natgillin/translations-raw huggingface dataset:
průměrná teplota na celém zemském povrchu se za posledních 100 let zvýšila o 0,74±0,18°C, hladina světových oceánů se od roku 1961 zvyšuje o 1,8 mm ročně a ledu v Severním ledovém oceánu ubývá o 2,7±0,6 % za deset let. 
the worldwide mean surface temperature has increased by 0.74±0.18°C over the past 100 years , while the worldwide sea level has risen by 1.8 mm per year since 1961 and the Arctic sea ice is retreating by 2.7±0.6% per decade.
Kromě toho se otepluje povrch oceánů, tají horské ledovce, oceány se okyselují a stále častěji se objevují extrémní jevy počasí, které jsou zároveň stále intenzivnější. 
In addition, sea surface temperatures are warming, mountain glaciers are shrinking, oceans are becoming more acidic, extreme weather events are increasing in frequency and intensity.
Tyto změny klimatu se již znatelně projevily na řadě přírodních systémů včetně mořských i suchozemských ekosystémů, například změnami v tom, kdy dochází k některým sezonním biologickým jevům, nebo změnami v rozšíření živočišných i rostlinných druhů. 
These climatic changes have already had noticeable effects on many natural systems, including marine and terrestrial ecosystems, such as the timing of seasonal biological events and the distribution of animal and plant species.
Přenášení infekčních onemocnění ovlivňuje řada faktorů, včetně sociálních, ekonomických a ekologických podmínek, přístupu ke zdravotní péči a přirozené imunity člověka. 
The transmission of infectious disease is determined by many factors including social, economical, ecological conditions, access to care and intrinsic human immunity.
Řada původců nemocí, přenašečů a zvířecích hostitelů citlivě reaguje na klimatické podmínky, které ovlivňují i rychlost replikace patogenů. 
Many infectious agents, vector organisms, non-human reservoir species, and pathogen replication rates are particularly sensitive to climatic conditions.
V posledních letech byly vyvinuty různé teorie vysvětlující vztah mezi změnou klimatu a infekčními nemocemi. 
Numerous theories have been developed in recent years to explain the relationship between climate change and infectious diseases:
Vysvětlení se zakládají například na rychlejším množení mikroorganismů při vyšších teplotách, na prodloužení sezony, kdy může dojít k přenosu, na změnách ekologické rovnováhy a na migraci přenašečů, rezervoárových hostitelů i lidské populace. 
they include higher proliferation rates at higher temperatures, extended transmission season, changes in ecological balances, and climate-related migration of vectors, reservoir hosts, or human populations.
Vztah mezi změnou klimatu a nakažlivými nemocemi v Evropě je tedy třeba důkladně posoudit a zanalyzovat. V této rešerši se zabýváme důkazy o tom, že dochází ke změnám, pokud jde o incidenci, rozšíření, lokální případy vypuknutí nemocí a možnost usazení tropických druhů přenašečů v Evropě, které souvisejí se změnou klimatu. 
The relationship between climate change and infectious diseases in Europe thus calls for careful assessment and analysis In this Review we look at the evidence for climate-related changes in infectious disease incidence, distribution, localised outbreaks, and potential for the establishment of tropical vector species in Europe.
Na základě této rešerše rozhodlo Evropské středisko pro prevenci a kontrolu nemocí, že technické problémy v této oblasti je třeba řešit vypracováním plánu environmentální a epidemiologické sítě, která by propojovala stávající zdroje. 
Based on this review of published the European Centre for Disease Prevention and Control (ECDC) has identified the need to tackle the technical challenges by developing a blueprint for an environmental and epidemiological network that would link existing resources.
Stručně řečeno seskupováním, propojováním a analyzováním údajů dosáhneme lepšího porozumění vztahu mezi změnou klimatu a infekčními nemocemi v Evropě a získáme podklady pro opatření v oblasti veřejného zdraví. 
Merging, integrating, and analysing such data will advance our understanding of the relationship between climate change and infectious diseases in Europe and inform public health action, summarized.
