaho související se stanoviskem EHSV ze dne 17. září 20153;
The economy for the common good (see EESC opinion of 17 September 20153).
ekonomika pro společné blaho související se stanoviskem EHSV ze dne 17. září 20153.
The economy for the common good (see EESC opinion of 17 September 2015)3.
Ekonomika pro společné blaho: cíl, hodnoty, strategie a ukazatele
The Economy for the Common Good: objective, values, strategy and indicators
Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost
Economy for the Common Good: a sustainable economic model geared towards social cohesion
Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost
The Economy for the Common Good: a sustainable economic model geared towards social cohesion
Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost (stanovisko z vlastní iniciativy)
Economy for the common good: a sustainable economic model geared towards social cohesion (own-initiative opinion)
Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost (stanovisko z vlastní iniciativy)
The Economy for the Common Good: a sustainable economic model geared towards social cohesion (own-initiative opinion)
Ekonomika pro společné blaho: udržitelný ekonomický model zaměřený na sociální soudržnost.
The Economy for the Common Good: a sustainable economic model geared towards social cohesion.
Ekonomika propojená sítěmi dosáhne svého úplného potenciálu, pouze až budou odstraněny hranice mezi odvětvími a bude zajištěno rovnoměrné rozložení IKT ve společnosti.
A networked economy will only reach its full potential if sectoral boundaries are dismantled and an even take-up of ICT in society is ensured.
Ekonomika regionů, jež jsou pro tento převod finančních prostředků cílové, se těší nárůstu spotřeby a investic do malých obchodů.
The economies of the places to which remittances are sent benefit from increased consumption and investment in small businesses.
Ekonomika sdílení
Collaborative economy
Ekonomika sdílení a samoregulace
Sharing economy and self-regulation
Ekonomika sdílení a samoregulace (průzkumné stanovisko na žádost budoucího nizozemského předsednictví)
Sharing economy and self-regulation (exploratory opinion requested by the future Dutch presidency)
Ekonomika sdílení a samoregulace (průzkumné stanovisko na žádost budoucího nizozemského předsednictví)
The sharing economy and self-regulation (exploratory opinion requested by the future Dutch presidency)
Ekonomika sdílení a samoregulace (průzkumné stanovisko na žádost nizozemského předsednictví)
Sharing economy and self-regulation (exploratory opinion requested by the Dutch presidency)
Ekonomika sdílení a samoregulace.
Sharing economy and self-regulation.
Ekonomika sdílení je malá, rychle však roste a v některých odvětvích získává důležitý podíl na trhu.
The collaborative economy is small but growing rapidly, gaining important market shares in some sectors.
Ekonomika sdílení mění obchodní modely, vytváří nové pracovní příležitosti a cesty, vyžaduje odlišné dovednostní vybavení a přináší výzvy, jako je přístup k možnostem rozšiřování dovedností.
The collaborative economy is changing business models, opening up opportunities and new routes into work, demanding different skill sets, and bringing challenges such as accessing upskilling opportunities.
Ekonomika sdílení přináší spotřebitelům širší výběr a nižší ceny a poskytuje příležitosti k růstu pro inovativní začínající podniky a stávající evropské obchodní společnosti jak v jejich zemi původu, tak v zahraničí.
The collaborative economy leads to greater choice and lower prices for consumers and provides growth opportunities for innovative start-ups and existing European companies, both in their home country and across borders.
Ekonomika sdílení se tedy inspiruje několika myšlenkovými směry, které sahají od volného, bezplatného a univerzálního přístupu k vědomostem až k ekonomice zaměřené na funkčnost nebo k ekonomice darování (gift economy) zaměřené na výměnu bez zisku.
The sharing economy is therefore inspired by various strands of thought ranging from free universal access to knowledge to a functional economy or a gift economy, based on sharing with no intent to profit.
Ekonomika sdílení vytváří nové pracovní příležitosti tím, že vytváří příjmy mimo tradiční lineární pracovněprávní vztahy, a umožňuje lidem pracovat podle flexibilnějších ujednání.
The collaborative economy generates new employment opportunities, generating revenues beyond traditional linear employment relationships,  and it enables people to work according to flexible arrangements.
Ekonomika sdílení vytváří nové příležitosti pro spotřebitele a podnikatele.
The collaborative economy creates new opportunities for consumers and entrepreneurs.
Ekonomika sdílení však hranice mezi spotřebiteli a podniky stírá, jelikož zde existuje mnohostranný vztah, který může zahrnovat transakce podnik–podnik, podnik–spotřebitel, spotřebitel–podnik a spotřebitel–spotřebitel.
