natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vývozní ceny vzrostly jen mírně , což ukazuje , že podniky v eurozóně možná upravily své ziskové marže , aby kompenzovaly pokles cenové a nákladové konkurenceschopnosti plynoucí z posilování eura .
Meanwhile , export prices grew only moderately , indicating that euro area firms might have adjusted their profit margins to offset the decline in price and cost competitiveness resulting from the euro appreciation .
Objem dovozu vykazoval v roce 2007 podobný vývoj jako objem vývozu .
On the imports side , import volumes followed similar trends to those of export volumes in 2007 .
Po umírněném růstu v prvním pololetí zaznamenal objem dovozu v druhé polovině roku zrychlení , které odráželo oživení podnikatelských investic
After subdued growth in the first half of the year , they accelerated in the second half , reflecting the rebound in business investment and the appreciation of the euro .
Po značném poklesu ke konci roku 2005 se dovozní ceny v roce 2007 znovu zvýšily .
Meanwhile , import prices -- following a significant decline towards the end of 2006 -- picked up again in 2007 .
Příčinou byl zejména značný růst cen ropy , který byl jen částečně kompenzován apreciací eura .
This was mostly the result of the large increases in oil prices that were partly offset by the appreciation of the euro .
Za období 12 měsíců do října 2007 činil schodek obchodu s ropou 161 mld . EUR a znovu se tak přiblížil hodnotě přes 170 mld .
In the 12-month cumulated period up to October 2007 , the oil trade deficit stood at Euros 161 billion , against Euros 170 billion registered a year earlier .
EUR zaznamenané o rok dříve . ČISTÝ PŘÍLIV SOUHRNNÝCH PŘÍMÝCH A PORTFOLIOVÝCH INVESTIC SE V ROCE 2007 SNÍŽIL Na finančním účtu zaznamenala eurozóna v roce 2007 čistý příliv sloučených přímých a portfoliových investic ve výši 124 mld .
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT DECREASED IN 2007 In the financial account , the euro area experienced net inflows of Euros 124 billion in combined direct and portfolio investment in Source : ECB .
EUR , který byl do jisté míry kompenzován o 28 mld . EUR nižším čistým odlivem přímých investic ( viz graf 36 ) .
Note : Last observation refers to December 2007 except for extra-euro area ( November ) and the United Kingdom ( October ) . 80
Hlavní příčinou poklesu čistého přílivu portfoliových investic byl nižší čistý příliv investic do dluhových cenných papírů , který činil 60 mld .
ECB Annual Report 2007
Odrážel především výrazně nižší čisté nákupy dluhopisů eurozóny ze strany nerezidentů . To Graf 36 Přímé a portfoliové investice v eurozóně ( roční údaje ;
Chart 36 Euro area direct and portfolio investment ( annual data ;
EUR ) 2004 2005 2006 2007 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 1 2 3 4 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 1 čisté přímé investice 2 čisté portfoliové investice do majetkových cenných papírů 3 čisté portfoliové investice do dluhových cenných papírů 4 čisté přímé a portfoliové investice Zdroj : ECB . však zakrývá dva odlišné trendy , které byly během roku 2007 zaznamenány : čistý příliv investic do dluhových nástrojů začal klesat až po svém prudkém nárůstu na začátku roku .
EUR billions ) 2004 2005 2006 2007 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 1 2 3 4 220 180 140 100 60 20 - 20 - 60 - 100 - 140 - 180 - 220 1 Net direct investment 2 Net portfolio investment in equities 3 Net portfolio investment in debt instruments 4 Combined net direct investment and portfolio investment Source : ECB .
Graf 37 Čistá investiční pozice vůči zahraničí ( v % HDP )
Chart 37 Net international investment position ( as a percentage of GDP )
Poznámka : Údaje ke konci roku kromě roku 2007 ( třetí čtvrletí )
Note : Data refer to the year-end except for 2007 ( third quarter ) .
