natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kromě toho je nezbytné uskutečnit další reformy za účelem podnícení mobility pracovních sil prostřednictvím usnadnění převoditelnosti práv , která se vážou k důchodům a zdravotní péči , a umožnění diferenciace mezd podle místních , regionálních a odvětvových rozdílů v produktivitě .
Moreover , further reforms are needed to encourage labour mobility by improving the transferability of pensions and healthcare rights and by allowing wage differentiation according to local , regional and sectoral differences in productivity .
Agenda strukturální reformy pro trhy výrobků se týká široké škály oblastí .
The structural reform agenda for product markets covers a wide range of areas .
Hlavní směry hospodářské politiky ( BEPG ) kromě jiného požadují po členských státech , aby podporovaly hospodářskou soutěž na trzích zboží a služeb těmito kroky : ( i ) rychlejším zaváděním směrnic pro vnitřní trh do vnitrostátních právních předpisů ; ( ii ) dalším otevíráním trhů veřejných zakázek ;
Among other things , the BEPGs urge Member States to foster competition in goods and services markets by : ( i ) transposing internal market directives more quickly into national legislation , ( ii ) further opening up public procurement , ( iii ) giving adequate powers and resources to competition and regulatory authorities and ensuring their independence , ( iv ) reducing state aid and ( v ) encouraging market entry and effective competition in network industries .
a ( v ) podporováním vstupu nových subjektů na trh v síťových odvětvích a efektivní hospodářské soutěže v těchto odvětvích . Procentuální podíl právních předpisů EU pro vnitřní trh , které členské státy doposud nezavedly do vnitrostátního práva ( označovaný jako „deficit zavádění ") se opět zvýšil .
The percentage of EU internal market legislation which Member States had not yet transposed into national law ( known as the « transposition deficit ") increased further .
Evropská komise uskutečnila několik kroků za účelem zlepšit fungování vnitřního trhu , zejména v oblasti služeb . Přesto i nadále přetrvávají určité významné překážky fungování tohoto trhu , zejména v sektoru služeb .
The European Commission has taken several steps to improve the functioning of the internal market , in particular in the service sector , where some significant barriers to its functioning remain .
Mnohé z těchto překážek jsou zřejmě důsledkem vnitrostátních předpisů , například zatížení administrativními požadavky a postupy týkajícími se zakládání dceřiných společností v jiných zemích EU .
Many of these barriers appear to be due to national regulations , for example administrative burdens and procedures for setting up subsidiaries in other EU countries .
Na začátku roku 2004 se irské , nizozemské , lucemburské a britské předsednictví vzájemně dohodla na společné iniciativě vymezit priority regulačních reforem 2 Další podrobnosti viz Box nazvaný „Developments in total hours worked in the euro area » ( Vývoj celkového počtu odpracovaných hodin v eurozóně ) ve vydání Měsíčního bulletinu ECB z října 2004 .
At the beginning of 2004 the Irish , Dutch , Luxembourg and British presidencies agreed upon a joint initiative to prioritise regulatory reforms over the course of 2004 and 2005 and step up efforts to reduce the administrative burden .
v průběhu roku 2004 a 2005 a zintenzivnit úsilí směrem k omezení administrativního zatížení . Mnohé země přijaly příslušná opatření s cílem zlepšit efektivitu a transparentnost postupů v oblasti veřejných zakázek .
Many countries have taken steps to improve the efficiency and transparency of public procurement procedures .
Některé země rovněž rozšířily pravomoci a posílily nezávislost svých regulačních orgánů a orgánů hospodářské soutěže .
In addition , some countries have increased the powers and independence of their competition and regulatory authorities .
Kromě toho také zřejmě v průběhu minulých let pokračoval trend k omezování a přeorientování státní podpory směrem k horizontálním cílům , přestože státní podpora v některých sektorech hraje i nadále důležitou roli , jako například v sektoru dopravy .
Moreover , the trend towards reducing and redirecting state aid towards horizontal objectives seems to have continued over recent years , although state aid still plays an important role in some sectors , such as transport .
Členské státy pokračovaly v zavádění regulačních reforem v síťových odvětvích , přestože program regulačních reforem v této oblasti nebyl doposud dokončen .
Member States have continued to implement regulatory reforms in network industries , although the regulatory reform agenda in this area has not yet been completed .
