natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Lisabonská strategie poskytuje širokou škálu horizontálních opatření zaměřených na vytvoření rámce, jenž by posílil konkurenceschopnost Evropy.
The Lisbon strategy provides a wide range of horizontal measures to create a framework in order to make Europe more competitive.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost
Lisbon Strategy for Growth and Jobs
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost a lepší regulaci
The Lisbon Strategy for growth and jobs and better regulation
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost je důležitým katalyzátorem pro strukturální reformy, které jsou také stěžejními pro podporu integrace a sbližování příjmů.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs acts as a powerful catalyst for structural reforms that are also key to promoting integration and income convergence.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost může poskytnout účinný nástroj pro řízení tohoto procesu přechodu, přechodu, který je nezbytný pro posunutí evropské hranice produktivity.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs can provide an effective vehicle for managing this transition process, a transition that is essential to drive Europe's productivity frontier forward.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost pomohla dosáhnout konsensu, pokud jde o hlavní směřování politik EU v oblasti hospodářství a zaměstnanosti.
The Lisbon strategy for growth and jobs helped forge consensus around the broad direction of the EU’s economic and employment policies.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost představuje i nadále hlavní nástroj, jak ve spolupráci s členskými státy vytvořit takovou Evropskou unie, která by vykazovala vyšší prosperitu, byla by odpovědnější v otázkách životního prostředí a sociálního začleňování.
The Lisbon strategy for growth and jobs remains the major vehicle for promoting a more prosperous, environmentally responsible and socially inclusive European Union, in partnership with the Member States.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost se navíc blíží ke konci období, pro které byla vymezena a kdy jsou dopady hospodářské krize hluboce pociťovány nejen v Evropě, ale i v jiných částech světa.
Moreover, the Lisbon Strategy for Growth and Jobs is coming to the end of its term at a time when the impacts of the economic crisis are deeply felt in Europe, as in other parts of the world.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost svojí agendou o přístupu, příležitostech a solidaritě Evropanům přispívá k úspěchu a umožňuje jim využívat otevřenosti vůči širšímu světu a vznášet do globalizace evropské hodnoty.
The Lisbon Strategy for growth and jobs is part of helping Europeans to prosper with an agenda of access, opportunity and solidarity which will enable us to benefit from being open to the wider world and to shape globalisation to reflect European values.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost vyzývá k vytvoření transevropských sítí v rámci přístupu umožňujícího udržitelný rozvoj.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs calls for the TENs to be implemented in a manner which is compatible with sustainable development.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost vyústila v konsenzus, že Evropa má být vybavena na konkurenční a sociální výzvy budoucnosti a evropská ekonomika má být postavena na základních hodnotách sociální spravedlnosti a udržitelnosti.
The Lisbon strategy for growth and jobs has built a consensus around equipping Europe to meet the competitive and social challenges of the future and to ground the European economy in core European values of social justice and sustainability.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost zdůrazňuje nutnost vytvořit ve Společenství příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací s cílem posílit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost.
The Lisbon Growth and Jobs Agenda underscores the need to develop favourable conditions for investment in knowledge and innovation in the Community to boost competitiveness, growth and jobs.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost zdůrazňuje potřebu vytvořit příznivé podmínky pro investice do znalostí a inovací v rámci Společenství s cílem posílit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost.
The Lisbon Growth and Jobs Agenda underscores the need to develop favourable conditions for investment in knowledge and innovation in the Community to boost competitiveness, growth and jobs.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost1 zahájená v roce 2005 stanovuje komplexní soubor politik a reforem navržených tak, aby činily evropský právní a hospodářský rámec vstřícný kinovacím.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs1 launched in 2005 sets a comprehensive array of policies and reforms designed to make Europe's regulatory and economic framework more innovation friendly.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost
The Lisbon agenda for growth and jobs
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost (průzkumné stanovisko)
Lisbon growth and jobs strategy (exploratory opinion)
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost (průzkumné stanovisko) (A) (ECO-PROSINEC)
Lisbon growth and jobs strategy (exploratory opinion) (A) (ECO-DEC)
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost je lepší reakcí na globalizaci než ústup k protekcionismu.
The Lisbon Strategy for Growth and Jobs is a better response to globalisation rather than a retreat in to protectionism.
Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost přispívá k lepším hospodářským výsledkům.
The Lisbon strategy for growth and jobs is feeding through into improved economic performance.
Lisabonská strategie probíhá v kontextu globalizace, což je třeba při jejím provádění účinně zohlednit.
Globalisation is the context within which the Lisbon strategy operates and this must be built more effectively into its delivery.
Lisabonská strategie prokázala význam koordinace všech členských států při provádění klíčových cílů v rámci společné struktury plánování, monitorování a hodnocení.
The Lisbon Strategy has proved the value of coordinating all Member States around key objectives, within a joint structure of planning, monitoring and assessment.
Lisabonská strategie proto vyžaduje bezodkladná opatření a silné argumenty hovoří pro to, abychom v Evropě jednali společně.
“Lisbon” therefore requires immediate action and the case for acting together in Europe is strong.
Lisabonská strategie představuje odpověď, která zůstává relevantní, třebaže zde existuje prostor pro zlepšení.
The Lisbon Strategy offers an answer that remains pertinent even if there is room for improvement.
Lisabonská strategie představuje strategický koncept.
The Lisbon Strategy is a strategic concept.
Lisabonská strategie přikládá stejný význam zvyšování zaměstnanosti jako zvyšování produktivity, a to prostřednictvím větší konkurenceschopnosti.
The Lisbon strategy gives equal importance to increasing both employment and productivity, through enhanced competitiveness.
Lisabonská strategie přinesla významné výsledky1.
The Lisbon strategy has delivered significant results1.
Lisabonská strategie přispěla k dosažení širokého konsensu ohledně reforem nutných pro EU…
The Lisbon Strategy has helped build broad consensus on the reforms that the EU needs ….
Lisabonská strategie rovněž odrážela první uznání té skutečnosti, že hospodářství členských států jsou ve své podstatě propojená a že opatření jednoho členského státu (či neexistence takového opatření) může mít důležité následky pro EU jako celek.
It also reflected a first acknowledgement that Member States' economies are inherently linked, and that the action (or inaction) of one Member State could have significant consequences for the EU as a whole.
Lisabonská strategie se dostala do středu zájmu hospodářské reformy.
The Lisbon strategy for growth and jobs has moved to the centre of the process of economic reform.
Lisabonská strategie se musí také plně zabývat obavami v oblasti životního prostředí.
The Lisbon Strategy must also take environmental concerns fully on board.
Lisabonská strategie se stala tématem pro byrokraty a experty, není však realitou – ať již v myslích lidí, v médiích či v politické diskusi.
Having largely become an exercise for bureaucrats and experts the Lisbon Strategy is not a reality, either in the minds of people or in the media and the political debate.
Lisabonská strategie se svými třemi vzájemně propojenými pilíři, jimiž jsou: růst a konkurenceschopnost, udržitelný rozvoj a sociální začleňování a zaměstnanost, je navržena tak, aby řešila výzvy globalizovaného světa.
The Lisbon Strategy with its three interconnected pillars – growth and competitiveness, sustainable development and social inclusion and employment – is designed to meet the challenges of a globalised world.
Lisabonská strategie se zaměřila na ty strukturální reformy, jež byly žádoucí.
The Lisbon Strategy focused on the right structural reforms.
Lisabonská strategie se zaměřuje na hospodářský pilíř, sociální pilíř a pilíř životního prostředí.
The Lisbon Strategy focuses on the economic, social and environmental pillars.
Lisabonská strategie si za jeden ze svých strategických cílů stanovila plnou zaměstnanost, čímž poskytla příklad, jak lze sloučit konkurenceschopnost hospodářství a podniků s dobrými životními podmínkami občanů a jejich sebeuplatnění prostřednictvím práce.
By selecting full employment as a strategic objective, the Lisbon strategy gave an example of how economic and business competitiveness is not incompatible with people's well-being and their personal fulfilment through work.
Lisabonská strategie si za jeden ze svých strategických cílů stanovila plnou zaměstnanost, čímž poskytla příklad, jak lze sloučit konkurenceschopnost hospodářství a podniků s dobrými životními podmínkami občanů, spokojeností s prací, poskytováním kvalitních pracovních míst a důstojnými pracovními podmínkami.
By selecting full employment as a strategic objective, the Lisbon strategy gave an example of how economic and business competitiveness is not incompatible with people's well-being, job satisfaction and the provision of quality jobs and decent working conditions.
