natgillin/translations-raw huggingface dataset:
procentních bodech ) věk Všichni Muži Ženy Mladší Starší Kvalifikace nižší než středoškolské vzdělání nejméně středoškolské vzdělání vysokoškolské vzdělání Míra dlouhodobé nezaměstnanosti nad 15 let nad 15 let nad 15 let 15 -- 24 55 -- 64 25 -- 64 2003 8,7 7,7 9,9 16,5 7,4 10,3 7,7 5,2 44,2 2005 9,0 8,2 10,0 17,6 7,5 10,2 7,9 5,0 45,4 2007 7,2 6,5 8,0 14,3 6,1 9,1 6,2 4,0 44,4 změna 2003 -- 2007 - 1,5 - 1,2 - 1,9 - 2,2 - 1,3 - 1,2 - 1,5 - 1,2 0,2
percentage points ) Age All Men Women Younger Older Skills below secondary education at least secondary education tertiary education Long-term unemployment rate above 15 above 15 above 15 15-24 55-64 25-64 2003 8.7 7.7 9.9 16.5 7.4 10.3 7.7 5.2 44.2 2005 9.0 8.2 10.0 17.6 7.5 10.2 7.9 5.0 45.4 2007 7.2 6.5 8.0 14.3 6.1 9.1 6.2 4.0 44.4 Change 2003-07 - 1.5 - 1.2 - 1.9 - 2.2 - 1.3 - 1.2 - 1.5 - 1.2 0.2
nad 15 let
above 15
Poznámka : Údaje za rok 2003 , 2005 a 2007 jsou z října , března a prosince a jsou odvozeny z harmonizované míry nezaměstnanosti pro všechny kategorie kromě údajů o starších pracovnících , struktuře kvalifikace a dlouhodobé nezaměstnanosti , které jsou z března a jsou odvozeny z údajů výběrového šetření pracovních sil EU .
Note : Data for 2003 , 2005 and 2007 refer to June , March and December respectively and are derived from the harmonised unemployment rate for all categories , except older workers , the skills breakdown and long-term unemployment , for which the data refer to March in all cases and are derived from the EU Labour Force Survey data .
zejména se to týkalo některých kategorií , které byly nejvíce ovlivněny vysokou nezaměstnaností , tzn .
most affected by high unemployment , i.e. young people and women .
Rozdíly v míře nezaměstnanosti u různých skupin jsou však stále významné ( viz tabulka ) .
However , differences in unemployment rates across groups are still significant ( see the table ) .
Nezaměstnanost mladých ( nezaměstnanost osob , jejichž věk je nižší než 25 let ) -- která je v eurozóně zhruba dvakrát vyšší než celková míra nezaměstnanosti -- poklesla z 16,5 % v červnu 2003 na 14,3 % v prosinci 2007 .
Youth unemployment ( unemployment of those aged under 25 ) -- which in the euro area is around twice as high as the overall unemployment rate -- has decreased , from 16.5% in June 2003 to 14.3% in December 2007 .
Zhruba jednu třetinu celkového poklesu nezaměstnanosti lze přičíst této skupině .
Overall , around a third of the total decrease in unemployment is attributable to this group .
Míra nezaměstnanosti žen klesla v období od června 2003 do prosince 2007 o 1,9 procentního bodu na 8 %, což je zřetelnější pokles než ten , který byl zaznamenán u mužů .
The female unemployment rate fell by 1.9 percentage points , to 8.0% , between June 2003 and December 2007 , clearly a more pronounced decline than that recorded for male workers .
Vývoj zaměstnanosti obou skupin -- mladých lidí a žen -- nadále příznivě ovlivňovalo uvolnění předpisů pro pracovní poměry na dobu určitou a zavedení opatření zaměřených na podporu částečných pracovních úvazků , což zvýšilo zaměstnatelnost těchto skupin .
Both groups , youths and women , have continued to benefit from the easing of regulations applicable to fixed-term contracts and the introduction of measures aimed at promoting part-time employment , which have increased these groups » employability .
Přínosný byl pro ně rovněž strukturální nárůst zaměstnanosti v sektoru služeb .
They have also benefited from the structural rise in employment in the services sector .
Méně pozitivním jevem je skutečnost , že poměr dlouhodobě nezaměstnaných k celkovému počtu nezaměstnaných osob se v období let 2003 až 2007 celkově nezměnil a pohybuje se na úrovni mírně vyšší než 44 %, což je velmi vysoké procento v porovnání s jinými oblastmi hospodářství .