Zdroj: 
Source:
Obrázek 1. Hlavní problémy související se změnou klimatu v Evropě (biogeografické oblasti) 
Figure 1. Key European vulnerabilities to climate change (biogeographical regions)
Největší problémy evropských systémů a odvětví ve 21. století související se změnou klimatu v hlavních biogeografických oblastech Evropy (EEA – Evropská agentura pro životní prostředí, 2004a): 
Key vulnerabilities of European systems and sectors to climate change during the 21st century for the main biogeographic regions of Europe (EEA, 2004a):
tundra, světle tyrkysová. 
Tundra, pale turquoise.
severská oblast, tmavě modrá. 
Boreal, dark blue.
atlantická oblast, světle modrá. 
Atlantic, light blue.
centrální oblast, zelená; včetně panonské oblasti. 
Central, green; includes the Pannonian Region.
horská oblast, purpurová. 
Mountains, purple.
středomořská oblast, oranžová; včetně oblasti Černého moře. 
Mediterranean, orange; includes the Black Sea region.
step, krémová. 
Steppe, cream.
zvyšování hladiny moří. 
sea-level rise.
severoatlantická oscilace. 
North Atlantic Oscillation.
Copyright EEA, Kodaň. 
Copyright EEA, Copenhagen.
Změna klimatu a veřejné zdraví 
Climate change and public health
Změna klimatu může mít značný dopad na veřejné zdraví, například může vést k úmrtím a hospitalizacím při vlnách veder, podchlazením při prudkých sněhových bouřích, zraněním a úmrtím při povodních a případnému rozšiřování oblastí výskytu bacilonosiči přenášených onemocnění, jako jsou onemocnění způsobená hantavirem, západonilským virem, klíšťová encefalitida, lymská nemoc, malárie nebo horečka dengue. 
The impact on public health from climate change may be far reaching and include deaths and hospitalizations due to heat waves; hypothermia from blizzards; injuries and death from flooding; and potential shifts in the transmission ranges of vector-borne diseases such as hantavirus, West Nile virus, tick-borne encephalitis, Lyme disease, Malaria and Dengue.
A co je nejdůležitější, případný vliv změny klimatu na zdraví populace bude přetrvávat dlouho do budoucnosti, pokud se stav životního prostředí bude dále zhoršovat. 
Most importantly, the potential population health impacts of environmental changes extend far into future, if environmental conditions deteriorate further.
Změna může být náhlá a neočekávaná, ale může se projevovat také postupně a dlouhodobě, což představuje pro veřejné zdraví velký problém. 
Change can be abrupt and unexpected but they can also be protracted and gradual and thus pose considerable challenges to public health.
Změna klimatu a přenosná onemocnění 
Climate change and communicable diseases
Změna klimatu může vést také ke změně rozšíření a přenosu nakažlivých onemocnění, a to především přímým vlivem na patogeny, vlivem na rozšíření druhů, které onemocnění přenášejí, nebo vlivem na chování lidské populace, které působí změny v mechanismech expozice infekčním onemocněním (např. trávení více času v lesích, kde se vyskytují klíšťata). 
Climate change may also alter the distribution and transmission of communicable diseases principally through impacting disease pathogens directly; through impacting the distribution of vectors which may carry diseases; or through impacting human behaviours leading to changing patterns of exposure to infectious diseases (e.g. increased time spent outdoors in woodlands where ticks live).
K přenašečům infekčních onemocnění patří členovci, např. klíšťata (klíšťová encefalitida, lymská nemoc), komáři (horečka chikungunya, horečka dengue) nebo muchničky (viscerální leishmanióza). 
Vector-borne diseases are transmitted by arthropods such as ticks (e.g. tick-borne encephalitis (TBE), Lyme disease), mosquitoes (e.g. Chikungunya fever, Dengue fever), or sandflies (e.g. visceral leishmaniasis).
V důsledku klimatických změn, jako jsou například teplejší a delší léta, teplejší zimy nebo větší roční objem srážek, se mohou rozšiřovat přírodní stanoviště těchto organismů, a nemoci se tak mohou dostat do oblastí, kde se dříve nevyskytovaly. 
Climatic changes, such as hotter and longer summers, warmer winters, and/or increased annual rainfalls could enable these organisms to shift their habitats, potentially introducing diseases to areas previously unfamiliar with them.
Kromě toho se zjistilo, že na teplotu jsou vysoce citlivá také onemocnění přenášená potravinami, například salmonelóza, takže zvýšení průměrných ročních teplot může mít značný dopad na bezpečnost potravin. 
