natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Očkování proti hepatitidě C zatím není k dispozici. 
Vaccination against hepatitis C is not yet available.
Infekce HIV 
HIV infection
Virus lidské imunodeficience (human immunodeficiency virus, HIV) zůstává jedním z nejzávažnějších přenosných onemocnění v Evropě. 
The human immunodeficiency virus (HIV) remains one of the most important communicable diseases in Europe.
Jde o infekci spojenou s těžkým onemocněním, s dlouhodobě vysokými náklady na léčbu a péči a s vysokým podílem úmrtí a zkrácením očekávané délky života. 
It is an infection associated with serious disease, persistently high costs of treatment and care, significant number of deaths and shortened life expectancy.
HIV je virus, který napadá imunitní systém a způsobuje závažné celoživotní onemocnění s dlouhou inkubační dobou. 
HIV is a virus, which attacks the immune system and causes a lifelong severe illness with a long incubation period.
HIV se šíří pohlavním stykem s nakaženou osobou, půjčováním jehel nebo stříkaček (zejména při aplikaci drog injekční cestou) s nakaženou osobou, nebo – méně často – transfuzí infikované krve nebo faktorů krevní srážlivosti (což je v současnosti velice vzácné v zemích, kde se provádí vyšetřování krve na protilátky proti HIV). 
HIV is spread by sexual contact with an infected person, by sharing needles or syringes (primarily for drug injection) with someone who is infected, or, less commonly (and now very rarely in countries where blood is screened for HIV antibodies), through transfusions of infected blood or blood clotting factors.
Děti narozené ženám infikovaným HIV se mohou nakazit před narozením, při porodu nebo při kojení. 
Babies born to HIV-infected women may become infected before or during birth or through breast-feeding.
Konečné stadium infekce, syndrom získané imunodeficience (acquired immunodeficiency syndrome, AIDS), je následkem destrukce imunitního systému. 
The end-stage of the infection, acquired immunodeficiency syndrome (AIDS), results from the destruction of the immune system.
AIDS je definován na základě přítomnosti jedné nebo více „oportunních“ nemocí (dalších nemocí způsobených snížením imunity). 
AIDS is defined by the presence of one or more “opportunistic” illnesses (other illnesses due to decreased immunity).
Účinné kombinované terapie, zavedené v polovině 90. let 20. století a běžně používané v rozvinutých zemích, zásadně ovlivnily průběh HIV infekce tím, že zlepšily kvalitu života a oddálily nástup AIDS a úmrtí u osob nakažených HIV. 
Effective combination therapies, introduced in the mid-1990s and widely used in industrialised countries, have had a profound effect on the course of HIV infection, improving the quality of life and delaying the onset of AIDS and death in HIV-infected individuals.
Nesnášenlivost vedlejších účinků a vznik rezistentních kmenů však nadále zůstávají důvodem k obavám. 
However, intolerance to side effects and appearance of resistant strains remain causes for concern.
Antimikrobiální rezistence 
Antimicrobial resistance
Od svého objevení antibiotika revolučním způsobem ovlivnila léčbu pacientů s bakteriálními infekcemi a přispěla ke snížení úmrtnosti a nemocnosti na bakteriální onemocnění. 
Since their discovery, antibiotics have revolutionised the way we treat patients with bacterial infections and have contributed to reducing the mortality and morbidity from bacterial diseases.
Antibiotika jsou také základním nástrojem moderní medicíny a běžné postupy, jako je transplantace, chemoterapie nádorových onemocnění či ortopedické operace, by nemohly být prováděny, kdyby nebyla k dispozici silná antibiotika. 
They are also an essential tool for modern medicine and common procedures such as transplants, chemotherapy for cancer and even orthopaedic surgery could not be performed without the availability of potent antibiotics.
Antibiotika jsou však bohužel také často nesprávně používána. 
Unfortunately antibiotics have also been liable to misuse.
Bývají zbytečně předepisována u virových infekcí, na které neúčinkují. 
Antibiotics are often unnecessarily prescribed for viral infections, against which they have no effect.