On a less positive note , the ratio of long-term unemployed to the total number of unemployed persons appears to have remained broadly unchanged between 2003 and 2007 , at slightly above 44 %, which is very high compared with other economic areas .
Poměr nezaměstnaných po dobu delší než jeden rok vůči celkové nezaměstnanosti však od roku 2005 poklesl o 1 procentní bod , což naznačuje , že osoby v této skupině mají prospěch z hospodářského oživení s určitým zpožděním .
However , the ratio of those unemployed for more than a year to total unemployment has decreased by 1.0 percentage point since 2005 .
Podle poklesu trendu lze rovněž usuzovat , že v pozadí dlouhodobé nezaměstnanosti stojí reformy trhu práce konkrétně zaměřené na zlepšení zaměstnatelnosti nejcitlivějších skupin a na zvýšení pracovních pobídek .
This indicates that persons in that group are benefiting from the economic recovery with some lag . As reflected in the trend decline , long-term unemployment is also benefiting from labour market reforms aimed in particular at improving the employability of the most vulnerable groups and at increasing work incentives .
Dodatečné reformy a pokračující zpomalování růstu mezd jsou nezbytné k podpoře dalšího snižování nezaměstnanosti Pokles nezaměstnanosti od poloviny roku 2003 byl celkově významný .
Additional reforms and continuing wage moderation are necessary to encourage a further decline in unemployment Overall , the decline in unemployment since mid-2003 has been significant . A sustainable continuation of this decline in the coming years will necessitate , in addition to wage moderation , ongoing reforms in euro area labour and product markets .
Udržitelné pokračování tohoto poklesu v nadcházejících letech si vyžádá , kromě zpomalování růstu mezd , průběžné reformy na trhu práce a trhu zboží v eurozóně . Evropská komise v nedávné době sestavila databázi ( nazvanou LABREF ) , v níž zaznamenala klíčové charakteristiky politických iniciativ od roku 2000 , přičemž se zaměřila na jejich záměr , rozsah a dobu
The European Commission has recently compiled a database ( called LABREF ) , recording the key features of policy initiatives since the year 2000 , focusing on their design , scope and durability . 1 Chart B shows that on average the 1 Reforms have been classified along eight main policy dimensions , covering labour taxation , the unemployment benefit systems ( together with other welfare-related benefits ) , active labour market programmes , job protection , pension systems , wage bargaining , working time organisation , migration policies and labour mobility ;
ECB Výroční zpráva 2007 67
within these broad policy domains , an overall set of 36 areas of intervention are investigated . ECB Annual Report 2007
Graf B Intenzita reforem v eurozóně 1 ) a rozdělení podle oblasti reforem , 2000 -- 2006 ( počet provedených reforem ) pracovní doba kolektivní vyjednávání zdanění práce , penzijní systémy , sociální dávky a dávky v nezaměstnanosti ochrana pracovních míst imigrace a mobilita pracovní síly programy aktivní politiky zaměstnanosti 120 100 80 60 40 20 0 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 Zdroj : výpočty ECB z údajů databáze LABREF .
69 Chart B Reform intensity in the euro area 1 ) and distribution by type of reform , 2000-06 ( number of reforms enacted ) working time wage bargaining labour taxation , pension systems , unemployment and welfare-related benefits job protection immigration and labour mobility active labour market programmes 120 100 80 60 40 20 0 120 100 80 60 40 20 0
1 Graf B ukazuje , že celkový počet změn na trzích práce v eurozóně činil v průměru okolo 98 opatření , která byla uvedena v platnost v období let 2000 až 2006 .
overall number of policy changes in euro area labour markets amounted to about 98 measures enacted between 2000 and 2006 .
Opatření byla většinou přijímána v oblasti aktivní politiky na trhu práce ( zejména iniciativ ovlivňujících veřejné služby v oblasti zaměstnanosti a vzdělávání ) ; dále v oblasti penzijních systémů ( zejména pokud jde o úroveň a kritéria způsobilosti ) a zdanění práce ( v podobě politik ovlivňujících zejména zdanění příjmů a příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení ) .
Measures have mostly been taken in the field of active labour market policies ( particularly initiatives affecting public employment services and training ) , followed by pension systems ( mainly concerning the amount and the eligibility criteria ) and labour taxation ( in the form of policies mostly affecting income taxation and employers » social security contributions ) .
