natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Další nárůst výdajů ve výši 2 % až 4 % HDP by mohl vyplynout z rostoucích nákladů na zdravotní a dlouhodobou péči .
A further increase in expenditure of 2 % to 4 % of GDP could result from rising health and long-term care costs .
Stárnutí populace také pravděpodobně vyvolá změny ve struktuře finančních trhů a v tvorbě cen finančních aktiv .
Population ageing is also likely to induce changes in the structure of financial markets and the pricing of financial assets .
Domácnosti různých generací mají obvykle v držení různé částky finančních aktiv a vybírají si pro svá investiční portfolia aktiva s odlišnými rizikovými profily .
Households of different generations typically hold different amounts of financial assets and choose assets with different risk profiles for their investment portfolios .
Vzhledem k tomu , že dlouhodobá poptávka po bydlení závisí , kromě jiného , na počtu domácností v dané ekonomice , mohou demografické změny ovlivnit také ceny realit .
Given that long-run demand for housing depends , inter alia , on the number of households in an economy , demographic changes may also affect real estate prices .
Kromě toho penzijní reformy , a to zejména přechod směrem k financování založenému spíše na soukromém sektoru , budou mít pravděpodobně významný dopad na finanční trhy , neboť posilují roli institucionálních investorů , jako například penzijních fondů a pojišťovacích společností .
Furthermore , pension reforms , in particular a move towards more private funding , are likely to have a significant effect on financial markets as the role of institutional investors , such as pension funds and insurance corporations , increases .
Skutečnost , že dlouhodobé časové řady finančních cen jsou k dispozici pouze v omezené míře , problémy měření a okolnost , že akcie drží obvykle pouze malá část populace , omezují míru , v níž lze kvantifikovat potenciální dopady demografických změn na finanční trhy .
The limited availability of long time series of financial prices , measurement problems and the fact that typically only a small fraction of the population hold equities limit the extent to which possible effects of demographic change on financial markets can be quantified .
Ovšem simulace provedené na základě modelů vycházejících z teorie „životního cyklu » obvykle zjišťují , že důsledkem stárnoucí populace je snížení cen finančních aktiv ( akcií i dluhopisů ) a zvýšení požadované akciové prémie , když současná populace v produktivním věku odejde do důchodu .
However , simulations carried out using models based on the « life-cycle » theory generally find that an ageing population implies a decrease in financial asset prices ( both equities and bonds ) and an increase in the required equity premium when the currently active population retires .
Potřeba komplexních reforem Aby bylo možné se vyrovnat s takovými dopady demografických změn , musejí jednotlivé vlády uskutečnit komplexní reformy .
The need for comprehensive reforms To cope with such effects of demographic change , governments need to undertake comprehensive reforms .
Takové reformy by si měly klást za cíl řešit konkrétní problémy v systémech penzijní a zdravotní péče , snížit celkový veřejný dluh a podpořit síly , které jsou hybným momentem hospodářského růstu .
Such reforms should aim to address specific problems in pension and healthcare systems , reduce overall public debt and strengthen the forces driving economic growth .
V rámci EU vlády souhlasily se strategií členěnou do tří záměrů .
Within the EU , governments have agreed on a three-pronged strategy .
Tato strategie byla poprvé vymezena v Hlavních směrech hospodářské politiky ( Broad Economic Policy Guidelines , BEPG ) a obsahuje tři hlavní záměry : zvýšit míru zaměstnanosti , snížit státní dluh a reformovat penzijní systémy , včetně přechodu k větší míře spoléhání se na fondové financování .
This strategy was first set out in the 2001 BEPGs and comprises three broad objectives : to raise employment ECB Annual Report 2004
V zemích eurozóny existuje naléhavá potřeba zvýšit zapojení do trhu práce a zaměstnanost pro všechny skupiny populace v produktivním věku , zejména v případě těch skupin , u kterých je podíl zapojení do trhu práce obzvláště nízký , jako je tomu například u občanů ve věku nad 55 let .
rates , reduce government debt and reform pension systems , including moves towards greater reliance on funding .