Také v případech, kdy není přesně stanovena diagnóza, jsou velmi často předepisována širokospektrální antibiotika – tj. antibiotika, která zabíjí velké množství různých bakterií, nejen bakterií odpovědných za vznik onemocnění – protože se neví, který mikroorganismus infekci způsobil. 
Similarly when diagnoses are not accurately made, more often than not, broad-spectrum antibiotics, i.e. antibiotics that kill a large proportion of various bacteria and not only the bacteria responsible for the disease, are prescribed because the micro-organism responsible for the infection is not known.
Uvedené příklady nesprávného použití mají za následek vznik a selekci rezistentních bakterií. 
These examples of misuse promote the emergence and the selection of resistant bacteria.
Zvážíme-li mechanizmy odpovědné za vznik antimikrobiální rezistence, je strategie boje proti rezistenci v zásadě jasná: 
Considering the mechanisms behind the emergence of AMR, the strategy to fight it is rather straightforward:
- používat méně antibiotik, tj. pouze tehdy, když jsou zapotřebí k léčbě pacientů; 
- use less antibiotics, i.e. only when they are needed to treat patients;
- předcházet šíření rezistentních kmenů v populaci. 
- prevent the spread of resistant strains between persons.
Antrax 
Anthrax
Antrax je zoonóza (onemocnění přenosné ze zvířat na člověka), jejímž původcem je bakterie Bacillus anthracis , která vytváří spory. 
Anthrax is a zoonotic disease (could be transferred from animals to humans) caused by the spore-producing bacterium Bacillus anthracis.
Hostitelem nákazy jsou zvířata, která se živí trávou, přičemž spory mohou přežít v prostředí celá desetiletí. 
Reservoirs are grass-eating animals, and the spores can survive in the environment for decades.
Onemocnění se endemicky vyskytuje pouze v několika oblastech světa, mimo jiné i v jižní a východní Evropě. 
The disease is endemic in several regions of the world, including southern and eastern Europe.
Člověk se může infekcí nakazit poté, co se dostane do kontaktu se sporami, přičemž příznaky se objeví do 1až 7dnů (maximálně do 60 dnů). 
Humans may acquire the infection after exposure to spores, and symptoms appear one to seven days (up to 60 days) later.
Ke klinickým formám onemocnění patří kožní antrax, plicní antrax (u něhož dosahuje úmrtnost 75 %) a gastrointestinální formy (z nichž se může vyvinout otrava krve končící úmrtím). 
Clinical presentations include skin anthrax, lung anthrax, (with 75% death rate) and gastrointestinal forms (that may progress to blood infection and death).
Antibiotická léčba je účinná, jestliže je podána v časném stadiu. 
Antibiotic treatment is effective if given at an early stage.
Ke kontrolním opatřením patří správná likvidace uhynulých zvířat: 
Control measures include the correct disposal of dead animal:
dezinfekce, dekontaminace a likvidace kontaminovaných materiálů a dekontaminace prostředí. 
disinfection, decontamination and disposal of contaminated materials and decontamination of the environment.
Zaměstnanci musejí nosit ochranné pracovní prostředky. 
Protective equipment must be used by workers.
Vyžaduje se očkování exponovaných zvířat a lidí. 
Vaccination of exposed animals and humans is required.
V Evropě byly vyšetřovány hrozby bioterorismu spojené s antraxem. 
Anthrax-related bioterrorist threats have been investigated in Europe.
Původce nebyl potvrzen, ale Evropská komise v roce 2002 v zájmu připravenosti vypracovala program reakce na útoky biologickými a chemickými zbraněmi (BICHAT). 
The agent was not confirmed, but a preparedness and response programme for attacks by biological and chemical agents (BICHAT) was developed in 2002 by the European Commission.
Ptačí chřipka 
Avian influenza
Chřipka je akutní infekční onemocnění dýchacích cest způsobené virem chřipky, který se vyskytuje ve třech typech: 
Influenza is an acute infectious disease of the respiratory tract caused by the influenza virus which occurs in three types:
A, B a C. Největší hrozbu pro člověka představují viry chřipky A. Přirozeným rezervoárem virů chřipky jsou různorodé a neustále se měnící viry kolující mezi populacemi divokých vodních ptáků, viry ptačí chřipky. 