However, the collaborative economy blurs the lines between consumers and business since there is a multisided relationship that may involve business-to-business, business-to-consumer, consumer-to-business, and consumer-to-consumer transactions.
Ekonomika sdílení zasahuje do několika odvětví v rychle se měnícím prostředí.
The collaborative economy spans across several sectors in a rapidly changing landscape.
Ekonomika sdílení zároveň vytvořila nové příležitosti, jak daňovým orgánům a daňovým poplatníkům pomoci s jejich daňovými povinnostmi.
At the same time, the collaborative economy has created new opportunities to help tax authorities and taxpayers with their tax obligations.
Ekonomika sdílení zároveň často vyvolává otázky týkající se uplatňování stávajících právních rámců a stírá zavedené hranice mezi spotřebitelem a poskytovatelem, pracovníkem a osobou samostatně výdělečně činnou nebo mezi profesionálním a neprofesionálním poskytováním služeb.
At the same time, the collaborative economy often raises issues with regard to the application of existing legal frameworks, blurring established lines between consumer and provider, employee and self-employed, or the professional and non-professional provision of services.
ekonomika sdílení, jíž se věnovalo zejména stanovisko EHSV ze dne 13. května 20164.
The sharing economy, the special focus of the EESC opinion of 13 May 20164.
ekonomika sdílení, jíž se věnovalo zejména stanovisko EHSV ze dne 13. května 20164.“
The sharing economy, the special focus of the EESC opinion of 13 May 20164.
Ekonomika sdílení, která je založena na spolupráci, vskutku začíná hrát důležitou roli v hospodářské činnosti EU, neboť podporuje vznik nových vzorců spotřeby, zvyšuje produktivitu a podněcuje k individuálním inovacím a k podnikání.
Indeed, the collaborative "sharing economy" tends to occupy an important role in EU economic activity, stimulating new consumption, raising productivity and catalysing individual innovation and entrepreneurship.
ekonomika sdílení, která konkrétně ve stanovisku EHSV ze dne 21. ledna 20142 vychází z teoretických základů funkční ekonomiky.
The collaborative economy, discussed in the EESC's opinion of 21 January 20142, whose theoretical basis is the functional economy.
Ekonomika sdílení, která podobně jako sociální ekonomika přejímá demokratickou a participativní dynamiku, se tak vyznačuje těmito rysy:
The collaborative economy, which embraces a democratic and participatory dynamic similar to that of the social economy, therefore has the following features:
Ekonomika sdílení, která podobně jako sociální ekonomika přejímá demokratickou a participativní dynamiku, se tak vyznačuje těmito rysy:
The collaborative economy, which embraces a democratic and participatory dynamic similar to that of the social economy, therefore has the following features:
Ekonomika se v zásadě vyvíjí směrem k průmyslu založeném na službách, ale mnoho služeb přímo závisí na průmyslu vzhledem k externímu kontrahování určitých činnosti a bude tomu tak i v budoucnu.
The economy is moving to a service industry, indeed, but many services depend directly on industry due to outsourcing and they will continue to do so.
Ekonomika se v zásadě vyvíjí směrem k průmyslu založeném na službách, ale mnoho služeb přímo závisí na průmyslu vzhledem k externímu kontrahování určitých činnosti a bude tomu tak i v budoucnu.
The economy is moving to a service-industry, indeed, but many services depend directly on industry due to outsourcing and they will continue to do so.
Ekonomika se však rychle vzpamatovala a očekává se, že i v následujících letech dojde ke zrychlení růstu reálného HDP.
However, the economy has bounced back quickly and the real GDP growth is expected to accelerate in the coming years.
Ekonomika se z recese výrazně zotavila a reálný HDP vzrostl v roce 2010 o 3,6 %.
The economy has rebounded strongly from the recession, with real GDP rising by 3.6% in 2010.
Ekonomika s nízkými emisemi uhlíku (jejichž dosažení je velmi nákladný proces) vyžaduje nepřetržitou a přesnou koordinaci veřejných a soukromých aktérů, a to včetně finančního uspořádání.
A low-carbon economy (which is a very costly process) requires continuous, fine-tuned coordination, including financial arrangements, between public and private actors.
Ekonomika s nízkými emisemi uhlíku vyžaduje nepřetržitou a přesnou koordinaci veřejných a soukromých aktérů, a to včetně finančního uspořádání.
A low-carbon economy requires continuous, finely tuned coordination between public and private parties, including financial arrangements.