Prvním důležitým krokem je dále omezit demotivační faktory ve vztahu k práci , které v současné době přetrvávají na velkém počtu trhů práce eurozóny z důvodu vzájemných vztahů systémů daní a dávek a programů předčasného odchodu do důchodu .
In euro area countries there is an urgent need to increase labour market participation and employment for all groups within the working age population and particularly some , such as over 55-year-olds , among whom the participation rate is especially low .
Tyto systémy působí demotivačně zejména v případě druhé výdělečně činné osoby v rodině , pracovníků s nízkými příjmy , pracovníků v nejmladší a nejstarší věkové kategorii a žen .
A first important step is to further reduce the disincentives to work currently persisting within a number of euro area labour markets due to the interplay of taxes and benefits and the provision of early retirement schemes . Such systems create disincentives particularly for second earners , low-paid workers , the youngest and oldest workers , and women .
Opatření , jejichž cílem je zvýšit zapojení žen do trhu práce , musí ženám usnadnit spojení rodinného života a práce tím , že zvýší flexibilitu pracovní doby a zlepší služby péče o děti a seniory .
Policies to increase female labour market participation must make it easier for women to combine family and work by increasing the flexibility of working hours and improving services for childcare and care of the elderly .
V některých případech by kromě toho mohlo být užitečné zlepšit pobídky motivující k delšímu setrvání v pracovním procesu , například prostřednictvím politik postupného odchodu z práce a rozšířením možnosti práce na zkrácený úvazek nebo dočasných pracovních míst pro starší pracovníky .
Furthermore , in some cases it might be useful to improve incentives to continue working later in life , for example through gradual exit-from-work policies and increased provision of parttime or temporary positions for older workers .
Musí ovšem existovat také dostatečné pobídky pro zaměstnavatele , aby přijímali a ponechávali ve stavu pracovních sil starší pracovníky .
However , there must also be sufficient incentives for employers to hire and / or retain older workers .
proces investic do lidského kapitálu a výzkumu a vývoje s cílem kompenzovat možné dopady stárnutí populace na produktivitu práce a celkovou produktivitu .
Moreover , many countries will need to embark on a sustained process of investment in human capital and research and development in order to offset the possible effects of population ageing on labour and total factor productivity .
Snížení veřejného dluhu by přispělo ke zlepšení fiskální udržitelnosti a veřejné finance by tak učinilo méně zranitelné vůči dopadům demografických změn .
Reducing public debt would contribute to improving fiscal sustainability and thus make public finances less vulnerable to the impact of demographic changes .
Zejména nízká úroveň dluhu by v době zvýšeného fiskálního zatížení v souvislosti se stárnutím populace poskytla vládám další manévrovací prostor .
In particular , lower debt levels would provide governments with additional leeway in times of increased ageing-related fiscal burdens .
Obdobně také nižší splátky úroků z veřejného dluhu by uvolnily fiskální zdroje a vládám poskytly větší míru flexibility v případě potřeby vyrovnat se s jakýmkoli nepředpokládaným vývojem .
Likewise , lower interest payments on public debt would free up fiscal resources and give governments more flexibility to cope with any unforeseen developments .
V tomto ohledu ustanovení Paktu stability a růstu , zejména požadavek vyrovnané rozpočtové pozice nebo rozpočtového přebytku , motivují vlády správným směrem se záměrem připravit je na zatížení související se stárnoucí populací .
In this regard , the provisions of the Stability and Growth Pact , in particular the requirement that public finances remain close to balance or in surplus , establish incentives in the right direction for governments to prepare for ageing-related fiscal burdens .
Z rozsahu předpokládaného tlaku na penzijní systémy vyplývá , že v oblasti penzijní reformy je třeba sledovat dva strategické směry .
The scale of the projected pressure on pension systems suggests that two sets of strategies need to be pursued in the area of pension reform .
Za prvé , jsou nezbytné další úpravy struktury dávek a příspěvků v rámci stávajících průběžných systémů ( pay-as-you-go ) ( parametrické reformy ) .