ECB Výroční zpráva 2007
2007 , compared with net inflows of Euros 140 billion a year earlier .
79 Zároveň přímé investice podniků eurozóny v zahraničí zůstaly relativně vysoké .
This decline mainly reflected a decrease in net inflows in portfolio investment of Euros 44 billion , which was counterbalanced , to some extent , by lower net outflows in direct investment of Euros 28 billion ( see Chart 36 ) .
To odráželo vysokou ziskovost nadnárodních společností , která se v posledních několika letech stabilně zlepšovala .
Lower net inflows of debt securities , amounting to Euros 60 billion as opposed to Euros 124 billion in 2006 , accounted for most of the decrease in net portfolio inflows and mainly reflected considerably smaller net purchases of euro area bonds and notes by non-resident investors .
Navíc podniky v eurozóně mohly využít posilování eura k nakoupení aktiv v zahraničí .
However , this masks two distinct trend movements in the course of 2007 .
Podle ročních souhrnných toků do třetího čtvrtletí 2007 byly hlavními příjemci přímých investic rezidentů eurozóny v roce 2007 Spojené státy , Velká Británie , offshore finanční centra , Švýcarsko a země , které přistoupily k EU v roce 2004 .
As for equity securities , the euro area registered higher net inflows in 2007 , amounting to Euros 175 billion as opposed to Euros 153 billion in 2006 . This was mainly the result of considerably smaller net purchases of foreign equity by euro area residents ( down from Euros 156 billion to Euros 50 billion ) , which were only partly offset by lower purchases of euro area equity by foreign investors .
Spojené státy a Velká Británie byly v daném období také největšími investory v eurozóně .
All in all , recent data seem to suggest that the financial account of the euro area was affected by the credit market turbulence that began in August 2007 .
INVESTIČNÍ POZICE VŮČI ZAHRANIČÍ SE V ROCE 2007 DÁLE ZHORŠILA Údaje o investiční pozici eurozóny vůči zahraničí , dostupné do třetího čtvrtletí roku 2007 , ukazují , že čistá pasiva eurozóny vůči zbytku světa činila 1 299 mld .
Despite some rebound in October 2007 , euro area and foreign investors appear to have reduced their foreign investments in both debt and equity instruments in the wake of the turmoil , possibly reflecting more cautious foreign investment strategies . Turning to direct investment , the lower net outflows in 2007 primarily reflected higher foreign direct investment inflows into the euro area .
EUR ( což představuje 14,8 % HDP eurozóny ) ve srovnání s 1 024 mld .
Based on cumulated flows over four quarters , up to the third quarter of 2007 the main recipients of euro area direct investment were the United States , the United Kingdom , offshore financial centres , Switzerland and countries that have joined the EU since 2004 . ECB Annual Report 2007
EUR ( 12,1 % HDP ) na konci roku 2006 ( viz graf 37 ) . Toto zvýšení čistých pasiv v roce 2007 bylo převážne důsledkem zvýšení čistých pasiv u portfoliových investic ( o 340 mld .
The United States and the United Kingdom were the biggest investors in the euro area over this period . INTERNATIONAL INVESTMENT POSITION DETERIORATED FURTHER IN 2007 Data on the international investment position of the euro area vis-à-vis the rest of the world , available up to the third quarter of 2007 , indicate that the euro area recorded net liabilities of Euros 1,299 billion vis-à-vis the rest of the world ( representing 14.8% of euro area GDP ) , compared with net liabilities of Euros 1,024 billion ( 12.1% of GDP ) at the end of 2006 ( see Chart 37 ) .
EUR ) , které bylo kompenzováno zvýšením čistých aktiv u přímých investic ( o 80 mld . EUR ) a finančních derivátů ( o 43 mld .