Ekonomika USA roste rychleji.
Economic growth in the US is higher.
Ekonomika v tomto období rostla v průměru jen o 0,8 % za rok, zatímco pětiprocentní nezaměstnanost z roku 1987 se v roce 1993 vyšplhala na 9,6 %.
Between 1987 and 1993, for instance, the average annual growth was running at 0.8%, while unemployment rose from 5% in 1987 to 9.6% in 1993.
Ekonomika založená na zdrojích
Resource-Based Economy
ekonomika zemědělství a statistika
agro-economics and statistics
Ekonomika zemědělství a venkova a důsledky krize
The agricultural and rural economy and the effects of the crisis
Ekonomika účinně využívající zdroje, která efektivněji využívá suroviny a šetří s energií, bude mít sice nižší obrat, avšak NE nutně na úkor zaměstnanosti.
In a resource-efficient economy where raw materials are used more efficiently and energy is saved, turnover will sometimes be lower, but this does NOT have to be at the expense of jobs.
Ekonomika České republiky rostla v letech 2005 a 2006 ročním tempem 6,4 % HDP.
The Czech Republic grew at an annual rate of 6.4% of GDP over 2005 and 2006.
Ekonomiku i nadále negativně ovlivňovaly nedostatky ve vzdělávacích osnovách, nízká míra inovace a značné potřeby investic, a to i do veřejné infrastruktury, což ji činí méně konkurenceschopnou.
The economy continued to suffer from weaknesses in education curricula, low innovation rates and significant investment needs, including in public infrastructure, that make it less competitive.
Ekonomiku pro společné blaho podporuje více než sto místních skupin a téměř 2000 společností1 a sociálních organizací.
In fact, the ECG has been supported by more than a hundred local groups, close to 2 000 companies1 and social organisations.
Ekonomiky EU jsou značně propojené, ačkoli stále přetrvávají četné rozdíly v hospodářských výkonech a na trzích práce.
The EU economies are profoundly integrated, although many differences in the economic performance and in the labour markets still subsist.
Ekonomiky eurozóny jsou navzájem úzce provázány, což podtrhuje potřebu větší koordinace fiskální, finanční a strukturální politiky.
The euro area economies are closely interrelated, underscoring the need for stronger coordination of fiscal, financial and structural policies.
Ekonomiky Evropské unie se potýkají se strukturální potřebou sezónních pracovníků, přičemž se očekává, že počet pracovníků z EU, kteří by tyto potřeby pokryli, bude stále nižší.
EU economies face a structural need for seasonal work for which labour from within the EU is expected to become less and less available.
Ekonomiky Evropské unie se potýkají se strukturální potřebou sezónních pracovníků.
EU economies face a structural need for seasonal workers.
Ekonomiky nových členských států zaznamenaly v roce 2003 průměrný nárůst o 3,5 %.
The economies of the new Member States grew by 3½% on average in 2003.
Ekonomiky preferující strategii pomalého vstupu ale na druhé straně čelí riziku zpomalení nevyhnutelných reforem.
Economies preferring the slow entry strategy, on the other hand, risk delays in necessary reforms.
Ekonomiky rozvojových zemí jsou značně závislé na využívání přírodních zdrojů jako například zemědělství a suroviny.
Developing countries' economies depend significantly on the exploitation of natural resources, such as agriculture and raw materials.
Ekonomiky rozvojových zemí často charakterizuje vysoký podíl neformálního sektoru, nízká daňová základna, relativně nízké rozpočtové příděly na sociální ochranu a vysoce segmentované systémy sociálního pojištění, ze kterých obecně těží pouze malá menšina ve formálním sektoru.
The economies of developing countries are often characterised by high levels of informality, a low income tax base, relatively low budget allocations for social protection and highly segmented social insurance systems that generally benefit only a small minority in the formal sector.
Ekonomiky v EU pokračují v odstraňování vnějších i vnitřních nerovnovah.
EU economies continue to progress in correcting their external and internal imbalances.
Ekonomiky v EU pokračují v odstraňování vnějších i vnitřních nerovnováh.
EU economies continue to progress in correcting their external and internal imbalances.
Ekonomiky založené na znalostech a službách vyžadují jinou kvalifikaci než tradiční průmyslová odvětví, vyžadují dovednosti, které je neustále třeba přizpůsobovat technologickému vývoji a inovacím.
Knowledge-based and service-based economies require different skills from traditional industries; skills which also constantly need updating in the face of technological change and innovation.
Ekonomiky členských států jsou na sobě nyní vzájemně velmi závislé.