A, B and C. The most significant threat to humans arises from the influenza A viruses. The natural reservoir of influenza viruses is a diverse and constantly changing pool of viruses among wild water bird populations, the avian influenza (AI) viruses.
Tyto se dělí na viry s vysokou a nízkou patogenecitou podle závažnosti infekce u ptáků. 
These are divided into those of high and low pathogenicity according to the severity of infection in birds.
Po roce 1997 se u domácí drůbeže a u lidí objevily nové a smrtelnější kmeny viru ptačí chřipky s vysokou patogenecitou (A/H5N1) nejprve v jižní Číně, kde došlo k prvnímu přenosu z člověka na člověka. 
Since 1997 a new and more deadly strain of highly pathogenic avian influenza virus (A/H5N1) has appeared in domestic poultry and humans, initially in southern China where the first human-to-human transmission took place.
Od roku 2003 se chřipka A/H5N1 objevila v mnoha asijských zemích a zapříčinila onemocnění u ptáků a několik případů těžké infekce u lidí, a to téměř výlučně u těch, kdo přišli do úzkého kontaktu s domácí drůbeží. 
After 2003, influenza A/H5N1 appeared in many Asian countries causing huge outbreaks in birds and a small number of severe human infections, almost entirely among people with close contacts with domestic poultry.
Vyskytlo se několik případů přenosu z člověka na člověka, avšak bez dalšího šíření infekce. 
There have been a few examples of person-to-person transmissions but no further spread.
U skupiny A/H5N1 se prokázala neobyčejná stabilita kmene ptačí chřipky. Onemocnění se mezi ptáky šířilo ve dvou vlnách, přičemž při druhé vlně bylo onemocnění tažními ptáky a prostřednictvím obchodu zavlečeno z jižní a jihovýchodní Asie do Evropy a Afriky. 
This A/H5N1 group has shown itself to be unusually stable for an avian influenza strain and has spread among birds in two waves, the second of which took it out of south and south-east Asia to Europe and Africa through migratory birds and trade.
Virus je nedokonale přizpůsoben člověku, který se tudíž nakazí jen obtížně s výjimkou vysokých dávek. 
The virus is poorly adapted to humans who are difficult to infect except at high doses.
Nebezpečí pro člověka spočívá v tom, že u těch několika lidí, kteří se nakazí, je kmen vysoce patogenní. 
The danger to humans lies in the fact that the strain is highly pathogenic in those few humans that do become infected.
Obecně však nedochází k přenosu z člověka na člověka. 
However, there is generally no transmission from one human to another.
Botulismusus 
Botulism
Botulismus je závažné paralytické onemocnění způsobené nervovým toxinem, který vytváří bakterie Clostridium botulinum . 
Botulism is a serious paralytic illness caused by a nerve toxin produced by the bacterium Clostridium botulinum.
Toto onemocnění se může vyskytnout po konzumaci potravin obsahujících tento toxin, nebo jej mohou způsobit bakterie vznikající ze spor ve střevech malých dětí nebo v ranách. 
The disease may occur after eating foods containing the toxin or due to development of the spores within the intestine of young children or within wounds.
Převládající formou onemocnění je alimentární botulismus, u nějž se paralytické příznaky obvykle objeví po 12– 36 hodinách (až několika dnech) po konzumaci potravin obsahujících toxin. 
Food botulism is the dominating form of the disease, and paralytic symptoms generally appear after an incubation period of 12–36 hours (up to several days) after consumption of the toxin-containing food.
Příznaky mohou být velice prudké a vyžadují léčbu na jednotce intenzivní péče a podání antitoxinu. 
The symptoms may be very severe, and require intensive-care treatment and the administration of an anti-toxin.
Dokonce i v případě, že je léčba k dispozici, 5– 10 % pacientů umírá. 
Even where these are available, between 5 and 10 % of the patients die.
Vzhledem k mimořádné účinnosti toxinu je botulismus zařazen mezi potenciální bioteroristické hrozby. 
Due to the extremely high potency of the toxin, botulism is included among the potential bio-terrorist threats.