This increase in net liabilities in 2007 resulted mainly from an increase in the net liability positions in portfolio investment ( by Euros 340 billion ) and other investment ( by Euros 72 billion ) , which were offset by an increase in the net asset positions in direct investment ( by Euros 80 billion ) and financial derivatives ( by Euros 43 billion ) .
Rezervní aktiva zůstala víceméně beze změny .
Reserve assets remained broadly unchanged .
Celkově bylo zvýšení čistých pasiv investiční pozice eurozóny vůči zahraničí způsobeno především vlivem přecenění vyvolaným změnami cen aktiv a vývojem směnného kurzu eura .
Overall , the increase in the euro area 's net international liability position was largely driven by revaluation effects resulting from asset price changes and movements in the euro exchange rate .
Zhodnocení eura zpravidla sníží hodnotu aktiv v eurech více než hodnotu pasiv a vede k nárůstu čisté dlužnické pozice .
An appreciation of the euro typically lowers the euro value of assets by more than the value of liabilities and leads to an increase in the net debtor position . 82
3 HOSPODÁŘSKÝ A MĚNOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCH STÁTECH EU MIMO EUROZÓNU HOSPODÁŘSKÁ AKTIVITA Růst reálného HDP v členských státech EU mimo eurozónu zůstal v roce 2007 silný ( viz tabulka 6 ) 9 .
3 ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the non-euro area EU Member States remained robust in 2007 ( see Table 6 ) .
I když tento trend silné hospodářské aktivity bylo možné pozorovat ve všech zemích , meziroční tempo růstu se značně lišilo .
9 While this pattern of strong economic activity was widely observed across countries , annual growth rates differed considerably .
Průměrné meziroční tempo růstu reálného HDP bylo nejvyšší v pobaltských státech a na Slovensku , kde dosahovalo zhruba 8 %.
Annual average real GDP growth was highest in the Baltic States and Slovakia , where it stood around 8 %.
V České republice , Polsku a Rumunsku byl průměrný meziroční růst reálného HDP také velmi silný a pohyboval se mezi 6,0 % a 6,5 %.
In the Czech Republic , Poland and Romania , annual average real GDP growth was also very strong , at between 6.0% and 6.5% .
Růst reálného HDP byl nejnižší v Dánsku 1,8 % a Maďarsku 1,3 %.
Real GDP growth was lowest in Denmark and Hungary , at 1.8% and 1.3% respectively .
Na Kypru , na Maltě , ve Švédsku a ve Velké Británii zůstal růst silný na hodnotách mezi 2,8 % a 4,4 %.
In Cyprus , Malta , Sweden and the United Kingdom , growth remained robust between 2.8% and 4.4% .
Ve většině členských států EU mimo eurozónu byla hlavním faktorem hospodářské aktivity domácí poptávka .
In most non-euro area EU Member States , economic activity was driven by domestic demand .
Soukromou spotřebu stimuloval zvyšující se nárůst reálných disponibilních příjmů spojený s výrazným růstem mezd a zvyšující se zaměstnaností .
Private consumption was spurred by increasing gains in real disposable income , associated with accelerated wage increases and rising employment .
Růst hrubé tvorby fixního kapitálu využíval mj . delšího období příznivých finančních podmínek a v mnoha zemích silnějšího přílivu strukturálních fondů EU .
Growth in gross fixed capital formation benefited inter alia from an extended period of favourable financing conditions and a stronger inflow of EU structural funds in many countries .
Ve většině zemí k výraznému růstu domácí poptávky také přispěl prudký nárůst úvěrů a expanzivní fiskální politika .
In the majority of countries , rapid credit growth and an expansionary fiscal stance also contributed to robust growth in domestic demand .
Příspěvek čistého vývozu k růstu byl u většiny členských států EU mimo eurozónu navzdory solidnímu růstu zahraniční poptávky záporný , neboť silná poptávka po dovozu překonala růst vývozu .
Net exports contributed negatively to growth in most non-euro area EU Member States , despite solid growth in foreign demand , as strong demand for imports outpaced export growth .