Member States' economies have become highly interdependent.
Ekonomiky členských států zřejmě poskytnou více prostředků pro důležité oblasti, jako jsou výzkum a vzdělávání, sociální a zdravotní služby, kultura nebo ochrana životního prostředí.
Member States' economies are likely to see more funding become available for important fields such as research and education, social and health services, culture or the protection of the environment.
Ekonomiky, kde byly takové postupy uplatněny, si obecně vedou lépe než ekonomiky, které zůstaly v tomto ohledu pozadu.
Economies where such practices are well applied generally do better than those which in this respect are lagging behind.
Ekonomiky, které jsou v tomto regionu obecně malé a otevřené, velmi snadno podléhají silám globálního trhu, a zejména změnám, které postihují stabilitu finančních trhů.
The region's generally small open economies are especially vulnerable to global market forces and in particular to changes affecting the stability of financial markets.
Ekonomiky, které nemají přístup k financím, nebo ekonomiky vážně ohrožené omezením tohoto přístupu si asi nemohou dovolit luxus ve formě delších časových lhůt.
Economies shut out of access to finance or those in serious danger of being shut out may not have the luxury of a longer timeframe.
Ekonomiky, které určují směr a tempo změn v oblasti IKT, budou z vývoje IKT těžit nejvíce.
The economies that set the direction and pace of changes in ICT will also be those that will benefit most from ICT developments.
Ekonomikám partnerských zemí také pomůže co možná nejlépe využít všech přínosů inovace v oblasti životního prostředí, ekologie a energetické účinnosti.
It will also help partner countries’ economies to reap the full environmental, ecological and energy-efficient benefits of innovation.
Ekonomové a ekonometrové získali v určitém smyslu funkci skrytých subjektů s rozhodovací pravomocí: to je tíživá odpovědnost, která vyžaduje jejich jasnou nezávislost na politické a hospodářské moci.
In a sense, they have taken on the role of hidden decision-makers: a heavy responsibility that requires them to be clearly independent from political and economic powers.
Ekonomové pracují v různých odděleních generálního ředitelství a jsou součástí mnohaoborových týmů pracujících na případech.
Economists work in various departments of the Directorate‑General and form part of multidisciplinary case teams.
Ekonomové prokázali, že velké rozdíly mezi nízkými příjmy většiny málo známých výkonných umělců a vysokými příjmy „hvězdných“ umělců jsou příznačné pouze pro hudební odvětví4.
Economists have shown that the great discrepancies between the low earning of the majority of little-known performers and the significant earnings of "superstar" performers are endemic to the music industry4.
Ekonomové se v současnosti převážně obávají, že dojde k deflaci, jež by se přirozeně nevyhla ani trhu s ropou.
The main concern at present among economists is that a deflationary spiral may be triggered, which would of course not spare the oil market.
Ekonomové si stále nejsou jisti budoucím vývojem světové ekonomiky.
Economists remain uncertain about the future direction of the world economy.
Ekonomové velkou měrou akceptovali tento trend jako logický jev volného obchodu28, který umožnil snadný přesun pracovních míst do zemí s nízkou mzdou.
Economists have largely accepted the trend as a logical phenomenon of free trade28, which has made possible the easy transfer of jobs to low-wage countries.
Ekoprůmysl a ekoslužby představují 3,5 milionu pracovních míst.
Eco-industries and services sustain 3.5 million full-time jobs.
Ekoprůmysl je přínosem pro hospodářství EU i zaměstnanost
Eco-industries contribute to EU economy and jobs
Ekoprůmysl nabízí řadu příležitostí hospodářského růstu.
The eco-industry offers a lot of opportunity for economic growth.
Ekoprůmysl například zahrnuje: omezování znečištění, nakládání s odpadními vodami, nakládání s pevným odpadem, nápravu půdy, obnovitelné energie a recyklaci.
Eco-industries include for instance: air pollution control, waste water management, solid waste management, soil remediation, renewable energies, and recycling.
Ekoprůmysl zapojený do výzkumu a vývoje v oblasti udržitelných technologií je dynamickým odvětvím, jež zvyšuje zaměstnanost o 5 % ročně.
The eco-industry engaged in research and development in the field of sustainable technologies is a dynamic sector which is increasing employment by 5% annually.
EKOS
ESC
EKOS (Evropská konfederace odborových svazů), která zahrnuje nejreprezentativnější konfederace odborových svazů ve všech členských státech, je i nadále zdaleka největší evropskou mezioborovou organizací odborových svazů.