I když několik zemí učinilo významný pokrok směrem k přijetí a zavedení strukturálních reforem , v řadě oblastí je nadále nezbytné vyvíjet větší úsilí .
Although several euro area countries have made progress in adopting and implementing structural reforms , further effort is needed Source : ECB computation based on the LABREF database . 1 ) Includes Slovenia .
Reformy by měly zvýšit pracovní příležitosti zejména pro mladé lidi a ženy .
in a number of policy areas . Reforms should increase employment opportunities for young people and women in particular .
Je proto nezbytné , aby každá země eurozóny odstranila deformace trhu a aby přesně realizovala národní reformní programy , které jsou „jádrem » lisabonského procesu .
It is therefore essential for each euro area country to remove market distortions and to rigorously implement the national reform programmes that are at the heart of the Lisbon process .
Pokud jde o změny právní ochrany zaměstnanců a poskytování pracovních pobídek prostřednictvím systémů daní a dávek , byl pokrok poněkud skromný .
Progress in terms of changing employment protection legislation and providing incentives to work via tax and benefit systems has been rather limited .
Dynamické reformy v těchto oblastech by mohly podstatně přispět k flexibilitě trhů práce a podpořit schopnost přizpůsobení zemí v eurozóně .
Vigorous reforms in these areas could substantially contribute to the flexibility of the labour markets and support the adjustment capacity of countries in the euro area .
Kromě toho je nezbytné zvýšit úsilí zaměřené na dokončení a prohloubení vnitřního trhu EU pro zboží a služby a rozvoj výzkumu a vývoje a inovací ke zvýšení produktivity a zvýšení pracovních příležitostí .
In addition , increased efforts to complete and deepen the EU internal market for goods and services and to increase research and development and innovation are required to raise productivity and increase employment opportunities .
Rovněž reformy systémů mzdového vyjednávání zaměřené na odstranění rigidity jsou vítány , zejména s ohledem na jejich význam pro snižování rozdílů v míře nezaměstnanosti u jednotlivých skupin .
Furthermore , reforms of the wage bargaining systems , aimed at removing rigidities , are welcome because of their importance in decreasing unemployment rate differentials across groups . 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006
1 Reformy byly klasifikovány z hlediska osmi hlavních politických rozměrů , které se týkaly zdanění práce , systémů dávek v nezaměstnanosti ( spolu s ostatními dávkami vztahujícími se k sociálnímu zabezpečení ) , aktivních programů trhu práce , ochrany zaměstnání , penzijních systémů , mzdových vyjednávání , organizace pracovní doby , migrační politiky a mobility pracovních sil ;
2.5 FISCAL DEVELOPMENTS CONTINUED BUDGETARY IMPROVEMENT IN 2007 Fiscal developments in 2007 continued to be relatively favourable , mainly owing to strong economic activity , further revenue windfalls , some consolidation efforts and the unwinding of temporary factors that had pushed up the 2006 deficit in Italy . According to the euro area countries » updated stability programmes , the average general government deficit in the euro area declined from 1.5% of GDP in 2006 to 0.8% in 2007 ( see Table 5 ) .
v rámci těchto širokých oblastí je zkoumán soubor 36 oblastí intervence . Národohospodářská produktivita práce měřená poměrem reálného HDP k celkové zaměstnanosti v roce 2007 stoupla pouze o 0,8 %.
8 Deficits in Italy and Portugal , the two countries in the euro area that are subject to an excessive deficit procedure , fell to 2.4% and 3 % of GDP respectively . In the case of Italy , according to more recent estimates , the deficit fell to 1.9% of GDP .
V roce 2006 přitom vzrostla o 1,3 % a ve čtvrtém čtvrtletí téhož roku dosáhlo její meziroční tempo růstu nejvyšší hodnoty 1,6 %.
In the case of Belgium , according to
Zrychlení růstu produktivity práce v roce 2006 , které souviselo zejména s cyklickým oživením ekonomiky eurozóny , nemělo dlouhého trvání a meziroční tempo růstu produktivity práce ve třetím čtvrtletí 2007 kleslo na 0,6 %.
more recent estimates , the 2007 deficit ratio amounted to 0.1% of GDP and the debt ratio to 85.1% of GDP . No country participating in the euro area had a deficit of more than 3 % of GDP in 2007 , a situation that was last witnessed in 2000 ( proceeds from the sale of UMTS licences excluded ) .