Příspěvek čistého vývozu k růstu reálného HDP byl významně kladný pouze v Maďarsku , na Maltě , na Slovensku a ve Švédsku .
The contribution of net exports to real GDP growth was significantly positive only in Hungary , Malta , Slovakia and Sweden .
Celkově růst vývozu zůstal v roce 2007 silný , ačkoli v mnoha zemích v porovnání s rokem 2006 zpomalil .
Overall , export growth in 2007 remained robust , although it decelerated in most countries compared with 2006 .
Růst vývozu byl podporován silnou poptávkou u klíčových obchodních partnerů a značným přílivem přímých zahraničních investic v posledních letech , zatímco silný růst dovozu byl podpořen výraznou domácí poptávkou a poměrně vysokou dovozní náročností vývozu .
Growth in exports was supported by strong demand in key trading partners and sizeable foreign direct investment inflows in recent years , while strong import growth was underpinned by robust domestic demand and the relatively high import content of exports .
K členským státům EU mimo eurozónu , na které se odkazuje v této kapitole , patří 14 členských států EU mimo eurozónu v období do konce prosince 2007 ( tj . Bulharsko , Česká republika , Dánsko , Estonsko , Kypr , Lotyšsko , Litva , Maďarsko , Malta , Polsko , Rumunsko , Slovensko , Švédsko a Velká Británie ) .
9 The non-euro area EU Member States referred to in this section comprise the 14 EU Member States outside the euro area in the period to the end of December 2007 ( i.e. Bulgaria , the Czech Republic , Denmark , Estonia , Cyprus , Latvia , Lithuania , Hungary , Malta , Poland , Romania , Slovakia , Sweden and the United Kingdom ) .
Tabulka 6 Růst reálného HDP v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně ( meziroční změny v %) 2004 Bulharsko Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Rumunsko Slovensko Švédsko Velká Británie EU-11 1 ) EU-14 2 ) Eurozóna 6,6 4,5 2,3 8,3 4,2 8,7 7,3 4,8 0,2 5,3 8,5 5,2 4,1 3,3 5,7 3,8 2,1 2005 6,2 6,4 2,5 10,2 4,0 10,6 7,9 4,1 3,4 3,6 4,2 6,6 3,3 1,8 4,9 2,7 1,6 2006 6,1 6,4 3,9 11,2 4,0 11,9 7,7 3,9 3,4 6,2 7,9 8,5 4,1 2,9 6,4 3,9 2,8 2007 .
Table 6 Real GDP growth in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2004 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom EU11 1 ) EU14 2 ) Euro area 6.6 4.5 2.3 8.3 4.2 8.7 7.3 4.8 0.2 5.3 8.5 5.2 4.1 3.3 5.7 3.8 2.1 2005 6.2 6.4 2.5 10.2 4.0 10.6 7.9 4.1 3.4 3.6 4.2 6.6 3.3 1.8 4.9 2.7 1.6 2006 6.1 6.4 3.9 11.2 4.0 11.9 7.7 3.9 3.4 6.2 7.9 8.5 4.1 2.9 6.4 3.9 2.8 2007 .
Q 6,6 6,5 - 0,1 7,6 4,2 11,1 7,6 1,5 3,5 6,7 5,7 9,7 2,8 3,2 6,0 3,5 2,4 2007 3 . Q 4,5 6,3 1,5 6,2 4,7 10,6 11,6 0,9 4,0 6,0 5,7 10,7 2,6 3,3 5,8 3,6 2,6 2007 4 .
2.6 2007 Q1 6.2 6.5 3.9 10.1 4.3 11.1 7.6 2.5 3.9 6.7 6.1 8.7 3.1 3.1 6.2 3.8 3.1 2007 Q2 6.6 6.5 - 0.1 7.6 4.2 11.1 7.6 1.5 3.5 6.7 5.7 9.7 2.8 3.2 6.0 3.5 2.4 2007 Q3 4.5 6.3 1.5 6.2 4.7 10.6 11.6 0.9 4.0 6.0 5.7 10.7 2.6 3.3 5.8 3.6 2.6 2007 Q4 .