Lisabonská strategie si za jeden ze svých strategických cílů stanovila plnou zaměstnanost, čímž poskytla příklad, jak sloučit konkurenceschopnost hospodářství a podniků s dobrými životními podmínkami občanů a jejich sebeuplatnění prostřednictvím práce.
In setting full employment as a strategic objective, the Lisbon strategy provided an example of how economic and business competitiveness is not incompatible with people's wellbeing and with their achieving this wellbeing through work.
Lisabonská strategie stanovila cíle, které se s těmito vyhlídkami v zásadě shodují a jsou pro Evropu důležité.
The Lisbon Strategy has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská strategie stanovila inovace za klíčovou prioritu a EU k tomuto účelu vytvořila komplexní politickou agendu.
The Lisbon strategy has made innovation a top priority and the EU has developed a comprehensive policy agenda for this purpose.
Lisabonská strategie stanovila jako nejnaléhavější cíl přechod na znalostní společnost, založenou na vědě, technice a inovaci, a vyzvala k rozsáhlejším a lepším investicím do výzkumu.
The Lisbon Strategy set as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and called for more and better investment in research.
Lisabonská strategie stanovila specifické cíle pro kulturní, audiovisuální, filmový a sportovní sektor, kde je velký potenciál pro inovaci, růst a vytváření pracovních příležitostí.
The Lisbon Strategy laid down specific objectives for the culture, audiovisual, film and sport sectors, where there is great potential for innovation, growth and job creation.
Lisabonská strategie stanovila, že podpory mají být používány pro dosažení horizontálních cílů.
The Lisbon Strategy provided for aid to be used to achieve horizontal objectives.
Lisabonská strategie stále ještě neuspěla především v oblasti hospodářského a průmyslového růstu a ve vytváření více lepších pracovních míst.
Where the Lisbon strategy has not delivered so far is particularly in the areas of economic and industrial growth and the creation of more and better jobs.
Lisabonská strategie s sebou nese mnoho z těchto výzev souvisejících s mnoha opatřeními, která musí členské státy přijmout, aby se Evropská unie mohla do roku 2010 stát „nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější ekonomikou na světě založenou na znalostech“.
The Lisbon Strategy presents a number of these related to a number of measures which member states must adopt in order for the EU to become "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world" by 2010.
Lisabonská strategie tak podnítila společné úvahy o sociálních problémech ve velmi širokých souvislostech, které pokrývají tradiční otázky týkající se flexibility pracovního trhu a státní reformy sociálního zabezpečení, stejně jako otázky týkající se vzdělávání a systémů odborné přípravy.
The Lisbon strategy has thus opened up a collective reflection on social issues in a very wide sense, covering traditional questions of labour market flexibility and welfare state reform as well as issues relating to education and training systems.
Lisabonská strategie tak zavádí nezbytné podmínky umožňující valorizovat schopnosti, kvalitu a produktivitu práce v jakémkoli věku.
In this way, the Lisbon Strategy establishes the conditions required for optimising skills and the quality and productivity of work at all ages.
Lisabonská strategie tedy vyžaduje provádění rovněž na úrovni podniků, přičemž dojde k propojení hospodářských a sociálních cílů.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level, where economic and social goals meet.
Lisabonská strategie tedy vyžaduje provádění rovněž na úrovni podniků.
The Lisbon strategy therefore also needs to be implemented at company level.
Lisabonská strategie tuto skutečnost uznala a stanovila si jako nejnaléhavější cíl přechod na znalostní společnost, založenou na vědě, technice a inovaci a vyzvala k rozsáhlejším a lepším investicím do výzkumu.
The Lisbon Strategy recognised this by setting as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society - with science, technology and innovation at its heart - and by calling for more and better investment in research.
Lisabonská strategie tuto skutečnost uznala a stanovila si jako nejnaléhavější cíl přechod na znalostní společnost, založenou na vědě, technice a inovaci, a vyzvala k rozsáhlejším a lepším investicím do výzkumu.
The Lisbon Strategy recognised this by setting as its most urgent objective the transition to a knowledge-based society – with science, technology and innovation at its heart – and by calling for more and better investment in research.
Lisabonská strategie Unii neumožnila zaujmout ve znalostní ekonomice vůdčí postavení ve světě.