Meanwhile, food-borne diseases like salmonellosis have been observed to be highly temperature sensitive, meaning that increased annual average temperatures could have important effects on food safety.
Změna klimatu může ovlivnit i kvalitu a dostupnost vody (pitné i ke koupání) a v některých oblastech může vést k nárůstu nebezpečí povodní. 
Climate change may influence water quality and availability (drinking and bathing) while also leading to increased risks of flooding in some regions.
Je tedy třeba stejně jako u onemocnění přenášených vzduchem nebo hlodavci důkladně prozkoumat možný vztah mezi změnou klimatu a výskytem vodních mikroorganismů způsobujících onemocnění, jako jsou kryptosporidie v pitné vodě nebo bakterie rodu Vibrio ve vodě ke koupání. 
Thus water-borne diseases , such as those caused by Cryptosporidium in drinking water and Vibrio bacteria in bathing water, need to be further examined for their potential links to climate change, along with air-borne diseases and rodent-borne diseases .
U všech výše uvedených příkladů je třeba poukázat na to, že naše poznání v této oblasti je do jisté míry neúplné. 
For each of the above examples, it is important to point out that our current understandings contain elements of uncertainty.
Změna klimatu je jedním z mnoha významných faktorů, které se podílejí na šíření infekčních onemocnění a k nimž patří také dynamika lidských a zvířecích populací, intenzivní celosvětový obchod a cestování, změna modelů využívání půdy a řada dalších. 
Climate change is one of many important factors driving infectious disease spread, alongside human and animal population dynamics, intense global levels of trade and travel, changing patterns of land use, and so on.
Jednou z důležitých oblastí činnosti střediska ECDC je proto vyčíslit a prozkoumat vztahy mezi změnou klimatu a dalšími faktory, které jsou pro přenosné nemoci určující. 
Thus one important area of ECDC activity is to further quantify and examine the links between climate change and other determinants of communicable diseases.
Evropská environmentální a epidemiologická síť (E3): 
European Environment and Epidemiology Network (E3):
dozor v 21. století 
21st Century Surveillance
Možnosti analýzy a předpovědí změn v modelech výskytu přenosných onemocnění i reakce na tyto změny na celoevropské úrovni jsou v současné době nedostatečné. 
The pan-European capacity to analyse, predict and respond to changing communicable disease patterns due to global change is currently underdeveloped.
Ačkoli existuje velké množství ekologických a epidemiologických údajů, často nejsou navzájem propojené, což organizacím a odborníkům zaměřeným na veřejné zdraví a životní prostředí brání v hlubším poznání komplexních procesů, které vedou ke změnám v životním prostředí i v epidemiologické situaci. 
Despite the abundance of environmental and epidemiologic data, they are often not linked, thereby preventing public health and environmental agencies and scientists from gaining more comprehensive understandings of the multi-causal pathways that drive environmental and epidemiological change.
ECDC se snaží tento nedostatek napravit tím, že zkoumá možnosti zřízení evropské environmentální a epidemiologické sítě (E3), která by propojovala údaje o klimatu / životním prostředí a infekčních onemocněních a tak posilovala schopnost předpovídat, sledovat a řešit na celoevropské úrovni nebezpečí spojená s novými a nově se šířícími nemocemi. 
To address this shortcoming ECDC is exploring the development of the European Environment and Epidemiology Network (E3) that could link climatic/environmental and infectious disease data in order to strengthen European capacity in forecasting, monitoring and responding to the threats posed by new and emerging diseases.
Síť E3 by propojovala epidemiologické údaje a údaje o infekčních onemocněních (kterými v současnosti disponuje ECDC) s údaji o meteorologických proměnných, entomologickými údaji, záznamy o kvalitě vod, údaji o kvalitě ovzduší, informacemi z dálkového průzkumu Země, geologickými údaji, informacemi o hustotě obyvatelstva a dalšími údaji. 
The E3 network would connect epidemic intelligence and infectious disease surveillance data (currently housed at ECDC) with meteorological variables, entomological data, water quality records, air quality measures, remote sensing information, geology, population density and many other information sources.