Faktická hospodářská soutěž v odvětvích , která byla v dřívějších obdobích státem hájena , jako například elektrárenství či plynárenství , by měla být dále posilována .
De facto competition in previously sheltered sectors , such as electricity and gas , should be increased further .
Souhrnně řečeno , v roce 2004 bylo dosaženo pokroku v realizaci strukturálních reforem , a to zejména na trzích práce , celkově bylo ovšem tempo reforem neuspokojivé .
To sum up , further progress with structural reform was made in 2004 , especially in labour markets , but overall the pace of reform remained disappointing .
V důsledku toho EU pravděpodobně nebude schopna splnit cíle z Lisabonu , pokud členské státy energicky nepřikročí k zintezívnění úsilí v oblasti realizace reforem .
As a result , the EU will most likely not be able to achieve the Lisbon targets unless Member States vigorously step up their efforts to implement reform .
Obnovená dynamika v procesu strukturálních reforem nejenom zvýší celkovou hospodářskou efektivitu a zlepší perspektivy dlouhodobého růstu , ale posílí také výchozí pozici pro dlouhotrvající hospodářskou konjunkturu .
Renewed momentum in the process of structural reform will not only increase overall economic efficiency and enhance longer-term growth prospects , but will also strengthen the basis for a sustained economic upswing . ECB Annual Report 2004
Struktura hospodářského růstu v roce 2004 byla ovlivněna také specifickými vnějšími faktory , včetně vývoje cen ropy a devizových kurzů .
From a sectoral perspective , value added growth tended to track overall real output developments over the cycle .
Růst v eurozóně byl ovlivněn nejenom přímými dopady zvýšení cen ropy v podobě zvýšených výrobních nákladů a snížené kupní síly příjmů spotřebitelů , ale také nepřímo prostřednictvím dopadu na mezinárodní prostředí .
In particular , value added growth in both manufacturing and purely market-related services was sustained during the first half of 2004 but moderated in the second half .
Výrazné rozšíření globální hospodářské činnosti zaznamenané na začátku roku 2004 bylo v druhé polovině roku utlumeno .
The cyclical movement of the economy in the past year seems therefore to have been driven mainly by aggregate , rather than sector-specific , disturbances .
Vliv na tento vývoj mělo kromě jiných faktorů také zvýšení cen ropy , k němuž docházelo od poloviny roku 2004 a jehož důsledkem bylo snížení růstu zahraniční poptávky po vývozu zemí eurozóny ve druhé polovině roku .
Various dispersion measures indicate that the divergence of real GDP growth rates among euro area countries declined in 2004 .
Obdobně výrazné posilování devizového kurzu eura , které se projevovalo v téměř celém průběhu roku 2003 , přestože snížilo cenu ropy pro dovozce eurozóny , mělo na druhé straně také negativní dopad na konkurenceschopnost eurozóny jako celku .
Reflecting in part the global economic upswing , average annual real GDP growth increased in all euro area countries in 2004 compared with the year before , except in Greece , where it nonetheless remained relatively strong .
Z odvětvového hlediska měl růst přidané hodnoty tendenci kopírovat vývoj celkové reálné nabídky v průběhu daného cyklu .
IMPROVEMENT IN LABOUR MARKET AND PRODUCTIVITY GROWTH IN 2004 Labour market conditions did not change significantly in the euro area in 2004 , although signs of a gradual improvement can be detected .
Zejména růst přidané hodnoty ve zpracovatelském průmyslu i tržních službách byl v průběhu první poloviny roku 2004 stálý , v druhé polovině roku však došlo k jeho oslabení .
After remaining broadly unchanged in 2003 , employment rose throughout 2004 ( see Table 4 ) . The overall increase was moderate ,
Cyklický pohyb ekonomiky v minulém roce byl proto zřejmě určován zejména obecnými rušivými vlivy , nikoli vlivy specifickými pro určité odvětví . Různé míry variability naznačují , že v roce 2004 došlo k oslabení procesu divergence temp růstu reálného HDP jednotlivých zemí eurozóny .
however . This was partly in line with the lagged response of employment to economic activity but also reflected the unusual resilience of employment ( measured in terms of persons employed ) during the economic slowdown in 2001-03 , which lessened the need to hire labour at this stage of the upturn .