First , further adjustments to the structure of benefits and contributions within existing pay-as-you-go arrangements are needed ( parametric reforms ) .
V rámci těchto úprav je třeba provést revize vzorců dávek a úpravy indexace penzijních dávek .
These include revisions of benefit formulas and adjustments to the indexation of pension benefits .
Vzhledem k tomu , že takové parametrické změny pravděpodobně nebudou dostatečné proto , aby penzijní systémy zakotvily v trvale udržitelných mezích , druhým strategickým směrem je přechod k vyššímu podílu fondového financování dávek ( systémové reformy ) .
As a complement , it will be necessary for most countries to move towards greater funding of benefits and the diversification of financing arrangements ( systemic reforms ) .
Současné odvody z příjmů pracovníků by byly nahrazeny financováním z kapitálu akumulovaného v předcházejícím období penzijními fondy .
Instead of through current transfers from labour income , pensions would be financed from previously accumulated capital via pension funds .
Je tedy třeba zavést opatření , která by přispěla k rozvoji infrastruktury umožňující , aby z těchto finančních prostředků byly efektivně přidělovány penzijní úspory a aby byla řízena s nimi spojená rizika a zaručen nespekulativní charakter penzijních úspor .
Thus , policies should be put in place to facilitate the development of an infrastructure that would enable these funds to efficiently allocate retirement savings and manage the related risks , and to safeguard the non-speculative character of retirement savings .
Závěrem lze konstatovat , že z populačních projekcí vyplývá , že demografické změny v eurozóně se projeví nejvýrazněji přibližně od roku 2015 , přestože vývoj v jednotlivých zemích postupuje odlišným tempem a v řadě zemí eurozóny již začal pokles celkové populace .
In conclusion , population projections suggest that demographic change in the euro area will be most apparent from around 2015 , although developments in individual countries are proceeding at different rates and in a number of euro area countries the total population has already begun to decline .
Mnoho zemí již sice začíná zlepšovat motivační kompatibilitu svých systémů daní a dávek a trvalou udržitelnost veřejných financí , přesto budou v blízké budoucnosti nezbytné další dalekosáhlé reformy .
Although many countries are starting to improve the incentive compatibility of their tax and benefit systems and the sustainability of public finances , further wide-ranging reforms are necessary in the near future .
Včasná realizace komplexních a motivačně kompatibilních reforem je nezbytná z hlediska přípravy na očekávané demografické změny .
The timely implementation of comprehensive and incentivecompatible reforms is needed in order to prepare for demographic change . ECB Annual Report 2004
2.5 FISKÁLNÍ VÝVOJ ROZPOČTOVÉ SALDO BYLO V ROCE 2004 STABILNÍ Fiskální vývoj v eurozóně byl v roce 2004 neuspokojivý .
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS BUDGET BALANCE BROADLY STABLE IN 2004 Fiscal developments in the euro area were unsatisfactory in 2004 .
Podle posledních údajů , které dal k dispozici Eurostat , deficit v eurozóně zůstal víceméně stabilní na 2,7 % HDP ( viz Tabulka 5 ) .
According to the latest data available from Eurostat , the euro area deficit remained broadly stable at 2.7% of GDP ( see Table 5 ) .
Rozpočtový výsledek v roce 2004 odrážel mírné fiskální uvolňování , zatímco dopad ekonomického cyklu byl menší .
The budgetary outcome in 2004 reflected a slight fiscal loosening , while the impact of the economic cycle was minor .
Většina zemí eurozóny nesplnila cíle vytyčené v aktualizovaných programech stability z konce roku 2003 a začátku roku 2004 .
Most euro area countries failed to meet the targets set out in the updated stability programmes of end-2003 and early 2004 .
Cílů nebylo dosaženo v průměru o 0,3 procentního bodu HDP , především vzhledem k tomu , že země s výraznou nerovnováhou nesplnily ambiciózní strukturální konsolidační plány .
Targets were missed on average by 0.3 percentage point of GDP , mainly because of a failure to meet ambitious structural consolidation plans on the part of countries with substantial imbalances .