Díky propojení a syntéze těchto údajů by systémy sledování nemocí dokázaly sledovat a analyzovat ekologické příčiny pandemií nemocí a tak zajistit řešení současných problémů v oblasti veřejného zdraví. 
Through integrating and synthesizing these data sets, disease surveillance systems would be able to incorporate and analyse environmental precursors to disease pandemics, thus preparing public health to meet the challenges of our time.
Infekce bakterií Clostridium difficile --> 
Clostridium difficile infection
Clostridium difficile je anaerobní bakterie, která se běžně nachází v půdě a ve střevním traktu zvířat. 
Clostridium difficile is an anaerobic bacterium, widely distributed in soil and intestinal tracts of animals.
Klinické spektrum příznaků infekce bakterií C. difficile sahá od mírného průjmu až po těžkou, život ohrožující pseudomembranózní kolitidu. 
The clinical spectrum of C. difficile infection (CDI) ranges from mild diarrhoea to severe life threatening pseudomembranous colitis.
Ne vždy se onemocnění pojí s předchozím užíváním antibiotik. 
The disease is not always associated with previous antibiotic use.
Množí se hlášené případy komunitních infekcí u jedinců, u nichž dříve nebyla zjištěna predispozice. 
There is an increase of reports of community-acquired CDI in individuals previously not recognized as predisposed.
Infekce bakterií Clostridium difficile bývá stále častěji zjišťována také u různých živočišných druhů. 
CDI is also recognised increasingly in a variety of animal species.
K přenosu C. difficile z jednoho pacienta na druhého může dojít prostřednictvím kontaminovaných rukou zdravotnických pracovníků nebo kontaminací prostředí. 
The transmission of C. difficile can be patient-to-patient, via contaminated hands of healthcare workers or by environmental contamination.
Infekce způsobené bakterií C. difficile mají značný dopad na dnešní zdravotnictví. 
The impact of CDI on modern healthcare is significant.
Náklady na léčbu dosahují v Anglii 5 000– 15 000 eur na jeden případ a v USA činí 1,1 mld dolarů ročně. 
In terms of costs, this translates into €5.000-15.000 per case in England and $1.1 billion per year in the USA.
Pokud budeme uvažovat, že Evropská unie má 457 milionů obyvatel, lze náklady na léčbu infekcí bakterií C. difficile odhadnout na 3 mld. eur ročně. 
Assuming the population of European Union to be 457 million, CDI can be estimated to potentially cost the Union €3.000 million per annum.
V příštích čtyřiceti letech pak lze očekávat zdvojnásobení těchto nákladů. 
It is expected to almost double over the next four decades.
Od března 2003 je v Kanadě a USA hlášen nárůst případů infekce bakterií C. difficile s výrazně těžším průběhem, vyšší úmrtností a četnějšími komplikacemi. 
Since March 2003, increasing rates of CDI have been reported in Canada and USA with a more severe course, higher mortality, and more complications.
Tato zvýšená virulence se připisuje většímu množství toxinu produkovaného kmeny rezistentními vůči fluorochinolonům, které patří k PCR ribotypu 027, toxinotypu III a PFGE typu NAP1. 
This increased virulence is assumed to be associated with higher amounts of toxin production by fluoroquinolone-resistant strains belonging to PCR ribotype 027, toxinotype III and PFGE NAP1.
Případy infekcí bakterií C. difficile patřící k novému, vysoce virulentnímu kmeni PCR ribotypu 027 byly hlášeny v Belgii, Německu, Finsku, Francii, Irsku, Lucembursku, Nizozemsku, Švýcarsku a Spojeném království (Anglie, Wales a Severní Irsko). 
Cases of CDI due to the new, highly virulent strain of C. difficile PCR ribotype 027 have been reported in Belgium, Germany, Finland, France, Ireland, Luxembourg, The Netherlands, Switzerland and the UK (England, Wales and Northern Ireland).
Tento typ byl zjištěn také v Rakousku, Dánsku, Maďarsku, Norsku, Polsku, Španělsku a Skotsku. 
It has also been detected in Austria, Denmark, Hungary, Norway, Poland and Spain, and in Scotland.
Pokud onemocnění propukne, obtížně se zvládá. 
The outbreaks are very difficult to control.
Nedávné zkušenosti z Kanady však ukazují, že to možné je, pokud se opatření na kontrolu infekce kombinují s optimalizací předepisovaní antimikrobiálních přípravků. 