Poznámka : Čtvrletní údaje jsou sezonně očištěné s výjimkou Bulharska , České republiky , Malty a Rumunska ( sezonně neočištěno ) a Maďarska , Polska a Velké Británie ( sezonně očištěno a očištěno o vliv počtu pracovních dní ) .
Note : Quarterly data are seasonally adjusted with the exception of Bulgaria , the Czech Republic , Malta and Romania ( not seasonally adjusted ) and Hungary , Poland , Sweden and the United Kingdom ( seasonally and working day-adjusted ) .
1 ) Skupina EU-11 zahrnuje 11 zemí , které vstoupily do EU 1 . května 2004 a 1 .
1 ) The EU11 aggregate refers to the 11 countries that joined the EU on 1 May 2004 and 1 January 2007 ( with the exception of Slovenia ) .
ledna 2007 ( kromě Slovinska ) . 2 ) Skupina EU-14 zahrnuje 14 členských států EU mimo eurozónu ( ve složení do 31 .
2 ) The EU14 aggregate refers to the 14 non-euro area EU Member States as at 31 December 2007 .
ECB Výroční zpráva 2007
ECB Annual Report 2007 83
Spolu se silnější hospodářskou aktivitou se v roce 2007 v mnoha členských státech EU mimo eurozónu nadále zlepšovala situace na trhu práce .
Along with the stronger economic activity , the labour market situation continued to improve in 2007 in most non-euro area EU Member States .
Míra nezaměstnanosti nadále klesala , převážně v důsledku silného růstu zaměstnanosti .
Unemployment rates continued their decline , mainly as a result of strong employment growth .
Napětí na trhu práce se v mnoha zemích ještě zvýšilo , zejména v pobaltských státech , Dánsku a Velké Británii .
Labour market conditions tightened further in many countries , particularly in the Baltic States , Denmark and the United Kingdom .
Mezinárodní toky práce nadále ovlivňovaly nabídku pracovních sil mnoha zemí .
International labour flows continued to affect the labour supply of many countries .
Zdá se , že Bulharsko , Lotyšsko , Litva , Polsko a Rumunsko zaznamenaly v nedávných letech obzvláště velký odliv pracovních sil .
Bulgaria , Latvia , Lithuania , Poland and Romania appear to have experienced particularly large labour outflows in recent years .
Tak tomu bylo rovněž v případě Estonska v roce 2007 .
This was also the case in Estonia in 2007 .
Tento odliv přispěl k nedostatku kvalifikovaných pracovníků a problémům v několika sektorech ekonomik těchto zemí , což zvýšilo tlaky v mzdové oblasti .
These outflows have contributed to skill shortages and bottlenecks in several sectors of the countries » economies , thereby increasing wage pressures .
Naproti tomu Česká republika , Dánsko , Kypr , Maďarsko , Malta , Slovensko , Švédsko a Velká Británie zaznamenaly čisté kladné migrační toky .
By contrast , the Czech Republic , Denmark , Cyprus , Hungary , Malta , Slovakia , Sweden and the United Kingdom have experienced net positive migration flows .
CENOVÝ VÝVOJ V mnoha členských státech EU mimo eurozónu v roce 2007 významně vzrostla inflace měřená HICP ( viz tabulka 7 ) .
PRICE DEVELOPMENTS HICP inflation increased significantly in many non-euro area EU Member States in 2007 ( see Table 7 ) .
Nejvyšší zůstala v rychle rostoucích pobaltských státech , Bulharsku , Maďarsku a Rumunsku ( mezi 4,9 % a 10,1 %) ;
Inflation was highest in the fastgrowing Baltic States , Bulgaria , Hungary and
u většiny ostatních členských států EU mimo eurozónu se blížila průměru v eurozóně nebo jej mírně převyšovala ( mezi 0,7 % a 3 %) .
