natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tabulka B Struktura zůstatků dluhových cenných papírů emitovaných vládami zemí eurozóny ( v % celkové emise dluhových cenných papírů vládních institucí ;
Table B Structure of amounts outstanding of debt securities issued by euro area governments ( percentages of total debt securities issued by general government ;
ke konci období ) 1999 Ústřední vládní instituce Dlouhodobé Krátkodobé Ostatní vládní instituce Dlouhodobé Krátkodobé Vládní instituce celkem Dlouhodobé Fixní sazba Pohyblivá sazba Krátkodobé Vládní instituce celkem v mld . EUR Zdroj : ECB .
end of period ) 1999 Central government Long-term securities Short-term securities Other general government Long-term securities Short-term securities Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Total general government in EUR billions Source : ECB .
Pokračoval tak vzestupný trend , který se začal projevovat od roku 2004 . Vliv rostoucích úrokových sazeb na vládní dluh se projevil takto : i ) vliv vyplývající ze změn vládního dluhu , ii ) vliv v důsledku změn úrokových sazeb a iii ) křížový efekt .
In order to illustrate the effect of rising interest rates on general government debt interest payments , the change in interest payments can be decomposed as follows : i ) an effect stemming from changes in government debt , ii ) an effect resulting from changes in interest rates and iii ) a residual cross effect .
2 Graf A dokazuje , že v roce 2007 poprvé od roku 2000 přispěla změna úrokových sazeb kladně k celkové změně úrokových plateb .
2 Chart A shows that in 2007 , for the first time since 2000 , there was a positive contribution from the change in interest rates to the overall change in interest payments .
Dopad změny úrokových sazeb byl navíc vyšší než vliv změny dluhu .
Moreover , the impact of the change in interest rates was higher than the effect from the change in debt .
Pokud jde o rozdíly mezi jednotlivými zeměmi , v zemích eurozóny byly zaznamenány nejnižší výnosy u německých desetiletých státních dluhopisů pravděpodobně kvůli vyšší likviditě těchto dluhopisů a odpovídajícímu statusu referenčních dluhopisů .
In terms of cross-country differences , German ten-year government bond yields have thus far been the lowest among euro area countries on average , primarily on account of these bonds » higher liquidity and corresponding benchmark status .
Graf B znázorňuje spready výnosů ze státních dluhopisů v zemích eurozóny kromě Německa , na které se na konci roku 2006 vztahoval postup při nadměrném schodku .
Chart B shows the government bond yield spreads for the euro area countries other than Germany under the excessive deficit procedure at the end of 2006 , against German bonds .
Rozdíly mezi výnosy ze státních dluhopisů v jednotlivých zemích eurozóny odrážejí rozdíly v jejich likviditě a úvěrovém riziku .
The differences between government bond yields across euro area countries ultimately reflect differences in liquidity and credit risk .
Ve vývoji spreadů výnosů vládních dluhopisů byly v roce 2007 patrné dva výraznější trendy .
There were two discernible trends in government bond yield spreads during 2007 .
V prvním pololetí spready výnosů státních dluhopisů v některých zemích eurozóny klesaly .
In the first half of the year , government bond yield spreads were on a downward trend in some euro area countries .
Během turbulencí na finančním trhu ve druhém pololetí roku 2007 a v důsledku všeobecného přehodnocování rizika však došlo k jejich nárůstu , zejména v Řecku , Francii , Itálii a Portugalsku .
However , during the financial market turmoil in the second half of 2007 and as a result of a general repricing of risks , they increased , particularly in Greece , France , Italy and Portugal . The declines that were observed towards the end of September were reversed in November , following investors » renewed concerns regarding the turmoil in credit markets .
Pokles z konce září zaznamenal v listopadu obrat , kdy se znovu začaly projevovat obavy investorů z dopadů úvěrové finanční krize .
In order to confirm the recent widening of the government bond yield spreads , Chart C shows sovereign credit default swap ( CDS ) spreads .