The Lisbon strategy has failed to allow the Union to take up a leading position in the knowledge-based economy.
Lisabonská strategie vstoupila do nové fáze.
The Lisbon strategy has entered a new phase.
Lisabonská strategie vychází ze střednědobé perspektivy, zatímco udržitelný rozvoj z dlouhodobější perspektivy.
What divides them is above all the timeframe: whereas the Lisbon strategy has a medium-term perspective, sustainable development looks to the longer term.
Lisabonská strategie vymezuje spolupráci mezi Komisí a členskými státy, a tím představuje základ pro ovlivňování procesu reforem v eurozóně i v jednotlivých státech.
In a partnership approach between the Commission and the Member States, the Lisbon Strategy forms the basis for steering the reform process in both the euro area and the individual countries.
Lisabonská strategie vymezuje spolupráci mezi Komisí a členskými státy, a tím představuje základ pro ovlivňování procesu reforem v eurozóně i v jednotlivých státech.
In a partnership approach between the Commission and the Member States, the Lisbon Strategy forms the basis for steering the reform process in both the euro area and the individual countries.
Lisabonská strategie vyžaduje silné vedení.
The Lisbon strategy requires strong leadership.
Lisabonská strategie však vyzývá vlády, aby šly ještě dále a vytvořily nová partnerství s univerzitami, která by znamenala odklon od kontroly státu k zodpovědnosti vůči společnosti a investování do modernizace odvětví znalostí.
The Lisbon Strategy, however, challenges governments to go further by establishing a new partnership with universities, moving from State control to accountability to society, and investing in the modernisation of the knowledge sector.
Lisabonská strategie zahájená v roce 2000 vycházela z uvědomění si potřeby EU zvýšit svoji produktivitu a konkurenceschopnost, zároveň však posílit sociální soudržnost, s ohledem na celosvětovou konkurenci, technologické změny a stárnutí populace.
The Lisbon Strategy, launched in 2000, was based on an acknowledgement of the EU’s need to increase its productivity and competitiveness, while enhancing social cohesion, in the face of global competition, technological change and an ageing population.
Lisabonská strategie zdůrazňuje investice do výzkumu a inovací s cílem podněcovat růst a zaměstnanost.
The Lisbon Strategy emphasises investment in research and innovation to generate growth and jobs.
Lisabonská strategie zdůrazňuje význam vhodných dopravních koridorů a sítí dopravních prostředků.
The Lisbon Strategy emphasises the importance of adequate transport corridors and networks of transport means.
Lisabonská strategie zdůrazňuje, že se činnost na vnitřním trhu posunuje od zákonodárství k praktickému každodennímu provádění různých opatření členskými státy.
The Lisbon Strategy emphasises that the work on the Internal Market is shifting from law making towards practical implementation by Member States of the different measures on a daily basis.
Lisabonská strategie úspěšně zavedla pojem „znalostní společnost“.
The Lisbon Strategy has successfully coined the expression "the knowledge-intensive society".
Lisabonská strategie – finanční plán
Lisbon Strategy: Financial Plan
Lisabonská strategie – organizace prací
Lisbon Strategy: Organisation of work
Lisabonská strategie – organizace činnosti
Lisbon Strategy: Organisation of work
Lisabonská strategie, jak se ukázalo po zasedáních Evropské rady na jaře 2002, zahrnuje souběžná opatření v hospodářské a sociální oblasti a oblasti životního prostředí.
The Lisbon Strategy, as it appeared after the European Council meetings in the Spring of 2002, includes parallel actions in the economic, social and environmental fields.
Lisabonská strategie, je-li správně prezentována a pochopena, je:
Lisbon, when properly presented and understood, is:
Lisabonská strategie, je-li správně prezentována a pochopena, je:
The Lisbon Strategy, when properly presented and understood, is:
lisabonská strategie, které zbývá už jen pět let, bude muset začít přistupovat k záležitostem s časovým rámcem přesahujícím rok 2010.
The Lisbon Strategy, with only five years remaining, will have to start approaching issues with a timeframe beyond 2010.