However, recent experience from Canada shows that this may be possible by combining infection control measures combined with optimisation of antimicrobial prescribing.
I zde k propuknutí infekce může dojít, přičemž výskyt PCR ribotypu 027 byl hlášen v domech s pečovatelskou službou ve Francii, Německu, Nizozemsku, Norsku a Skotsku. 
Outbreaks are possible and PCR ribotype 027 has been reported in nursing homes in France, Germany, The Netherlands, Norway and Scotland.
VÍCE NA STRÁNKÁCH ECDCZDRAVOTNICKÁ TÉMATA A-ZSOUVISEJÍCÍ ZDRAVOTNICKÁ TÉMATAOBRÁZEK 
READ MORE ON ECDC SITEHEALTH TOPICS A-ZRELATED HEALTH TOPICSIMAGE
Krymsko-konžská hemoragická horečka 
Crimean Congo haemorrhagic fever
Virus krymsko-konžské hemoragické horečky 
Crimean-Congo haemorrhagic fever virus
V Evropě byly případy nakažení člověka zaznamenány v Albánii, Arménii, Bulharsku, Kazachstánu, Kosovu, Rusku, Srbsku, Tádžikistánu, Turecku, Turkmenistánu, na Ukrajině a v Uzbekistánu. 
In Europe cases of human infections have been reported from Albania, Armenia, Bulgaria, Kazakhstan, Kosovo, Russia, Serbia, Tajikistan, Turkey, Turkmenistan, Ukraine, and Uzbekistan.
V červnu 2008 byl první případ diagnostikován i v Řecku. 
In June 2008, a first case was diagnosed in Greece.
Horečka dengue 
Dengue fever
Záškrt 
Diphtheria
Záškrt je akutní onemocnění způsobené kmeny bakterie Corynebacterium diphtheriae (někdy také bakterií Corynebacterium ulcerans ), která produkuje toxiny a osidluje sliznice. 
Diphtheria is an acute disease caused by toxin-producing strains of Corynebacterium diphtheriae (in some cases also by Corynebacterium ulcerans ) bacteria, that is known to colonise mucous membranes.
Po nakažení, po uplynutí inkubační doby, která bývá většinou krátká (2– 5 dní), může u volňování cytotoxinu způsobit vznik charakteristických lézí na postižených sliznicích (na mandlích, v hltanu, hrtanu či v nose) nebo v ranách. 
Following infection, after a usually short incubation period (2–5 days), the release of the cytotoxin may produce characteristic lesions on the affected mucous membranes (tonsils, pharynx, larynx, nose) or wounds.
Může následovat obstrukce dýchacích cest. 
Obstruction of the airway may follow.
Toxin se po vstřebání dostává k dalším orgánům a může způsobit myokarditidu, příznaky ochrnutí a nefritidu. 
The toxin, once absorbed, reaches other organs and can cause myocarditis, paralytic symptoms and nephritis.
Lze se před ním chránit očkováním. 
It is preventable by vaccination.
Více o záškrtu naleznete v informačním listě pro širokou veřejnost . 
Read more about diphtheria in the factsheet for general public .
ZDRAVOTNICKÁ TÉMATA A-ZVÍCE NA STRÁNKÁCH ECDCSOUVISEJÍCÍ TÉMATAEUROSURVEILLANCEAKTUÁLNÍ EPIDEMIOLOGICKÉ INFORMACESOUVISEJÍCÍ ZDRAVOTNICKÁ TÉMATASOUVISEJÍCÍ TÉMATASOUVISEJÍCÍ ZDRAVOTNICKÁ TÉMATA 
HEALTH TOPICS A-ZREAD MORE ON ECDC SITERELATED TOPICSEUROSURVEILLANCEEPIDEMIOLOGICAL UPDATERELATED HEALTH TOPICSRELATED TOPICSRELATED HEALTH TOPICS
Horečka Ebola a horečka Marburg 
Ebola and Marburg fevers
Giardia lamblia (synonyma Giardia intestinalis a Giardia duodenalis ) je parazit, který vytváří cysty a je schopný se usadit ve střevech člověka a zvířat. 