Částečně vlivem globálního oživení se průměrný roční růst reálného HDP v roce 2004 zvýšil ve srovnání se stavem v předchozím roce ve všech zemích eurozóny s výjimkou Řecka , nicméně i tam zůstal relativně silný .
While developments in the number of persons employed were relatively stable during the recent cyclical phases , available evidence indicates that employment in terms of hours worked was more responsive to the business cycle . This suggests that during the recent slowdown and subsequent recovery employers may have decided to adjust employment more in terms of hours than in terms of persons employed .
POSTUPNÉ ZLEPŠOVÁNÍ SITUACE NA TRHU PRÁCE A TRVALÝ RŮST PRODUKTIVITY V ROCE 2004 Podmínky na trhu práce se v eurozóně v roce 2004 významným způsobem nezměnily , přestože lze pozorovat známky postupného zlepšování .
Employment continued to decline in industry ( excluding construction ) in the course of 2004 , although to a decreasing extent over successive quarters , while it rose continuously in the services sector .
Poté , co míra zaměstnanosti v roce 2003 zůstávala obecně nezměněná , v celém průběhu roku 2004 zaznamenala růst ( viz Tabulka 4 ) .
Labour productivity continued to recover significantly during 2004 ( especially in the industrial sector ) ( see Chart 27 ) .
Celkový růst však byl slabý . Tento vývoj byl částečně v souladu se zaostávající reakcí zaměstnanosti na hospodářskou činnost , projevovala se v něm však také neobvyklá odolnost zaměstnanosti ( měřeno z hlediska
Labour productivity growth had been increasing since mid-2003 , reflecting usual cyclical developments in activity and employment . Table 4 Labour market developments ( percentage changes compared with the previous period ;
v %) 2002 Pracovní síla Zaměstnanost Zemědělství 1 ) Průmysl 2 ) -- bez stavebnictví -- stavebnictví Služby 3 ) Míry nezaměstnanosti 4 ) Celkem Pod 25 let 25 let a více 1,0 0,6 - 2,1 - 1,2 - 1,3 - 0,7 1,4 8,2 16,8 7,0 2003 0,7 0,2 - 2,5 - 1,5 - 2,0 - 0,2 1,0 8,7 17,6 7,4 2004 . .
percentages ) 2002 Labour force Employment Agriculture 1 ) Industry 2 ) -- excl . construction -- construction Services 3 ) Rates of unemployment 4 ) Total Under 25 years 25 years and over 1.0 0.6 - 2.1 - 1.2 - 1.3 - 0.7 1.4 8.2 16.8 7.0 2003 0.7 0.2 - 2.5 - 1.5 - 2.0 - 0.2 1.0 8.7 17.6 7.4 2004 .
Q 0,1 - 0,0 - 0,8 - 0,4 - 0,4 - 0,3 0,2 8,3 16,9 7,1 2002 4 . Q 0,1 0,0 - 0,7 - 0,5 - 0,6 - 0,1 0,3 8,4 16,8 7,2 2003 1 .
8.8 17.8 7.6 2002 Q3 0.1 - 0.0 - 0.8 - 0.4 - 0.4 - 0.3 0.2 8.3 16.9 7.1 2002 Q4 0.1 0.0 - 0.7 - 0.5 - 0.6 - 0.1 0.3 8.4 16.8 7.2 2003 Q1 0.2 0.0 - 0.9 - 0.3 - 0.5 0.1 0.2 8.6 17.2 7.4 2003 Q2 0.2 0.1 - 0.6 - 0.3 - 0.5 0.4 0.3 8.7 17.5 7.4 2003 Q3 0.1 0.0 - 0.1 - 0.5 - 0.5 - 0.4 0.2 8.7 17.6 7.5 2003 Q4 0.1 - 0.0 - 0.1 - 0.5 - 0.7 - 0.0 0.1 8.8 18.0 7.5 2004 Q1 0.2 0.1 - 0.4 - 0.5 - 0.6 - 0.2 0.4 8.9 18.0 7.6 2004 Q2 0.1 0.2 0.1 0.3 - 0.0 1.2 0.2 8.8 18.0 7.6 2004 Q3 0.2 0.2 - 0.1 - 0.2 - 0.2 - 0.1 0.3 8.8 17.8 7.6 2004 Q4 .