2 Změnu úrokových plateb , I , lze rozložit takto :
By construction , sovereign CDS spreads can also be considered as measures of the credit risk associated with holding corresponding government 2 The change in interest payments , I , can be decomposed as follows :
ΔI = ΔB × i + Δ i × B + Δ B × Δ i
ΔI = ΔB × i + Δ i × B + Δ B × Δ i
Vliv změny dluhu
Effect via change in debt
Vliv změny úrokové sazby
Effect via change in interest rate
Křížový efekt
Cross effect ( residual )
přičemž B je vládní dluh a i je průměrná implicitní úroková sazba ( I / B ) .
where B is general government debt and i is the average implicit interest rate ( I / B ) .
ECB Výroční zpráva 2007
ECB Annual Report 2007 73
Graf A Struktura změn úrokových plateb ( v % HDP ;
Chart A Decomposition of the change in interest payments ( as a percentage of GDP ;
meziroční údaje ) změny dluhu změny úrokových sazeb křížové efekty 0,20 0,10 0,00 - 0,10 - 0,20 - 0,30 - 0,40 - 0,50 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 0,20 0,10 0,00 - 0,10 - 0,20 - 0,30 - 0,40 - 0,50
annual data ) change in debt change in interest rate cross effect 0.20 0.10 0.00 - 0.10 - 0.20 - 0.30 - 0.40 - 0.50 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 0.20 0.10 0.00 - 0.10 - 0.20 - 0.30 - 0.40 - 0.50
Graf B Spready mezi výnosy státních dluhopisů vybraných zemí a Německa ( v bazických bodech ;
Chart B Government bond yield spreads against Germany ( in basis points ;
denní údaje ) Francie Itálie 40 30 20 10 0 led Řecko Portugalsko 40 30 20 10 0 dub čec říj 2006 led dub čec 2007 říj led 2008
daily data ) France Italy 40 30 20 10 0 Jan. Apr . July Oct. 2006 Greece Portugal 40 30 20 10 0 Jan. Apr . July 2007 Oct. Jan . 2008
Zdroj : Evropská komise ( databáze AMECO ) a výpočty ECB .
Sources : European Commission ( AMECO database ) and ECB calculations .
Spready swapů úvěrového selhání ( CDS ) zachycené v grafu C potvrzují nedávné rozšíření výnosů ze státních dluhopisů .
bonds .
Spready CDS lze považovat rovněž za kritérium úvěrového rizika spjatého s vlastnictvím státních dluhopisů . Spready CDS mají tu výhodu , že je nezkreslují změny referenčních dluhopisů příslušných zemí , nemají na ně vliv neshody splatnosti a více reagují na změny na trhu .
For the specific purpose at hand , sovereign CDS spreads have the advantage of not being distorted by changes in the benchmark bonds of the countries concerned , of not being affected by any maturity mismatch , and of tending to be more responsive to market changes .
V souladu s uvedenou analýzou spreadů výnosů ze státních dluhopisů se ve výše uvedených zemích od léta roku 2007 také zvýšily spready CDS . Tento růst pokračoval i na začátku roku 2008 .
In line with the above analysis on government bond yield spreads , CDS spreads for the above-mentioned countries have also increased since the summer of 2007 , and in early 2008 continued this upward trend .
Graf C Swapy úvěrového selhání pro státní dluh ( v bazických bodech ;
Chart C Sovereign credit default swaps ( in basis points ;
denní údaje ) Francie Itálie 60 50 40 30 20 10 0 led dub čec říj 2006 led dub čec 2007 říj led 2008 Řecko Portugalsko 60 50 40 30 20 10 0
daily data ) France Italy 60 50 40 30 20 10 0 Jan. Apr . July Oct. 2006 Jan. Apr . July 2007 Oct. Jan . 2008 Greece Portugal 60 50 40 30 20 10 0
Zdroj : Bloomberg .
Source : Bloomberg .
eurozóny v roce 2007 splnila své střednědobé rozpočtové cíle nebo je nadále plnila . V ROCE 2008 SE OČEKÁVÁ ZASTAVENÍ FISKÁLNÍ KONSOLIDACE Fiskální plány zemí eurozóny na rok 2008 , které jsou součástí aktualizovaných programů stability z konce roku 2007 , naznačují zastavení poklesu průměrného schodku veřejných financí v eurozóně , pozorovaného od roku 2004 , a nepatrné zvýšení schodku na 0,9 % HDP .