Řada zemí vykázala podíl deficitu ve výši 3 % referenční hodnoty HDP nebo vyšší a čtyři země ( Německo , Řecko , Francie a Nizozemsko ) se dostaly do situace nadměrného deficitu .
A number of countries recorded deficit ratios at or above the 3 % of GDP reference value and four countries ( Germany , Greece , France and the Netherlands ) were in an excessive deficit situation .
Deficity v Německu a ve Francii třetí rok po sobě výrazně překročily 3 % HDP .
For the third year in a row , deficits exceeded 3 % of GDP by a significant margin in Germany and France .
Následně po významných statistických revizích vyšlo najevo , že podle metodologie ESA 95 Řecko zaznamenávalo od roku 1997 deficity nad referenční hodnotu ;
Following significant statistical revisions , it became clear that according to the ESA 95 methodology Greece had recorded deficits above the reference value since 1997 ;
jeho deficit za rok 2004 byl ECB Výroční zpráva 2004
its deficit for 2004 was 6.1% of GDP .
Ta b u l k a 5 F i s k á l n í p oz i c e v e u r oz ó n ě ( v % HDP ) Přebytek (+) / deficit (-) vládních institucí 2001 Eurozóna Belgie Německo Řecko Španělsko Francie Irsko Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Finsko Hrubý dluh vládních institucí 2001 Eurozóna Belgie Německo Řecko Španělsko Francie Irsko Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Finsko 69,6 108,0 59,4 114,8 57,8 57,0 35,8 110,7 7,2 52,9 67,1 55,9 43,8 2002 69,5 105,4 60,9 112,2 55,0 59,0 32,6 108,0 7,5 52,6 66,7 58,5 42,5 2003 70,8 100,0 64,2 109,3 51,4 63,9 32,0 106,3 7,1 54,3 65,4 60,1 45,3 2004 71,3 95,6 66,0 110,5 48,9 65,6 29,9 105,8 7,5 55,7 65,2 61,9 45,1 - 1,8 0,4 - 2,8 - 4,1 - 0,5 - 1,6 0,9 - 3,0 6,2 - 0,1 0,3 - 4,4 5,2 2002 - 2,5 0,1 - 3,7 - 4,1 - 0,3 - 3,2 - 0,5 - 2,6 2,3 - 1,9 - 0,2 - 2,7 4,3 2003 - 2,8 0,4 - 3,8 - 5,2 0,3 - 4,2 0,2 - 2,9 0,5 - 3,2 - 1,1 - 2,9 2,5 2004 - 2,7 0,1 - 3,7 - 6,1 - 0,3 - 3,7 1,3 - 3,0 - 1,1 - 2,5 - 1,3 - 2,9 2,1
Table 5 Fiscal positions in the euro area ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+) / deficit (-) 2001 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland General government gross debt 2001 Euro area Belgium Germany Greece Spain France Ireland Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Finland 69.6 108.0 59.4 114.8 57.8 57.0 35.8 110.7 7.2 52.9 67.1 55.9 43.8 2002 69.5 105.4 60.9 112.2 55.0 59.0 32.6 108.0 7.5 52.6 66.7 58.5 42.5 2003 70.8 100.0 64.2 109.3 51.4 63.9 32.0 106.3 7.1 54.3 65.4 60.1 45.3 2004 71.3 95.6 66.0 110.5 48.9 65.6 29.9 105.8 7.5 55.7 65.2 61.9 45.1 - 1.8 0.4 - 2.8 - 4.1 - 0.5 - 1.6 0.9 - 3.0 6.2 - 0.1 0.3 - 4.4 5.2 2002 - 2.5 0.1 - 3.7 - 4.1 - 0.3 - 3.2 - 0.5 - 2.6 2.3 - 1.9 - 0.2 - 2.7 4.3 2003 - 2.8 0.4 - 3.8 - 5.2 0.3 - 4.2 0.2 - 2.9 0.5 - 3.2 - 1.1 - 2.9 2.5 2004 - 2.7 0.1 - 3.7 - 6.1 - 0.3 - 3.7 1.3 - 3.0 - 1.1 - 2.5 - 1.3 - 2.9 2.1
Zdroje : Evropská komise a výpočty ECB .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
Poznámka : Údaje vycházejí z definice postupu při nadměrném schodku .