1 ) Zahrnuje také rybolov , myslivost a lesní hospodářství .
1 ) Includes f ishing , hunting and forestry .
2 ) Včetně zpracovatelského průmyslu , stavebnictví , dobývání nerostných surovin a výroby elektřiny , plynu a vody .
2 ) Includes manufacturing , construction , mining and quarrying , electricity , gas and water supply .
3 ) Nezahrnuje exteritoriální instituce a organizace .
3 ) Excludes extra-territorial bodies and organisations .
4 ) V % pracovní síly podle doporučení ILO .
4 ) Percentage of the labour force according to ILO recommendations .
Zaměstnanost v průběhu roku 2004 i nadále vykazovala v sektoru průmyslu ( kromě stavebnictví ) pokles , přestože během následujících čtvrtletí v menší míře , zatímco v sektoru služeb byl její růst trvalý .
ECB Annual Report 2004
Produktivita práce v průběhu roku 2004 pokračovala ve výrazném růstu ( zejména v sektoru průmyslu ) ( viz Graf 27 ) .
Chart 27 Labour productivity ( annual percentage changes ) whole economy industry excl .
Růst produktivity práce se od poloviny roku 2003 zvyšoval a v tomto trendu se projevoval obvyklý cyklický vývoj v hospodářské činnosti a zaměstnanosti .
construction 6.0 6.0
Míra nezaměstnanosti v eurozóně zůstala v roce 2004 téměř stabilní a dosáhla výše 8,8 % ( viz Graf 28 ) .
Chart 28 Unemployment ( monthly data ; seasonally adjusted )
Počet nezaměstnaných se však v roce 2004 po výrazném nárůstu z roku 2003 celkově snížil G r a f 27 P r o d u k t i v i t a p r á c e ( meziroční změny v %) v národním hospodářství celkem v průmyslu bez stavebnictví 6,0 6,0
annual change in millions ( left-hand scale ) 1 ) percentage of the labour force ( right-hand scale ) 3.0 2.5 2.0 1.5
Graf 28 Nezaměstnanost ( měsíční údaje ;
Source : Eurostat . Note : Data refer to the Euro 12 ( including periods prior to 2001 ) .
sezonně očištěno ) meziroční změna v milionech ( levá osa ) 1 ) podíl na pracovní síle v % ( pravá osa ) 3,0 2,5 2,0 1,5 10,0 1,0 9,5 0,5 9,0 0,0 - 0,5 - 1,0 - 1,5 1994 1996 1998 2000 2002 8,5 11,5
1 ) Annual changes are not seasonally adjusted . The unemployment rate in the euro area remained broadly stable at 8.8% in 2004 ( see Chart 28 ) .
přibližně o 50 000 osob .
There was also no significant change recorded in the unemployment rates by age group and by gender .
Tyto známky zlepšení , jakkoli skromné , byly v souladu s jinými projevy obratu na trhu práce .
However , the number of unemployed decreased by about 50,000 persons overall in 2004 , after having increased markedly in 2003 .
Patří k nim například vývoj v oblasti volných míst , jejichž počet se ve druhé polovině roku 2004 zvýšil poté , co od roku 2001 zaznamenával trvalý pokles .
These signs of improvement , albeit modest , were in line with other indications of a turning-point in the labour market .
Míra nezaměstnanosti se ve většině zemí eurozóny v období mezi lety 2003 a 2004 v podstatě v průměru nezměnila , s výjimkou Řecka , Lucemburska a Nizozemska , kde nezaměstnanost vzrostla , a Španělska a Itálie , kde zaznamenala pokles . V některých zemích byly ovšem údaje týkající se nezaměstnanosti do určité míry ovlivněny statistickými změnami .
These include developments in the number of vacancies , which increased in the second half of 2004 after having fallen continuously since 2001 . The unemployment rate in most euro area countries was broadly unchanged on average between 2003 and 2004 , although the unemployment figures recorded in some countries were affected to some extent by statistical changes .
Celkově stupeň rozptylu měr nezaměstnanosti mezi jednotlivými zeměmi eurozóny v roce 2004 mírně poklesl .
All in all , the degree of dispersion of unemployment rates among euro area countries declined slightly in 2004 .