Při nehodách v laboratořích toxin způsobil příznaky onemocnění rovněž po inhalaci, přičemž inkubační doba byla značně zkrácena. 
Following laboratory accidents, the toxin has also caused symptoms on inhalation, with a substantially reduced incubation period.
Brucelóza 
Brucellosis
Brucelóza je infekce, jejímiž původci jsou bakterie rodu Brucella . 
Brucellosis is an infection caused by Brucella bacteria.
Běžně se bakterie rodu Brucella , které se mohou přenést i na člověka, vyskytují u skotu, psů, ovcí, koz a prasat. 
The common reservoirs for Brucella bacteria that may infect humans are cattle, dogs, sheep, goats, and pigs.
Brucelóza se vyskytuje po celém světě, zvláště zasažena je však oblast Středozemního moře. 
Brucellosis occurs worldwide but the Mediterranean region has been particularly affected.
Člověk se nakazí přímým nebo nepřímým kontaktem se zvířaty nebo kontaminovanými živočišnými výrobky (včetně nepasterizovaného mléka a mléčných výrobků), nebo inhalací aerosolu. 
Humans become infected by direct or indirect contact with animals or with contaminated animal products (including unpasteurised milk and dairy products) or by the inhalation of aerosols.
Po uplynutí inkubační doby, která trvá od 5 do 60 dnů, se mohou objevit akutní příznaky, nebo onemocnění může probíhat skrytě. 
After an incubation period of five to 60 days, symptoms may appear either acutely or insidiously.
V případě, že onemocnění není léčeno, může nabýt chronické podoby. 
Untreated, the disease may become chronic.
Jednotlivé příznaky jsou jednak obecného charakteru (horečka, slabost, bolest kloubů), jednak jsou orgánově specifické (včetně infekce mozku a infekce srdečních chlopní). 
The various symptoms are both general (fever, weakness, joint pain) and organ-specific (including infections in the brain infection and heart valves).
Pokud brucelóza není léčena, může vést k úmrtí. 
Untreated, brucellosis can lead to death.
Dlouhodobá léčba antibiotiky je obvykle účinná. 
Prolonged antibiotic treatment is usually effective.
Kontrolní opatření zahrnují očkování zvířat a/nebo testování a utracení všech nakažených zvířat, jakož i pasterizaci mléka a mléčných výrobků. 
Control measures include animal vaccination and/or test-and-slaughter of infected animals, as well as pasteurisation of milk and dairy products.
Kampylobakterová infekce 
Campylobacter infection
Kampylobakterióza je průjmové onemocnění způsobené bakteriemi rodu Campylobacter , které se vyskytuje u zvířat, např. u drůbeže, skotu, prasat a divokých ptáků a savců. 
Campylobacteriosis is a diarrhoeal disease caused by Campylobacter bacteria, found in animals such as poultry, cattle, pigs, wild birds and wild mammals.
K nakažení dochází nejčastější požitím kontaminovaných potravin (zejména drůbeže) nebo vody. 
The most frequent way of getting infected is through the consumption of contaminated food (mainly poultry) or water.
Mezi další rizikové faktory patří plavání v přírodních povrchových vodách a přímý kontakt s infikovanými zvířaty. 
Other risk factors include swimming in natural surface-waters and direct contact with infected animals.
Po uplynutí inkubační doby, která je většinou 2– 5 dní (maximální rozmezí 1– 10 dní), se běžně objevují příznaky, jako je silná bolest břicha, vodnatý nebo krvavý průjem a horečka. 
After an incubation period of 2–5 days (range 1–10 days) common symptoms are severe abdominal pain, watery and/or bloody diarrhoea and fever.
Chikungunya se vyskytuje v některých částech Afriky, jihovýchodní Asie a na indickém subkontinentu. 
Chikungunya is present in parts of Africa, Southeast Asia and on the Indian subcontinent.
Příznaky obvykle přetrvávají několik dní a onemocnění vymizí spontánně, příležitostně ale přetrvává a končí hospitalizací. 
Usually, symptoms last for a few days and the disease is self-limiting but occasionally they will persist and result in hospitalisation.
Antimikrobiální léčba je zapotřebí zřídka. 