STANDSTILL IN FISCAL CONSOLIDATION EXPECTED IN 2008 Fiscal plans in euro area countries for 2008 , as included in the stability programme updates of end-2007 , indicate that the decline in the average government deficit in the euro area , observed since 2004 , will come to a halt , with the deficit marginally increasing to 0.9% of GDP .
Vládní příjmy a výdaje by měly poklesnout o přibližně stejnou hodnotu ( 0,25 procentního bodu HDP ) .
Government expenditure and revenues would both decrease by approximately the same amount ( 0.25 percentage point of GDP ) .
Vzhledem k tomu , že ekonomický výstup by se měl nacházet zhruba na svém potenciálu , téměř stabilizovaný průměrný schodek eurozóny poukazuje na zpomalení nebo dokonce obrat v rozpočtových konsolidačních opatřeních v některých zemích a na snížení přebytků v dalších zemích .
With economic growth expected to be broadly in line with potential , the near stabilisation of the euro area average deficit reflects a slowdown or even a reversal of consolidation efforts in some countries and a reduction of surpluses in others .
Za této situace by měl průměrný poměr veřejného dluhu k HDP v roce 2008 klesat v eurozóně pomaleji , a to přibližně o 1,5 procentního bodu na 65,1 % HDP .
Against this background , the average government debt ratio in the euro area is expected to decline less rapidly in 2008 , by around 1.5 percentage points , to 65.1% of GDP .
Explicitně vyjádřeno , žádný zásadní pokrok v konsolidaci veřejných financí se neočekává ani ve Francii ani v Itálii , kde se bude celkový schodek spíše přibližovat referenční hodnotě 3 % HDP , což je i případ Portugalska .
In more detail , no substantial consolidation progress towards sound public finances is expected in France and Italy , leaving their headline deficits rather close to the 3 % of GDP reference value , as is the case in Portugal . Progress in the other countries that have not yet reached their MTO would be rather limited on average ,
Pokrok v ostatních zemích , které ještě nedosáhly svých střednědobých cílů , bude v průměru spíše omezený , přičemž v některých případech dojde i ke zhoršení strukturálních fiskálních pozic .
ECB Annual Report 2007 with structural fiscal positions even deteriorating in some cases .
Očekává se , že počet zemí , které plní své střednědobé cíle , se sníží poté , co dojde ke zhoršení stavu veřejných financí v Německu a Irsku .
The number of countries meeting their MTO target is expected to fall following fiscal deteriorations in Germany and Ireland .
JE NEZBYTNÉ ZVÝŠIT ÚSILÍ O FISKÁLNÍ KONSOLIDACI Podle aktualizovaných programů stability makroekonomické prostředí v roce 2008 bude i nadále pomáhat rychlému pokroku směrem ke střednědobým cílům stanoveným zeměmi eurozóny .
MORE AMBITION IN FISCAL CONSOLIDATION EFFORTS ESSENTIAL According to the updated stability programmes , the macroeconomic environment in 2008 remains conducive to swift progress towards the MTOs set by the euro area countries .
Pakt stability a růstu vyžaduje , aby země eurozóny dosáhly ročního zlepšení strukturálního rozpočtového salda v dohodnuté výši 0,5 % HDP s podmínkou , že v příznivém období bude snaha o konsolidaci větší .
The Stability and Growth Pact calls on the euro area countries to attain annual improvements of the structural budget balance of 0.5% of GDP as a benchmark , with greater consolidation efforts to be undertaken in good times .
V dubnu 2007 ministři financí eurozóny ( Euroskupina ) znovu potvrdili svůj závazek provádět zdravou fiskální politiku v souladu s ustanoveními Paktu stability a růstu .
In April 2007 the Eurogroup ministers reaffirmed their commitment to pursue sound fiscal policies in line with the provisions of the Stability and Growth Pact .