Box 7
Box 7
POTENCIÁLNÍ DOPADY DEMOGRAFICKÝCH ZMĚN V EUROZÓNĚ Charakteristickými rysy dosavadního a predikovaného demografického vývoje v eurozóně , obdobně jako v mnoha jiných průmyslových zemích , je snižující se populační růst a postupné stárnutí obyvatelstva .
POTENTIAL EFFECTS OF DEMOGRAPHIC CHANGE IN THE EURO AREA Recent and projected demographic dynamics in the euro area , as in many other industrialised countries , are characterised by decreasing population growth and a gradual ageing of the population .
Tento vývoj je důsledkem nízké porodnosti ve většině zemí eurozóny a zvyšující se střední délky života .
These developments are the result of low fertility rates in most euro area countries and increasing life expectancy .
Přestože všechny demografické projekce jsou spojeny se značnou mírou nejistoty , zdá se , že tyto struktury jsou pro většinu z nich shodné , včetně predikcí Eurostatu a Spojených národů .
Although considerable uncertainty surrounds all demographic projections , these patterns seem to be common to most , including those by Eurostat and the United Nations .
V tomto boxu analyzujeme některé z hlavních důsledků .
This box discusses some of the main implications .
Demografické změny Podle aktuálních projekcí , které mají země eurozóny k dispozici ( Projekce světové populace zpracované OSN v roce 2002 1 ) , by celková míra porodnosti v období do roku 2050 měla podle předpokladů zůstat pod úrovní populační reprodukce , která představuje přibližně dvě děti na jednu ženu .
Demographic changes According to the most recent projections available for euro area countries ( the United Nations 2002 World Population Prospects1 ) , total fertility rates in the euro area are expected to remain below the population replacement level of about two children per woman in the period to 2050 . At the same time , average life expectancy is expected to increase by five years between 2005 and 2050 ( see left-hand panel of the chart below ) .
Zároveň se předpokládá , že střední délka života se v období let 2005-2050 zvýší o 1 Tato analýza vychází zejména z předpokladů „střední varianty » porodnosti , které lze považovat za nejpravděpodobnější .
Furthermore , the proportion of older people ( aged 65 and over ) in the population is projected to increase and the proportion of people of working age ( aged 15 to 64 ) to decrease ( see right-hand panel of the chart below ) , gradually at first and then at a faster rate from around 2015 .
Bližší informace jsou uvedeny v Projekcích světové populace zpracovaných OSN v revidované verzi z roku 2002 .
This would imply an increase in the euro area 's old age dependency ratio ( i.e. the ratio of the population aged 65 and above to the population aged 15 to 64 ) from about 26 % in 2005 to about 30 % in 2015 and to more than 52 % in 2050 , a total increase of about 26 percentage points over the period 2005 to 2050 .
H l a v n í d e m o g r a f i c k é t r e n d y v e u r oz ó n ě
Main demographic developments in the euro area
tempo růstu obyvatelstva , ( levá osa ) celková porodnost , ( levá osa ) průměrná délka života ( roky ;
population growth rate ( percentage change ; left-hand scale ) total fertility rate ( left-hand scale ) life expectancy ( years ;
pravá osa ) 10,0 6,0 2,0 - 2,0 - 6,0 - 10,0 - 14,0 1990 - 1995 - 2000 - 2005 - 2010 - 2015 - 2020 - 2025 - 2030 - 2035 - 2040 - 20451995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050
right-hand scale ) 10.0 6.0 2.0 - 2.0 - 6.0 - 10.0 - 14.0 1990 - 1995 - 2000 - 2005 - 2010 - 2015 - 2020 - 2025 - 2030 - 2035 - 2040 - 20451995 2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030 2035 2040 2045 2050
% populace ve věku 15-64 let ( levá osa ) % populace nad 64 let ( levá osa ) index závislosti ( pravá osa ) 86,0 82,0 78,0 74,0 70,0 66,0 62,0
% of population aged 15-64 ( left-hand scale ) % of population aged 65 and above ( left-hand scale ) old age dependency ratio ( right-hand scale ) 86.0 82.0 78.0 74.0 70.0 66.0 62.0
Zdroj : Projekce světové populace OSN z roku 2002 ( varianta střední porodnosti ) a výpočty ECB .
Sources : United Nations 2002 World Population Prospects ( medium fertility variant ) and ECB calculations .