Antimicrobial therapy is seldom needed.
Kampylobakterová infekce může způsobit komplikace, jako je pozdější zánět kloubů (5– 10 % případů) a zřídka Guillain-Barrého syndrom (přechodná ale těžká paralýza, která může být celková). 
Campylobacter infection has been associated with complications such as later joint inflammation (5–10% of cases) and, on rare occasions, Guillain-Barré syndrome (a temporary but severe paralysis that may be total).
Poslední případy propuknutí onemocnění byly hlášeny v letech 2005 a 2006 z ostrovů Réunion, Mauricius a Mayotte. 
The most recent large outbreaks were reported in 2005–2006 from Réunion Island, Mauritius, Mayotte and several Indian states.
Chlamydiové infekce 
Chlamydia infection
V rámci profylaktických opatření je důležitá kontrola kolonizace drůbeže kampylobakterem, jakož i hygienické zpracovávání masa a ochrana a kontrola soukromých zdrojů pitné vody. 
As a prophylactic measure, control of Campylobacter colonisation in poultry is important, as well as hygienic processing of meat, and the protection and control of private drinking water supplies.
Krymsko-konžská hemoragická horečka 
Crimean Congo haemorrhagic fever (CCHF)
Krymsko-konžská hemoragická horečka je virové onemocnění přenášené klíšťaty, mezi jehož příznaky patří vysoká horečka, bolest svalů, závratě, patologická citlivost vůči světlu, bolest břicha a zvracení. 
Crimean Congo haemorrhagic fever (CCHF) is a tick-borne viral disease with symptoms such as high fever, muscle pain, dizziness, abnormal sensitivity to light, abdominal pain and vomiting.
Později se mohou vyskytnout prudké změny nálady a pacient se může stát zmateným a agresivním. 
Later on, sharp mood swings may occur, and the patient may become confused and aggressive.
Virus krymsko-konžské hemoragické horečky je značně rozšířen a jeho přítomnost byla prokázána u klíšťat v Africe, Asii, na Středním východě a ve východní Evropě. 
CCHF virus is widespread and evidence for the virus has been found among ticks in Africa, Asia, the Middle East and Eastern Europe.
V poslední době byla zaznamenána ohniska onemocnění na Balkáně a v severovýchodním Turecku. 
Recently outbreaks have occurred in the Balkans and in North-Eastern Turkey.
Horečka chikungunya 
Chikungunya fever
Horečka chikungunya je virové onemocnění přenášené komáry, mezi jehož příznaky patří horečka, bolest kloubů, bolest svalů, bolest hlavy a krvácení z nosu a z dásní. 
Chikungunya fever is a mosquito-borne viral disease with symptoms such as fever, joint pain, muscle pain, headache and nose and gum bleeding.
Chikungunya se vyskytuje v některých částech Afriky, jihovýchodní Asie a na indickém subkontinentu. 
Chikungunya is present in parts of Africa, Southeast Asia and on the Indian sub-continent.
V poslední době byla hlášena velmi četná ohniska onemocnění na Réunionu, Mauritiu, Mayotte a v několika indických státech. 
Recent and very large outbreaks have been reported from La Réunion, Mauritius, Mayotte and several Indian states.
V několika evropských zemích byly zaznamenány importované případy onemocnění u turistů. 
Imported cases among tourists have been identified in several European countries.
První případ rozšíření v Evropě byl hlášen ze severovýchodní Itálie v srpnu 2007. 
The first spread within Europe was reported from North-Eastern Italy in August 2007.
Chlamydiová infekce 
Chlamydia infection
Chlamydie jsou bakterie schopné vyvolat infekci několika orgánových systémů. 
Chlamydiae are bacteria capable of producing infection in several organ systems.
V Evropě patří mezi nejvýznamnější pohlavně přenášené infekce. 
In Europe the most important infections are sexually transmitted infections (STI).
Jejich původcem je Chlamydia trachomatis, která způsobuje onemocnění močopohlavních orgánů a „lymphogranuloma venereum” (LGV), což je systémové onemocnění projevující se zvětšenými lymfatickými uzlinami v tříslech. 