Shodli se na tom , že eurozóna prochází příznivým hospodářským obdobím a současně se zavázali , že v plné míře využijí očekávaného příznivého ekonomického vývoje a vyšších než původně očekávaných daňových příjmů k rychlejšímu snižování schodku veřejných financí a veřejného dluhu .
They recognised that the euro area was experiencing economic good times and undertook to make full use of the expected benign economic environment and the better than expected tax revenues to speed up the pace of deficit and debt reduction .
Ministři se zavázali , že většina zemí eurozóny dosáhne svého střednědobého cíle v roce 2008 nebo 2009 , přičemž se všechny země budou snažit o jeho dosažení nejpozději v roce 2010 .
Eurogroup ministers committed to the objective that most euro area members would achieve their MTO in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest .
Členské země eurozóny , které již dosáhly svého střednědobého cíle , by si měly tuto silnou rozpočtovou pozici udržet , aby se tak vyhnuly fiskální nekázni v ekonomicky příznivém období .
Member countries that had already achieved their MTO were expected to maintain this strong budgetary position so as to avoid fiscal loosening in good times .
V říjnu 2007 se Rada ECOFIN shodla na řadě vítaných opatření ke zvýšení efektivity Paktu stability a růstu , zejména pak na posílení jeho preventivních nástrojů .
In October 2007 the ECOFIN Council agreed on a number of welcome measures to improve the effectiveness of the Stability and Growth Pact , in particular by strengthening its preventive arm .
Potvrdila také potřebu dodržovat srovnávací hodnotu snižování deficitu pro dosažení strukturální konsolidace podle Paktu ve výši 0,5 % HDP ročně .
They also confirmed the need to comply with the Pact 's structural consolidation benchmark of 0.5% of GDP per year .
Nejistota ohledně dopadu turbulencí na finančním trhu , které začaly v létě roku 2007 , na ekonomiku a rozpočet naznačuje , že při nastavení fiskální politiky je nutná zvýšená obezřetnost .
Uncertainty surrounding the impact of the financial market turbulence , which began in summer 2007 , on the economy and on the budget suggests that greater prudence is warranted in setting fiscal policies .
Země eurozóny , na které se stále vztahuje postup při nadměrném schodku , by měly udržitelným způsobem snížit svůj schodek pod referenční hodnotu 3 % HDP .
Euro area countries still subject to the excessive deficit procedure should bring their deficit ratios below the 3 % of GDP reference value in a sustainable manner . They should also
Měly by také splnit dohodnuté zlepšení strukturálního salda ve výši 0,5 % HDP a další dodatečné požadavky na konsolidaci , které jsou součástí příslušných doporučení Rady ECOFIN .
comply both with the benchmark improvement in the structural balance of 0.5% of GDP and with additional consolidation requirements included in the respective ECOFIN Council recommendations .
Aby se tyto země vyhnuly v nejbližší budoucnosti riziku překročení referenční hodnoty schodku , je nutné , aby po snížení schodku pod 3 % HDP nadále realizovaly kroky směrem ke zdravým veřejným financím .
To avoid the risk of exceeding the deficit reference value in the near future , it is essential to continue progressing towards sound public finances after having reduced the deficit to below 3 % of GDP .
Jinak by nepříznivý makroekonomický vývoj mohl způsobit , že schodek tuto hodnotu opět rychle překročí .
Otherwise , adverse developments might cause the deficit to quickly exceed that value again .
vztahuje postup při nadměrném schodku -- Itálie a Portugalska , naznačují , že schodky veřejných financí se budou v roce 2008 nacházet pod hranicí 3 % HDP , ale budou stále vysoké , což bude vyžadovat další konsolidaci v oblasti veřejných financí .
Current projections , as included in the stability programmes of the two countries subject to an excessive deficit procedure , Italy and Portugal , indicate that deficits would be below 3 % of GDP in 2008 but would remain rather high , warranting further consolidation .
Ostatní země eurozóny , které v roce 2007 nedosáhly svých střednědobých cílů , by měly provádět konsolidační strategii v souladu s požadavky Paktu stability a růstu .