Kromě toho podíl starších lidí ( ve věku 65 let a více ) na celkové struktuře populace by se podle projekcí měl zvyšovat a podíl lidí v produktivním věku ( ve věku od 15 do 64 let ) by se měl snižovat ( viz pravá část grafu ) , nejprve postupně , a poté přibližně od roku 2015 rychlejším tempem . Z toho by vyplývalo zvýšení poměru závislých lidí v důchodovém věku ( tj .
1 The f igures in this paragraph and the charts refer to the « medium variant » assumptions regarding fertility , which can be seen as the most likely . For more information , see « World Population Prospects : The 2002 Revision » , United Nations .
poměr populace ve věku 65 let a více vůči populaci ve věku od 15 do 64 let ) z přibližně 26 % v roce 2005 na přibližně 30 % v roce 2015 a na více než 52 % v roce 2050 , což představuje celkové zvýšení přibližně o 26 procentních bodů v období let 2005 až 2050 .
ECB Annual Report 2004
Hospodářské důsledky Takový demografický posun bude mít hluboký vliv na ekonomiky eurozóny .
Economic implications Such a demographic shift will have a profound effect on euro area economies .
Například struktura nabídky pracovních sil se změní v důsledku změny podílu starších pracovníků a nabídka pracovních sil může dokonce zaznamenat pokles , pokud budou pracovníci i nadále odcházet do důchodu předčasně a na trh práce vstoupí příliš málo nových pracovníků , kteří by nahradili ty , kteří jej opouštějí .
For example , the composition of the labour supply will change as the proportion of older workers increases , and the labour supply may even fall if workers continue to retire early and too few new workers enter the labour market to replace those leaving it .
Předpokládané snižování populace v produktivním věku bude vyvíjet tlak na oslabování tempa růstu potenciálního produktu v eurozóně , pokud je nebude možné kompenzovat intenzivnějším působením jiných růstových faktorů , jako například vyšším podílem zapojení do trhu práce , produktivitou práce a / nebo produktivním využíváním jiných zdrojů , jako například kapitálu .
The projected decrease in the working age population will exert downward pressure on the growth rate of potential output of the euro area , unless it can be compensated for by increased contributions from other growth factors , such as increases in labour market participation , labour productivity and / or the productive use of other resources such as capital .
Probíhaly určité diskuse o rozsahu , v němž by migrace mohla přispět ke zvýšení nabídky pracovních sil .
There has been some discussion of the extent to which immigration may help to increase labour supply .
Z většiny studií vyplývá , že role migrace v řešení demografických výzev v Evropě bude pravděpodobně malá a dočasná , a že bude limitována počtem potenciálních migrantů vzhledem ke skutečnému rozsahu problému a rovněž praktickými a politickými omezeními .
Most studies suggest that the role of migration in addressing Europe 's demographic challenge is likely to be small and temporary , being limited by the number of potential migrants relative to the size of the problem and by practical and political constraints .
Financování systémů sociálního zabezpečení a zejména veřejných penzijních systémů , založených na principu průběžnosti ( pay-as-you-go ) bude rovněž vystaveno tlaku vzhledem k tomu , že rozdíl mezi počtem důchodců a počtem subjektů odvádějících příspěvky do penzijních a zdravotních systémů se zvyšuje .
The financing of social security systems , and in particular public pension systems based on the pay-as-you-go principle , will also come under pressure as the ratio of the number of pensioners to the number of contributors to pension and health systems rises .
Veřejné výdaje na zdravotní a dlouhodobou péči se podle předpokladů zvýší v důsledku pokroku v oblasti zdravotnických technologií a ECB Výroční zpráva 2004
Public expenditure on health and long-term care is expected to increase as progress in medical technologies continues to be made and the demand for these services grows with the number of elderly people .
Tyto potenciální dopady mohou mít značný rozsah .
The size of these potential effects could be substantial .
Na základě odhadů pracovní skupiny pro problematiku stárnutí populace v rámci Výboru pro hospodářskou politiku Evropské komise jsou ve většině zemí eurozóny navrhovány do roku 2050 další výdaje na důchody ve výši 3 % až 6 % HDP .
Estimates by the European Commission 's Economic Policy Committee 's Working Group on Ageing Population suggest additional pension expenditure of between 3 % and 6 % of GDP by 2050 in most euro area countries .