They are due to Chlamydia trachomatis causing uro-genital disease and “lymphogranuloma venereum” (LGV), a systemic disease with swollen lymph nodes in the groin.
Inkubační doba pohlavně přenesené chlamydiové infekce trvá od dvou do tří týdnů. 
The incubation period of chlamydia STIs is between two and three weeks.
Chlamydia trachomatis okamžitě reaguje na léčbu antibiotiky. 
Chlamydia trachomatis responds promptly to antibiotic treatment.
Nicméně močopohlavní chlamydiová infekce často zůstává bezpříznaková a v případě, že není diagnostikována, může způsobit neplodnost. 
However, uro-genital Chlamydia infection often remain without symptoms and can undetected cause infertility.
Chlamydiová infekce je nejčastěji hlášenou pohlavně přenášenou bakteriální infekcí v několika evropských zemích. 
Chlamydia infection is the most frequently reported bacterial STI in several European countries.
LGV je v současné době na vzestupu, ačkoli až donedávna se toto onemocnění v západních zemích vyskytovalo pouze sporadicky a od roku 2004 byla infekce LGV zaznamenána v několika velkých evropských městech mezi muži, kteří provozují sex s muži. 
LGV is now also increasing, having until recently occurred only sporadically in the western world and since 2004, LGV infection has been noted in several large European cities among men who have sex with men.
Je třeba vyšetřit a případně léčit i sexuální partnery pacientů, aby se předešlo vzájemné reinfekci a dalšímu šíření onemocnění. 
Sexual partners need to be evaluated and eventually treated to prevent mutual re-infection and/or further spread of disease.
Cholera 
Cholera
Cholera je akutní průjmová infekce, jejímž původcem je bakterie Vibrio cholerae ze séroskupiny O1 nebo O139. 
Cholera is an acute diarrhoeal infection caused by the bacterium Vibrio cholera of serogroups O1 or O139.
Jediným relevantním rezervoárem je člověk, ačkoli vibria mohou přežít dlouhou dobu v pobřežních vodách kontaminovaných lidskými výkaly. 
Humans are the only relevant reservoir, even though Vibrios can survive for a long time in coastal waters contaminated by human excreta.
Infekci způsobuje požití kontaminované vody a potravin, zejména nedostatečně tepelně upravených mořských produktů. 
Consumption of contaminated water and food, especially seafood eaten under-cooked, results in infection.
Po uplynutí krátké inkubační doby, která trvá méně než pět dní, se mohou rozvinout typické příznaky, mezi něž patří zvracení a vodnatý průjem. 
After a short incubation period of less than five days, the typical symptoms might develop, characterised by vomiting and watery diarrhoea.
Ve většině případů jsou však příznaky mírné nebo zcela chybí a nakažené osoby se stávají bezpříznakovými nosiči onemocnění. 
In most cases, though, symptoms are mild or absent and infected individuals become carriers with no symptoms.
Pokud je včas zahájena léčba (nahrazování tekutin a antibiotika), umírá méně než 1% pacientů s příznaky. 
With timely treatment (fluid replacement and antibiotics), less than 1% of patients with symptoms die.
Toto onemocnění se v Evropě již dlouhou dobu endemicky nevyskytuje a možnost, že by importované případy infekci rozšířily, je díky vysoké hygienické úrovni nízká. 
The disease has not been endemic in Europe for a long time, and thanks to high hygiene standards the potential for imported cases to generate further ones is low.
Infekce bakterií Clostridium difficile 
Clostridium difficile infection
Clostridium difficile je bakterie, která se běžně nachází v půdě a ve střevním traktu zvířat. 
Clostridium difficile is a bacterium that is widely distributed in soil and intestinal tracts of animals.
Klinické spektrum příznaků sahá od mírného průjmu až po těžkou život ohrožující infekci stěny tlustého střeva. 
The clinical spectrum ranges from mild diarrhoea to severe life threatening infection of the wall of the large bowel.
Toto onemocnění je často (avšak ne vždy) provázeno předchozím užíváním antibiotik a je rozšířeno zejména v nemocnicích. 
The disease is often (but not always) associated with previous antibiotic use, and has mainly been spread within hospitals.