2.5 FISKÁLNÍ VÝVOJ ZLEPŠENÍ VEŘEJNÝCH FINANCÍ V ROCE 2007 POKRAČUJE Fiskální vývoj byl v roce 2007 nadále relativně příznivý zejména díky silnému ekonomickému růstu , neočekávaným rozpočtovým příjmům , rozpočtovým konsolidačním opatřením a odeznění přechodných vlivů , které v roce 2006 zvýšily schodek v Itálii .
Comparing the 2007 figures with the targets set in the stability programme updates released at the end of 2006 and in early 2007 , the euro area average deficit improved by 0.7 percentage point of GDP . This improvement is largely accounted for by the base effect , which reflects the better than expected outcomes in 2006 .
Podle aktualizovaných programů stability zemí eurozóny se průměrný schodek veřejných financí v eurozóně v roce 2007 snížil na 0,8 % HDP z hodnoty 1,5 %
Better than planned outcomes in 2007 were realised in the 8 The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes . 70
Tabulka 5 Fiskální pozice v eurozóně ( v % HDP ) Přebytek (+) / schodek (-) vládních institucí 2005 Eurozóna Belgie Německo Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Slovinsko Finsko Hrubý dluh vládních institucí 2005 Eurozóna Belgie Německo Irsko Řecko Španělsko Francie Itálie Lucembursko Nizozemsko Rakousko Portugalsko Slovinsko Finsko 70,3 92,2 67,8 27,4 98,0 43,0 66,7 106,2 6,2 52,3 63,4 63,7 27,4 41,4 2006 68,6 88,2 67,5 25,1 95,3 39,7 64,2 106,8 6,6 47,9 61,7 64,8 27,1 39,2 2007 66,7 84,6 65,0 25,1 93,4 36,2 64,2 105,0 6,9 46,8 59,9 64,4 25,6 35,3 - 2,5 - 2,3 - 3,4 1,2 - 5,1 1,0 - 2,9 - 4,2 - 0,1 - 0,3 - 1,6 - 6,1 - 1,5 2,7 2006 - 1,5 0,4 - 1,6 2,9 - 2,5 1,8 - 2,5 - 4,4 0,7 0,6 - 1,4 - 3,9 - 1,2 3,8 2007 - 0,8 - 0,3 0,0 0,5 - 2,7 1,8 - 2,4 - 2,4 1,0 - 0,4 - 0,7 - 3,0 - 0,6 4,5
Table 5 Fiscal positions in the euro area ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+) / deficit (-) 2005 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland General government gross debt 2005 Euro area Belgium Germany Ireland Greece Spain France Italy Luxembourg Netherlands Austria Portugal Slovenia Finland 70.3 92.2 67.8 27.4 98.0 43.0 66.7 106.2 6.2 52.3 63.4 63.7 27.4 41.4 2006 68.6 88.2 67.5 25.1 95.3 39.7 64.2 106.8 6.6 47.9 61.7 64.8 27.1 39.2 2007 66.7 84.6 65.0 25.1 93.4 36.2 64.2 105.0 6.9 46.8 59.9 64.4 25.6 35.3 - 2.5 - 2.3 - 3.4 1.2 - 5.1 1.0 - 2.9 - 4.2 - 0.1 - 0.3 - 1.6 - 6.1 - 1.5 2.7 2006 - 1.5 0.4 - 1.6 2.9 - 2.5 1.8 - 2.5 - 4.4 0.7 0.6 - 1.4 - 3.9 - 1.2 3.8 2007 - 0.8 - 0.3 0.0 0.5 - 2.7 1.8 - 2.4 - 2.4 1.0 - 0.4 - 0.7 - 3.0 - 0.6 4.5
Zdroje : Evropská komise ( 2005 -- 2006 ;
Sources : European Commission ( for 2005-06 ;
2006 -- 2007 v případě Belgie ) , aktualizované programy stability z let 2007 -- 2008 ( pro rok 2007 ) a výpočty ECB .
for Belgium also 2007 ) , updated stability programmes ( for 2007 ) and ECB calculations .
Poznámka : Údaje za rok 2007 v programech stability jsou založeny na odhadech , a mohou se proto lišit od konečných výsledků . v roce 2006 ( tabulka 5 ) .