Romania ( between 4.9% and 10.1% ) , and stood close to or moderately above the euro area average in most other non-euro area EU Member States ( between 0.7% and 3.0% ) .
Průměrná inflace byla v roce 2007 pod úrovní 2 % v Dánsku , na Maltě , Slovensku a ve Švédsku , ale ke konci roku se také v těchto zemích zvýšila převážně v důsledku zvyšujících se dovozních cen potravin a energií .
Average inflation was below 2 % in Denmark , Malta , Slovakia and Sweden in 2007 , but picked up also in these countries towards the year-end owing primarily to increasing import prices for food and energy .
Vzestupný trend inflace v roce 2007 v členských státech EU mimo eurozónu lze částečně přisoudit významnému zvýšení cen energií a potravin .
The upward trend in inflation in the noneuro area EU Member States in 2007 was partly attributable to a significant increase in energy and food prices .
Kromě toho ve většině zemí k základním inflačním tlakům přispěl výrazný růst domácí poptávky .
In addition , rapid growth in domestic demand in the majority of the countries contributed to underlying inflationary pressures .
Ve většině členských států EU mimo eurozónu vzrostly ceny energií .
Energy prices increased in most non-euro area EU Member States .
Výrazně vzrostly rovněž ceny potravin , přičemž nejsilnější nárůst byl pozorován v pobaltských státech , Bulharsku a Maďarsku , což obecně odráželo nepříznivé povětrnostní podmínky , ceny potravin na světových trzích a silnější světovou poptávku .
Food prices also increased significantly , with the strongest increases observed in the Baltic States , Bulgaria and Hungary , generally reflecting unfavourable weather conditions , food prices in the world markets and stronger global demand .
Navíc pak silná domácí poptávka nadále posilovala inflační tlaky , zejména v zemích se silným růstem soukromé spotřeby , která byla určována silným růstem úvěrů na pozadí záporných reálných úrokových sazeb a značného přílivu kapitálu .
Moreover , robust domestic demand continued to add to inflationary pressures , especially in countries
Tabulka 7 Inflace měřená HICP v členských státech EU mimo eurozónu a v eurozóně ( měziroční změny v %) 2004 Bulharsko Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Rumunsko Slovensko Švédsko Velká Británie EU-11 1 ) EU-14 2 ) Eurozóna 6,1 2,6 0,9 3,0 1,9 6,2 1,2 6,8 2,7 3,6 11,9 7,5 1,0 1,3 5,2 2,6 2,1 2005 6,0 1,6 1,7 4,1 2,0 6,9 2,7 3,5 2,5 2,2 9,1 2,8 0,8 2,1 3,7 2,6 2,2 2006 7,4 2,1 1,9 4,4 2,2 6,6 3,8 4,0 2,6 1,3 6,6 4,3 1,5 2,3 3,3 2,6 2,2 2007 7,6 3,0 1,7 6,7 2,2 10,1 5,8 7,9 0,7 2,6 4,9 1,9 1,7 2,3 4,1 2,9 2,1 2007 1 . Q 5,3 1,7 1,9 5,1 1,4 7,6 4,4 8,8 0,8 2,0 3,9 2,1 1,7 2,8 3,4 2,9 1,9 2007 2 .