ETUC (European Trade Union Confederation), which covers the most representative trade union confederations in all Member States, remains by far the largest European cross-industry trade union organisation.
EKOS (Evropská konfederace odborových svazů): Zlepšení zaměstnanosti může přinést taková kombinace politik, která zajistí kvalitu pracovních míst a sociální pokrok.
ETUC (European Trade Union Confederation): The way to improve employment is through a combination of policies that delivers quality of jobs and social progress.
EKOS a některé federace pro jednotlivá odvětví EU požadují zřízení stálé evropské koordinační struktury za účelem zajištění prosazování právních předpisů Společenství, ale zaměstnavatelé to primárně považují za záležitost vnitrostátních orgánů.
ETUC and some EU sectoral federations called for the establishment of a permanent European coordination structure to ensure enforcement of Community law, while employers viewed this as primarily a matter for the national authorities.
EKOS by rovněž chtěla řešit sladění pracovního a rodinného života a umožnit pracovníkům mít větší vliv na rozvržení pracovní doby.
ETUC is also interested in addressing reconciliation of work and family life, and allowing workers more influence over working time patterns.
EKOS dále doporučila, aby Komise navrhla opatření o požadavku na předchozí období zaměstnání v zemi původu v tom smyslu, aby se vztahovala zejména na vyslané pracovníky najímané přes agentury, dále aby navrhla nová pravidla pro potírání falešné samostatné výdělečné činnosti, lepší opatření pro účely prosazování, především inspekce, a spolehlivější formuláře sociálního zabezpečení.
In turn, the ETUC advised that the Commission proposes measures regarding the requirement of a previous period of employment in the country of origin to be especially applied to posted temporary agency workers, new rules on combatting bogus self-employment, and better enforcement measures, in particular inspections and more reliable social security forms.
EKOS i EPSU souhlasí s celkovým přezkumem, ale domnívají se, že změny by byly žádoucí pouze tehdy, pokud by skutečně řešily potřebu ukončit používání výjimky.
Both ETUC and EPSU are open to a comprehensive review, but consider that changes would only be desirable if they were to genuinely address the need to put an end to the opt-out.
EKOS je označuje jako „licenci pro sociální dumping“.
The ETUC refers to them as a ‘licence for social dumping’.
EKOS je toho názoru, že možnost prodloužit referenční období na dobu dvanácti měsíců prostřednictvím právních nebo správních předpisů je v rozporu s moderními dohodami týkajícími se pracovní doby.
The ETUC considers that the possibility of extending the reference period to 12 months by law or regulation would hinder the conclusion of modern working time agreements.
EKOS má za to, že zavedení pojmu „doba nečinnosti v průběhu pracovní pohotovosti“ je opatření nepřiměřené problémům, s nimiž se členské státy potýkají.
The ETUC considers that the introduction of the concept of "inactive part of on-call time" is a disproportionate measure compared to the problems faced by Member States.
EKOS považuje za nutné, aby byly zavedeny politiky přechodu, podpory odborné přípravy a předvídání průmyslových změn.
ETUC considered it crucial that transitional policies be put in place to support training and anticipate industrial change.
EKOS souhlasí s tím, že celostátní a regionální partnerství funguje lépe než místní partnerství.
ETUC agrees that national and regional partnership is working better than local partnership.
EKOS však před tím, než bude zvažovat případná jednání, vyžaduje, aby se postoje zaměstnavatelů výrazně přiblížily jejím postojům (zejména v kritické otázce výjimky).
However, ETUC would require employer positions to move significantly closer to its own (particularly on the critical issue of the opt-out) before it would consider negotiations.
EKOS však v této souvislosti Komisi vyzvala, aby zásadu autonomie sociálních partnerů při vyjednávání mezd a rozmanitost vnitrostátních systémů průmyslových vztahů respektovala tím, že zavede ustanovení o mzdových složkách, která budou upřednostňovat podnikové kolektivní smlouvy před odvětvovými.
In this context, however, the ETUC called the Commission upon respecting the principle of autonomy of the social partners to negotiate wages and the plurality of national industrial relation systems, by establishing provisions on the constituent elements of pay having the effect of favouring company-level over sector-level collective agreements.
EKOS zaznamenala, že členské státy se při provádění směrnice 2000/43/ES do svých právních řádů zřejmě systematicky nezabývaly zohledněním rovných příležitostí pro ženy a muže.
The ETUC noted that the Member States did not seem to have dealt systematically with gender mainstreaming in their transposition of Directive 2000/43/EC.