Note : Data are based on the excessive deficit procedure definitions .
Rozpočtová salda nezahrnují výnosy z prodeje licencí UMTS .
Budget balances exclude proceeds from the sale of UMTS licences .
Portugalsko zaznamenalo deficit těsně pod úrovní 3 % HDP , přes pokračující ( ač upadající ) realizaci rozsáhlých přechodných politických opatření .
ECB Annual Report 2004 59
Při měření primárním saldem očištěným o cyklické vlivy podle odhadů Evropské komise rozpočtový výsledek za eurozónu jako celek odrážel mírně expanzivní fiskální politiku .
When measured by the change in the cyclically adjusted primary balance according to European Commission estimates , the budgetary outcome for the euro area as a whole reflected a slightly expansionary fiscal stance .
Společně s úrokovými výdaji , které se ve skutečnosti nezměnily , zhoršování primárního salda bylo hlavním určujícím faktorem tohoto výsledku .
With interest expenditure virtually unchanged , the deterioration of the primary balance was the main factor behind this outcome .
Růst HDP se podle odhadů zvýšil obecně v souladu s potenciálním růstem , a vychází se proto z předpokladu , že hospodářské prostředí mělo v průměru velmi malý vliv na změnu cyklické složky rozpočtu .
GDP growth is estimated to have increased broadly in line with potential growth , and the economic environment is therefore estimated to have had very little effect on the change in the cyclical component of the budget on average .
Strukturální konsolidace byly realizovány pouze v několika případech .
Structural consolidation was implemented in only a few cases .
Všechny tři vysoce zadlužené země ( Belgie , Řecko a Itálie ) měly i nadále prospěch z úspor úrokových nákladů , což mělo příznivý dopad na celkové rozpočtové pozice .
All three very highly indebted countries ( Belgium , Greece and Italy ) continued to benefit from interest expenditure savings , with a favourable effect on overall budgetary positions .
Tento vývoj částečně kompenzoval zhoršení primárních sald ve výše uvedených zemích .
This partly compensated for the worsening of the primary balances in these countries .
Ve fiskálním vývoji se odráží skutečnost , že v zemích eurozóny v průměru nebylo snížení daní a postupné dobíhání přechodných restrukturalizačních opatření dostatečným způsobem financováno úsporami primárních výdajů .
Fiscal developments reflect the fact that , on average in the euro area , tax cuts and the gradual phasing-out of temporary adjustment measures were insufficiently financed by savings in primary expenditure .
Faktory snižující příjmy zahrnovaly snížení přímých daní a příspěvků sociálního pojištění a rovněž pokles kapitálových příjmů
Revenue-reducing factors included cuts in direct taxes and social security contributions as well as a fall in capital revenue due to the gradual disappearance of temporary measures .
ECB Výroční zpráva 2004 v důsledku postupného utlumování přechodných opatření .
These were partly compensated for by increases in indirect taxes . On the expenditure side , there is evidence of
Tyto příjmy byly částečně nahrazeny zvýšením nepřímých daní . Na straně výdajů lze konstatovat určitá omezení ( zejména prostřednictvím veřejné spotřeby a sociálních dávek ) .
some restraint ( mainly via public consumption and social benefits ) despite the partial disappearance of temporary measures . While this reflects a reversal of more lax expenditure policies in recent years , it was not sufficient to fully offset the revenue decline .
Přestože jsou projevem odklonu od trendu uvolněnějších výdajových politik v posledních letech , nebyla tato opatření dostatečná , aby plně vyvážila pokles příjmů . V roce 2004 se poměr dluhu k HDP eurozóny druhý rok v řadě zvýšil na 71,3 %.
The euro area debt-to-GDP ratio increased , for the second year in a row , to 71.3% in 2004 .