Table 7 HICP inflation in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2004 Bulgaria Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Romania Slovakia Sweden United Kingdom EU11 1 ) EU14 2 ) Euro area 6.1 2.6 0.9 3.0 1.9 6.2 1.2 6.8 2.7 3.6 11.9 7.5 1.0 1.3 5.2 2.6 2.1 2005 6.0 1.6 1.7 4.1 2.0 6.9 2.7 3.5 2.5 2.2 9.1 2.8 0.8 2.1 3.7 2.6 2.2 2006 7.4 2.1 1.9 4.4 2.2 6.6 3.8 4.0 2.6 1.3 6.6 4.3 1.5 2.3 3.3 2.6 2.2 2007 7.6 3.0 1.7 6.7 2.2 10.1 5.8 7.9 0.7 2.6 4.9 1.9 1.7 2.3 4.1 2.9 2.1 2007 Q1 5.3 1.7 1.9 5.1 1.4 7.6 4.4 8.8 0.8 2.0 3.9 2.1 1.7 2.8 3.4 2.9 1.9 2007 Q2 4.7 2.6 1.5 5.8 1.8 8.5 5.0 8.5 - 0.9 2.3 3.9 1.7 1.4 2.6 3.6 2.8 1.9 2007 Q3 9.0 2.7 1.0 6.7 2.3 10.4 5.9 7.3 0.4 2.4 5.1 1.4 1.4 1.8 4.0 2.5 1.9 2007 Q4 11.2 4.9 2.2 9.2 3.2 13.7 7.9 7.1 2.5 3.7 6.8 2.4 2.3 2.1 5.5 3.3 2.9
Q 11,2 4,9 2,2 9,2 3,2 13,7 7,9 7,1 2,5 3,7 6,8 2,4 2,3 2,1 5,5 3,3 2,9 Zdroj : Eurostat .
Source : Eurostat .
ledna 2007 ( kromě Slovinska ) . 2 ) Skupina EU-14 zahrnuje 14 členských států EU mimo eurozónu ( ve složení do 31 .
2 ) The EU14 aggregate refers to the 14 non-euro area EU Member States as at 31 December 2007 . 84
rovněž vyplývaly ze silného růstu mezd v souvislosti se zvyšujícím se napětím na trhu práce .
with strong private consumption growth fuelled by strong credit growth on the back of negative real interest rates and substantial capital inflows .
Růst nominálních mezd byl zejména významný v zemích s vyšším tempem růstu produktu ( tj .
Inflationary pressures also resulted from strong wage growth in many countries , as labour market conditions tightened further .
v pobaltských státech , Bulharsku a Rumunsku ) , kde převýšil růst produktivity a vedl k rychlému růstu jednotkových mzdových nákladů ( v mnoha případech se jednalo o dvouciferné tempo růstu ) .
Nominal wage growth was particularly pronounced in the countries with higher output growth rates ( i.e. the Baltic States , Bulgaria and Romania ) , where it exceeded productivity gains , triggering fast ( in most cases double-digit ) unit labour cost growth .
Trendy dovozních cen se v jednotlivých zemích výrazně lišily , což částečně odráželo rozdílný vývoj směnných kurzů .
Import price trends differed significantly across countries , partly reflecting diverse exchange rate developments .
V zemích umožňujících vysokou míru flexibility směnného kurzu mělo zhodnocení měny značně tlumící účinek na dovozní ceny a v konečném důsledku -- vzhledem k poměrně vysokému stupni otevřenosti těchto zemí -- na celkovou inflaci .
In countries that allow for a significant degree of exchange rate flexibility , currency appreciation had a broadly dampening impact on import prices and , ultimately -- given the countries » relatively high degree of openness -- headline inflation .
FISKÁLNÍ POLITIKA Fiskální politika v členských státech EU mimo eurozónu byla v roce 2007 nadále různorodá .
FISCAL POLICIES Fiscal policies in the non-euro area EU Member States continued to be heterogeneous in 2007 .
Bulharsko , Dánsko , Estonsko , Kypr , Lotyšsko a Švédsko zaznamenaly fiskální přebytek , zatímco zbývající země zaznamenaly fiskální schodek ( viz tabulka 8 ) .
Bulgaria , Denmark , Estonia , Cyprus , Latvia and Sweden recorded fiscal surpluses , whereas the remaining countries registered fiscal deficits ( see Table 8 ) .