Lisabonská strategie, navržená Evropskou radou konanou v březnu 2000, stanovila cíl učinit z Evropy nejdynamičtější a nejkonkurenceschopnější ekonomiku založenou na znalostech a podtrhla potřebu „vytvořit podnebí příznivé pro zakládání a rozvoj inovativních podniků, zvláště pak malých a středních“, dále zde bylo doplněno, že „konkurenceschopnost a dynamika podniků jsou přímo závislé na klimatu s regulačními schopnostmi, které podporuje investice, inovace a podnikání“1.
The European Council of March 2000 put forward the Lisbon Strategy with the intention of making Europe the most dynamic and competitive knowledge-based economy in the world, whilst stressing the need for “creating a friendly environment for starting up and developing innovative businesses, especially SMEs” and adding that “the competitiveness and dynamism of businesses are directly dependent on a regulatory climate conducive to investment, innovation, and entrepreneurship”1.
Lisabonská strategie, o níž bylo rozhodnuto v roce 2000, stanovila cíl učinit z EU „nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomiku světa, schopnou udržitelného růstu, s většími počtem pracovních míst a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností“.
The Lisbon Strategy, decided in 2000, established the objective of making the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská strategie, o níž bylo rozhodnuto v roce 2000, stanovila cíl učinit z EU „nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější znalostní ekonomiku světa, schopnou udržitelného růstu, s většími počtem pracovních míst a lepšími pracovními místy a větší sociální soudržností“.
The Lisbon Strategy, decided on in 2000, established the objective to make the EU "the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion".
Lisabonská strategie, podpůrný rámec pro slučitelnost pracovního života s životem rodinným a soukromým
The Lisbon Strategy, the driving force for balancing professional, family and private life
Lisabonská strategie, směřující ke konkurenceschopné ekonomice, založené na znalostech, s přihlédnutím k sociální soudržnosti a k udržitelnosti, nabývá zvláštního významu.
The Lisbon Strategy for a knowledge-based competitive economy that takes account of social cohesion and sustainability is particularly important.
Lisabonská strategie, stanovená v roce 2000, zahrnovala i sladění pracovního a soukromého života.
The Lisbon Strategy, established in 2000 covered reconciliation.
Lisabonská strategie, šestý akční program Společenství pro životní prostředí, jakož i strategie EU pro udržitelný rozvoj, jsou významnou hnací silou přezkumu směrnice o integrované prevenci a omezování znečištění (IPPC) a souvisejících právních předpisů o průmyslových emisích.
The Lisbon Agenda, the Sixth Community Environment Action Programme as well as the EU Sustainable Development Strategy have been important drivers for the process of reviewing the Directive on integrated pollution prevention and control (IPPC) and related legislation on industrial emissions.
Lisabonská strategie1 stanovila cíle, které se s těmito vyhlídkami v zásadě shodují a jsou pro Evropu důležité.
The Lisbon Strategy1  has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská strategie1 stanovila cíle, které se s těmito vyhlídkami v zásadě shodují a jsou pro Evropu důležité.
The Lisbon Strategy1 has set goals which broadly chime with this point of view and are important to Europe.
Lisabonská strategie:
Lisbon Strategy:
Lisabonská strategie: poslední uvedený cíl se pojí s cíli Lisabonské strategie, jako je posílení mezinárodní konkurenceschopnosti evropských (obranných) průmyslů a zajištění zaměstnanosti v Evropě.
Lisbon agenda: the latter consideration links up to the Lisbon objectives such as strengthening the international competitiveness of European (defence) industries and secure employment in Europe.
Lisabonská strategie: poslední uvedený cíl se pojí s cíly Lisabonské strategie, jako je posílení mezinárodní konkurenceschopnosti evropských (obranných) průmyslů a zajištění zaměstnanosti v Evropě.
Lisbon agenda: the latter consideration links up to the Lisbon objectives such as strengthening the international competitiveness of European (defence) industries and secure employment in Europe.
Lisabonská zpráva Evropské komise v prosinci 2007 požadovala, aby se mobilita typu používaného v programu Erasmus stala běžnou součástí vysokoškolského vzdělávání6.
The European Commission's Lisbon Report in December 2007 called for Erasmus-type mobility to become a standard part of university education6.
Lisabonské cíle budou hodnoceny v roce 2010 a v rámci evropské strategie zaměstnanosti budou stanoveny nové hlavní směry a cíle.
The Lisbon targets will be evaluated in 2010 and new guidelines and targets will be fixed under the EES.