Note : The 2007 figures in the stability programmes are based on estimates and hence could differ from final outcomes . majority of countries , most notably in Germany , Luxembourg and Finland .
8 Schodek v Itálii a Portugalsku , dvou zemích eurozóny , na které se vztahuje postup při nadměrném schodku , poklesl na 2,4 % a 3 % HDP .
Against this background , the average government debt ratio in the euro area declined by close to 2 percentage points to a level of 66.7% of GDP , the lowest debt level as a percentage of GDP since the start of Stage Three of EMU in 1999 .
Podle novějších odhadů klesl v případě Itálie schodek na 1,9 % HDP .
France and low-debt countries Ireland and Luxembourg were the exceptions to this declining trend .
Podle posledních odhadů dosáhl schodek v Belgii v roce 2007 hodnoty 0,1% HDP a poměr veřejného dluhu k HDP činil 85,1 %.
Moreover , in six countries debt ratios remained above the 60 % of GDP reference value .
Žádná ze zemí eurozóny neměla v roce 2007 schodek vyšší než 3 % HDP , k čemuž došlo naposledy v roce 2000 ( bez započtení výnosů z prodeje UMTS licencí ) .
Despite improved fiscal outcomes , there was an increase in debt issuance activity of euro area governments in 2007 ( see Box 7 ) . The average structural budget balance ( the cyclically adjusted balance excluding
Při porovnání ekonomických údajů za rok 2007 a cílů stanovených v aktualizovaných programech stability vydaných na přelomu let 2006 a 2007 došlo ke zlepšení průměrného schodku eurozóny o 0,7 procentního bodu HDP .
one-off and other temporary measures ) in the euro area improved from - 1.2% of GDP in 2006 to - 0.8% in 2007 .
Toto zlepšení se do značné míry připisuje zlepšení srovnávacích základen , ve kterých se odrážejí lepší hospodářské výsledky dosažené v roce 2006 .
Rather than concrete consolidation measures on the expenditure side , this improvement reflected buoyant tax revenue growth over and above the growth that can be explained by developments in the assumed macroeconomic tax bases .
Lepší hospodářské výsledky v roce 2007 , než se původně očekávalo , byly dosaženy ve většině zemí , zejména pak v Německu , Lucembursku a Finsku .
Looking at individual countries , a substantial improvement in structural balances , of 0.5 percentage point of GDP or more , was seen in Germany , Greece , Italy , Portugal and Slovenia .
Díky příznivé ekonomické situaci se průměrný poměr veřejného dluhu eurozóny k HDP snížil o téměř 2 procentní body na úroveň 66,7 %, což je nejnižší hodnota poměru veřejného dluhu k HDP od začátku třetí etapy HMUv 8 Údaje za rok 2007 v programech stability jsou založeny na odhadech , a mohou se proto lišit od konečných výsledků .
By contrast , there was significant structural budgetary loosening , of over 1 percentage point of GDP , in Ireland and the Netherlands . A small majority of euro area countries reached or continued to meet their medium-term budgetary objective ( MTO ) in 2007 .
ECB Výroční zpráva 2007
ECB Annual Report 2007 71
VÝVOJ EMISE DLUHOVÝCH CENNÝCH PAPÍRŮ VLÁDNÍCH INSTITUCÍ A SPREADŮ VÝNOSŮ Z DLUHOPISŮ V EUROZÓNĚ V prostředí rostoucích úrokových sazeb , které charakterizovalo většinu roku 2007 , vzrostla v eurozóně čistá emise dluhových cenných papírů vládních institucí .
DEVELOPMENTS IN THE ISSUANCE OF GOVERNMENT DEBT SECURITIES AND BOND YIELD SPREADS IN THE EURO AREA In an environment of rising interest rates , which characterised most of the year , euro area net issuance of general government debt securities increased in 2007 .
Tento nárůst byl velmi výrazný u krátkodobých dluhových cenných papírů .
The increase was remarkably strong for short-term issuance .
V čistém vyjádření se objem dluhových cenných papírů vládních institucí v eurozóně zvýšil v prosinci 2007 o 2,8 %, což je pouze o 0,4 procentního bodu více než v roce 2006 ( viz tabulka A ) 1 .
In net terms , the growth rate of euro area general government debt issuance was 2.8% in December 2007 , or only 0.4 percentage point higher than in 2006 ( see Table A ) .