Giardia lamblia ( Giardia intestinalis and Giardia duodenalis are synonyms) is a cyst-producing parasite, able to settle in the human and animal bowel.
Kapavka je pohlavně přenosná infekce, jejíž původcem je bakterie Neisseria gonorrhoeae . 
Gonorrhoea is a sexually transmitted infection (STI) caused by Neisseria gonorrhoeae bacteria.
I při včasném zahájení vhodné léčby antibiotiky dosahuje úmrtnost až 10 %. 
Even with adequate and prompt antibiotic treatment, mortality can reach up to 10% of cases.
Pro ochranu dětí má tedy zásadní význam prevence v podobě očkování. 
Vaccine prophilaxis is therefore of paramount importance, in order to protect children.
Více o infekci Haemophilus influenzae naleznete v informačním listě pro širokou veřejnost a v informačním listě pro zdravotníky . 
Read more about haemophilus influenzae infection in the factsheet for general public and factsheet for health professionals .
SOUVISEJÍCÍ TÉMATAEUROSURVEILLANCESOUVISEJÍCÍ STRÁNKYZDRAVOTNICKÁ TÉMATA A-ZVíce na stránkách ECDCSOUVISEJÍCÍ ZDRAVOTNICKÁ TÉMATA 
RELATED TOPICSEUROSURVEILLANCERELATED PAGESHEALTH TOPICS A-ZRead more on ECDC siteRELATED HEALTH TOPICS
Viry Puumala se vyskytují zejména v Evropě a v Rusku. 
Puumala virus occur mainly in Europe and Russia.
K přenosu viru na člověka dochází jeho inhalací v aerosolu obsahujícím výkaly nakažených hlodavců. 
Transmission to humans occurs through inhalation of virus in aerosol from excreta of infected rodents.
Klinické onemocnění vede k hemoragické horečce s renálním syndromem (nazývané také epidemická nefropatie) s úmrtností nižší než 0,5 %. 
Clinical illness results in haemorrhagic fever with renal syndrome (also called “nephropatia epidemica ”) and causes less than 0.5% mortality.
Hantavirus 
Hantavirus
Hantaviry jsou hlodavci přenášené viry, které u člověka způsobují klinické onemocnění různé závažnosti. 
Hantaviruses are rodent-borne viruses causing clinical illness in humans of varying severity.
Existuje několik různých druhů hantavirů, které se liší místem výskytu a způsobují různá klinická onemocnění. 
There are several different hantaviruses, with a different geographical distribution and causing different clinical diseases.
Každý druh se váže na specifického hostitele, vždy se však jedná o hlodavce. 
Each hantavirus is specific to a different rodent host.
K přenosu viru na člověka dochází vdechnutím moči, výkalů nebo slin nakažených hlodavců. 
Transmission of the virus to humans occurs through the inhalation of infected rodent urine, droppings, or saliva.
Po nakažení hantavirem se vyskytují tři hlavní klinické projevy: 
Three main clinical syndromes can be distinguished after hantavirus infection:
hemoragická horečka s renálním syndromem, kterou způsobují převážně viry Seoul, Puumala a Dobrava, epidemická nefropatie, což je mírná forma hemoragické horečky s renálním syndromem způsobená virem Puumala, a hantavirový kardiopulmonální syndrom způsobený viry Andes, Sin Nombre a několika dalšími. 
haemorrhagic fever with renal syndrome (HFRS), mainly caused by Seoul, Puumala and Dobrava viruses; nephropathia epidemica, a mild form of HFRS caused by Puumala virus; and hantavirus cardiopulmonary syndrome, which may be caused by Andes virus, Sin Nombre virus, and several others.
Na hantavirové infekce neexistuje léčba a nejlepší prevencí onemocnění je zabránit kontaktu s hlodavci nebo ho minimalizovat. 
There is no curative treatment for hantavirus infection, and eliminating or minimising contact with rodents is the best way to prevent infection.
Hepatitida A 
Hepatitis A
Onemocnění může probíhat buď bez příznaků, nebo jako akutní či chronické symptomatické onemocnění. 
Hepatitis B can be either without symptoms or acute or chronic symptomatic infection.
Nejúčinnějším způsobem prevence infekce virem hepatitidy B je v současné době očkování. 
HBV vaccination is currently the most effective way to prevent HBV infection.