Other euro area countries that did not reach their medium-term objective in 2007 should pursue a consolidation strategy in line with the requirements of the Stability and Growth Pact .
To vyžaduje strukturální konsolidaci ve výši srovnávací hodnoty 0,5 % HDP ročně s tím , že v ekonomicky příznivém období by měla být snaha o konsolidaci větší .
This requires a structural consolidation of 0.5% of GDP per annum as a benchmark , with greater consolidation efforts to be undertaken if countries experience good times .
Jak již bylo uvedeno výše , země eurozóny by měly navíc dosáhnout svého střednědobého cíle nejpozději do roku 2010 .
In addition , as noted above , euro area countries should reach their MTO by 2010 at the latest . Compliance with these political commitments appears limited , based on the latest update of the stability programmes .
Na základě posledních aktualizovaných programů stability se zdá , že ke splnění těchto politických závazků nedojde ve všech zemích . Předpokládá se , že zejména Irsko , Řecko , Francie a Itálie nedosáhnou svého střednědobého
In particular , Ireland , Greece , France and Italy are not expected to reach their MTO by 2010 , and the structural fiscal adjustment in 2008 would fall short of the 0.5% of GDP benchmark in Belgium , France , Italy and Austria . These developments are all the more disappointing as some countries continue to benefit from exceptionally buoyant revenues that enhance the structural budget balances , although their persistence is far from certain .
cíle do roku 2010 .
Failure to meet the requirements of the Stability and Growth Pact and recent political commitments put the credibility of the preventive arm of the Pact at serious risk .
V Belgii , Francii , Itálii a Rakousku nedosáhnou strukturální fiskální změny v roce 2008 dohodnuté hodnoty 0,5 % HDP .
It is advisable that those euro area countries that have already reached their MTO avoid procyclical fiscal policies , which would fuel inflation and macroeconomic imbalances , in good times . ECB Annual Report 2007
Tento vývoj je o to větším zklamáním vzhledem k tomu , že některé země mají stále k dispozici výjimečně vysoké rozpočtové příjmy , které zlepšují strukturální rozpočtová salda , ale není zdaleka jisté , zda přetrvají .
Some countries that achieved their MTO in 2007 are planning to depart from this structural budgetary position in 2008 . More determined efforts in euro area countries to achieve and maintain sound public finances are not only warranted from the viewpoint of shortterm macroeconomic stabilisation , by allowing a free play of automatic stabilisers , but also because of the need to enhance long-term fiscal sustainability .
Nesplnění požadavků Paktu stability a růstu a nedávných politických závazků vážně ohrožuje důvěryhodnost preventivních nástrojů Paktu stability a růstu .
A lower government debt burden would partially compensate for the expenditure pressure resulting from an ageing population in the decades ahead . Other measures needed to enhance fiscal sustainability relate to reforms in the areas of health care and pension systems as well as to increasing effective labour supply .
Bylo by žádoucí , aby se země eurozóny , které již dosáhly svých střednědobých cílů , vyvarovaly v ekonomicky příznivém období procyklické fiskální politiky , která by zvýšila inflaci a vedla k makroekonomické nerovnováze . Volné působení automatických stabilizátorů by pomohlo zmírnit kolísání makroekonomických veličin .
Indications that part of the buoyant revenue growth has been used to fuel additional government spending in some countries point to the risk of expansionary fiscal policies and a repetition of the policy mistakes of 2000-01 when safety margins were eroded , causing several countries to enter the excessive deficit procedure once economic conditions deteriorated ( see Box 8 ) . In this regard , a binding national medium-term fiscal framework , if properly designed and rigorously implemented , can help to counter domestic pressure to use revenue windfalls for additional spending or tax cuts , and contribute to the creation of a sufficiently large budgetary buffer below the 3 % of GDP reference value .
POUČENÍ Z FISKÁLNÍHO VÝVOJE V LETECH 2000-2001 Předpokládá se , že schodek veřejných financí v eurozóně by měl v roce 2007 poklesnout na 0,8 % HDP .