V tomto zhoršení se projevuje především nízký ( a klesající ) podíl primárního přebytku , skutečnost , že hospodářský růst byl nižší než implicitní úroková sazba veřejného dluhu , a v některých případech značný nesoulad mezi vývojem deficitu a dluhu -- známý jako úpravy poměru mezi deficitem a dluhem .
This worsening mainly reflects the low ( and falling ) primary surplus ratio , the fact that economic growth was lower than the implicit average interest rate on public debt , and in some cases sizeable discrepancies between deficit and debt developments -- known as deficit-debt adjustments .
Ze sedmi zemí , které zaznamenaly podíl dluhu na HDP vyšší než 60 %, pouze Belgie vykázala významný pokles poměru svého dluhu , pod 100 % HDP , a dosáhla vyrovnané rozpočtové pozice .
Among the seven countries posting debt ratios higher than 60 % of GDP , only Belgium recorded a significant decline in its debt ratio , to below 100 % of GDP , reflecting budget outcomes that remained close to balance .
Řecko a Itálie i nadále vykazovaly poměr dluhu nad 100 % HDP s minimálními změnami od roku 2001 .
Greece and Italy continued to exhibit debt ratios above 100 % of GDP , with little change since 2001 .
Německo , Francie , Rakousko a Portugalsko vykázaly podíl dluhu na HDP mírně nad referenční hodnotou 60 % HDP a ve všech těchto zemích , kromě Rakouska , se tento podíl ve srovnání s rokem 2003 zvýšil .
Germany , France , Austria and Portugal posted debt ratios moderately above the reference value of 60 % of GDP , and in all of these countries except Austria the ratio increased by comparison with 2003 .
Pokračující zhoršování rozpočtových bilancí a rostoucí podíl dluhu na HDP se projevuje také ve výši nesplacených státních dluhových cenných papírů ( viz Box 8 ) .
The continued deterioration of budget balances and the rising debt-to-GDP ratio is also reflected in the amount of outstanding government debt securities ( see Box 8 ) .
Box 8
Box 8
VÝVOJ DLUHOVÝCH CENNÝCH PAPÍRŮ VEŘEJNÉHO SEKTORU V EUROZÓNĚ V kontextu rostoucích státních deficitů v eurozóně v uplynulých letech se v témže období zvýšil objem nesplacených dluhových cenných papírů veřejného sektoru .
DEVELOPMENTS IN GENERAL GOVERNMENT DEBT SECURITIES IN THE EURO AREA Against a background of rising general government deficits in the euro area , the level of outstanding general government debt securities has increased in recent years .
Tento vývoj se projevuje ve zvýšení podílu dluhu na HDP a ve vyšším ročním tempu růstu dluhových cenných papírů Graf A Nesplacené státní dluhové cenné vydávaných vládními institucemi v eurozóně -- p a p í r y v e u r oz ó n ě p o d l e z e m ě e m i t e n t a z a rok 2004 5,0 %, 5,5 % a 5,4 % na konci roku 2002 , 2003 1 ( v %; konec období ) a 2004 ( oproti 3,3 % na konci roku 2001 ) .
This development is reflected both in the increase in the debt-to-GDP ratios and in the higher annual growth rates of debt securities issued by general government in the euro area -- 5.0% , 5.5% and 5.4% at the end of 2002 , 2003 and 2004 respectively ( against 3.3% at the end of 2001 ) . 1
1 Ukazatele růstu jsou založeny na finančních transakcích a jsou upraveny z hlediska reklasifikací , přecenění , kolísání devizových kurzů a ostatních změn , které nevyplývají z transakcí .
1 Growth rates are based on f inancial transactions and are corrected for reclassif ications , revaluations , exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions .
Bližší podrobnosti jsou uvedeny v technické poznámce týkající se částí 4.3 a 4.4 v části nazvané „Statistika v eurozóně » v Měsíčním bulletinu ECB .
For details , see the Technical note for Sections 4.3 and 4.4 of the « Euro area statistics » section in the ECB 's Monthly Bulletin .
ECB Výroční zpráva 2004
60 ECB Annual Report 2004