V souvislosti s příznivým hospodářským růstem došlo ke snížení poměru vládního dluhu k HDP ve většině zemí eurozóny .
1 However , the general government debt-to-GDP ratio declined in most euro area countries , in the context of stronger economic growth .
Tabulka A Dluhové cenné papíry emitované vládami zemí eurozóny ( meziroční procentní změna ke konci období ) 1999 Vládní instituce celkem Dlouhodobé S fixní sazbou S pohyblivou sazbou Krátkodobé Zdroj : ECB .
Table A Debt securities issued by euro area governments ( annual percentage changes ; end of period ) 1999 Total general government Long-term Fixed rate Floating rate Short-term Source : ECB .
Jedním z důvodů , proč v roce 2007 došlo k procentnímu nárůstu emise krátkodobých dluhových cenných papírů v porovnání s dlouhodobými , zapříčinil pravděpodobně nárůst dlouhodobých úrokových sazeb v prvním pololetí roku 2007 .
One reason for the 2007 percentage increase in governments » issuance of short-term debt securities relative to long-term debt securities could be the rise in long-term interest rates in the first half of the year .
Kvůli strmé výnosové křivce pokleslo meziroční tempo růstu dlouhodobých dluhových cenných papírů ze 3,4 % na 2,3 % v roce 2007 , zatímco meziroční tempo růstu krátkodobých dluhových cenných papírů se prudce zvýšilo a v roce 2007 dokonce dosáhlo kladných hodnot .
Accordingly , as governments were faced with a steep yield curve , the annual growth rate of long-term debt securities fell from 3.4% in 2006 to 2.3% in 2007 , while the annual growth rate of short-term debt securities rose sharply , and even turned positive in 2007 .
Z analýzy struktury nesplacených dluhových cenných papírů vládních institucí vyplývá , že emisi vládního dluhu provádí převážně ústřední vláda .
An analysis of the structure of outstanding general government debt securities reveals that government debt issuance is undertaken predominantly by central government .
V roce 2007 její podíl na nesplacených dluhových cenných papírech činil 93,5 % a zbývajících 6,5 % připadlo na ostatní subjekty vládního sektoru .
In 2007 it accounted for 93.5% of outstanding debt securities , while the other general government sub-sectors were responsible for the remaining 6.5% .
Subjekty vládního sektoru ale začaly vyvíjet v této oblasti větší aktivitu . Jejich emise dluhových cenných papírů se v letech 1999-2006 přibližně zdvojnásobila .
The latter , however , have become more active over time , their issuance of debt securities having more or less doubled during the years 1999-2006 , while that of central government declined steadily over the same period .
Obecně země při správě veřejného dluhu v zásadě nezměnily svou orientaci na dlouhodobý horizont .
In general , countries have not changed their long-term debt management orientation .
V roce 2007 činily dlouhodobé závazky 92,5 % z nesplacených dluhových cenných papírů , což je o něco méně než roce 2006 .
In 2007 long-term debt accounted for around 92.5% of outstanding debt securities , which is slightly less than in 2006 .
Podíl krátkodobých cenných papírů se naproti tomu zvýšil ze 7,1 % v roce 2006 na 7,5 % v roce 2007 ( viz tabulka B ) .
The share of short-term debt securities , however , increased from 7.1% in 2006 to 7.5% in 2007 ( see Table B ) .
Z tabulky B rovněž vyplývá , že zdaleka největší část dlouhodobých dluhových cenných papírů vládních institucí byla emitována s fixní úrokovou sazbou .
Table B also indicates that by far the largest proportion of long-term general government debt securities was issued at a fixed rate .
Podíl emisí s pohyblivou úrokovou sazbou 1 Míry růstu jsou vypočítány na základě finančních transakcí , a proto nezahrnují překlasifikování , přecenění , kurzové vlivy a ani jiné změny , které nepocházejí z transakcí .
The share of floating rate issues increased slightly in 2007 , thus continuing the upward trend that started in 2004 . 1 Growth rates are calculated on the basis of financial transactions and therefore exclude reclassifications , revaluations , exchange rate variations and other changes that do not arise from transactions .
Podrobnější informace naleznete v technických poznámkách k tabulkám 4.3 a 4.4 v části „Statistika eurozóny » Měsíčního bulletinu ECB .
For details , see the technical notes relating to Tables 4.3 and 4.4 of the « Euro area statistics » section of the ECB 's Monthly Bulletin . 72