LEARNING FROM THE FISCAL POLICY EXPERIENCE OF 2000-01 In 2007 the euro area general government deficit is expected to have declined to 0.8% of GDP .
Po vyloučení vlivu výnosů z prodeje licencí UMTS se tak jedná o hodnotu nižší než v roce 2000 , kdy předchozí hospodářský cyklus dosáhl svého vrcholu ( viz graf A ) .
Excluding the impact of proceeds from the sales of UMTS licences , this is a lower level than that reached in 2000 , at the peak of the previous economic cycle ( see Chart A ) .
V budoucnosti je nutné se v oblasti fiskální politiky vyhnout opakování chyb ze začátku této dekády , kdy došlo k prudkému zhoršení fiskálních pozic a řada zemí eurozóny zaznamenala nadměrné schodky .
Looking ahead , a key issue for fiscal policy is to avoid a repetition of the experience in the early part of this decade when fiscal positions deteriorated rapidly and a number of euro area countries incurred excessive deficits .
V této souvislosti zkušenosti z minula ukazují na tendenci nekriticky hodnotit sílu rozpočtové pozice v období expanze ; přitom období ekonomického růstu jsou vhodná pro obezřetnou fiskální politiku .
In this regard , past experience points to a tendency to overestimate the strength of the underlying budgetary position in good times , which calls for a particularly prudent fiscal policy when economic conditions are favourable .
V letech 1999-2000 , na vrcholu posledního hospodářského cyklu , přijala řada zemí opatření v rámci expanzivní fiskální politiky ( snížení daní ) .
In 1999-2000 , at the peak of the last economic cycle , a number of countries adopted expansionary fiscal policy measures ( primarily tax cuts ) .
Vzhledem k příznivým projekcím vývoje ekonomiky a v té době dostupným odhadům ( cyklicky očištěných ) rozpočtových pozic se tato opatření jevila jako udržitelná .
These measures were deemed to be « affordable » in view of the favourable economic projections and estimates of underlying ( cyclically adjusted ) budgetary positions available at the time .
Při zpětném pohledu se ale ukazuje , že odhad výsledků veřejných rozpočtů těchto zemí byl nadhodnocen .
With hindsight , however , the strength of countries » underlying fiscal positions was overestimated .
Když se ekonomika eurozóny dostala nečekaně do útlumu , došlo k prudkému zhoršení fiskálních sald a několik zemí krátce nato překročilo referenční hodnotu schodku ve výši 3 % HDP ( viz graf B , levá část ) .
As the euro area economy unexpectedly entered a downturn , fiscal balances deteriorated rapidly and several countries soon exceeded the 3 % of GDP deficit reference value ( see Chart B , left panel ) . Two technical problems hamper the accurate estimation of the « true » cyclically adjusted budget balance .
Přesný odhad cyklicky očištěného rozpočtového salda komplikují zejména dvě skutečnosti .
The first relates to the difficulty of assessing the cyclical position of the economy in real time .
První se týká toho , že je obtížné odhadnout cyklickou pozici ekonomiky v reálném čase . Na podzim 2000 Evropská komise i většina ekonomických expertů očekávala , že se fiskální pozice
In autumn 2000 the European Commission , as well as most professional forecasters , expected the fiscal position of the euro area to continue to improve . This assessment was based on the assumption that the output gap -- and hence the cyclical component of the budget balance --
Graf A Fiskální vývoj v období 1998 -- 2007 ( v % HDP ) rozpočtové saldo cyklicky očištěné rozpočtové saldo 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 - 2,0 - 2,5 - 3,0 - 3,5 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Zdroje : Evropská komise ( databáze AMECO ) a výpočty ECB .
Chart A Fiscal developments , 1998-2007 ( as a percentage of GDP ) budget balance cyclically adjusted budget balance 0.0 - 0.5 - 1.0 - 1.5 - 2.0 - 2.5 - 3.0 - 3.5 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Sources : European Commission ( AMECO database ) and ECB calculations .
Poznámka : Údaje o rozpočtových saldech nezahrnují příjmy z prodeje licencí UMTS .
Note : Budget balance figures exclude proceeds from the sale of UMTS licences .