natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I MĚNOVĚPOLITICKÁ ROZHODNUTÍ Oživení ekonomické aktivity v eurozóně , které začalo ve druhé polovině roku 2003 , pokračovalo v roce 2004 .
I MONETARY POLICY DECISIONS The recovery in economic activity in the euro area , which started in the second half of 2003 , continued in 2004 .
Hospodářství eurozóny v první polovině roku posilovalo , přičemž těžilo ze silného globálního hospodářského růstu .
The euro area economy strengthened in the first half of the year , benefiting from strong global economic growth .
Ve druhé polovině roku 2004 ekonomická aktivita v eurozóně mírně oslabila , částečně v důsledku rostoucích cen ropy .
In the second half of 2004 economic activity in the euro area weakened somewhat , partly on account of rising oil prices .
Celkově v roce 2004 reálný HDP vzrostl po očištění o vliv počtu pracovních dnů o 1,8 %, oproti 0,5 % v roce 2003 a 0,9 % v roce 2002 .
Overall , real GDP grew -- on a working day-adjusted basis -- by 1.8% in 2004 , up from 0.5% in 2003 and 0.9% in 2002 .
Na tomto pozadí postupného hospodářského oživení zůstávaly domácí inflační tlaky omezeny a těžily významně z utlumeného zvyšování náhrad zaměstnancům .
Against this background of gradual economic recovery , underlying domestic inflationary pressures remained contained , benefiting significantly from subdued increases in labour compensation .
Mírné posílení nominálního efektivního kurzu eura rovněž přispělo k poněkud nižším inflačním tlakům .
The slight appreciation of the euro in nominal effective terms also contributed to somewhat lower inflationary pressures .
Hodnoty celkové míry inflace byly však v roce 2004 významně ovlivněny zvyšováním regulovaných cen a nepřímých daní a -- zejména ve druhé polovině roku -- růstem cen ropy .
Headline inflation rates in 2004 were , however , significantly affected by increases in administered prices and indirect taxes , and , particularly in the second half of the year , by rises in oil prices .
Celkově tudíž meziroční inflace měřená HICP v roce 2004 dosáhla 2,1 %, a zůstala tak beze změny oproti předchozímu roku .
Overall , therefore , annual HICP inflation in 2004 was 2.1% -- unchanged from the previous year .
V tomto prostředí utlumených domácích cenových tlaků a pozitivního výhledu cenové stability ve střednědobém horizontu udržovala Rada guvernérů ECB klíčové úrokové sazby v průběhu roku 2004 beze změny na historicky nízkých hladinách .
In this environment of subdued domestic price pressure and a positive outlook for price stability over the medium term , the Governing Council of the ECB kept the key ECB interest rates unchanged throughout 2004 , at historically low levels .
Minimální nabídková sazba pro hlavní refinanční operace ECB byla udržována na 2 %, přičemž sazba pro depozitní facilitu byla udržována na 1 % a pro marginální zápůjční facilitu na 3 % ( viz Graf 1 ) .
The minimum bid rate on the ECB 's main refinancing operations was kept at 2 %, while the rates on the deposit facility and the marginal lending facility were maintained at 1 % and 3 % respectively ( see Chart 1 ) .
Jak ukazuje bližší pohled na měnověpolitická rozhodnutí , údaje za první měsíce roku 2004 potvrdily pokračování postupného hospodářského oživení , které již započalo ve druhé polovině roku 2003 .
Looking at monetary policy decisions in more detail , data in the first months of 2004 confirmed a continuation of the gradual economic recovery that had started in the second half of 2003 .
Pokud jde o zahraniční obchod , růst exportu si udržoval solidní tempo podporované silnou dynamikou světové ekonomiky .
On the external side , export growth was buoyant , aided by the strong dynamics of the world economy .
Kromě toho vysoce příznivé podmínky financování v eurozóně a zlepšené vyhlídky na tvorbu zisku společností odrážející úpravy v účetních rozvahách vytvářely příznivý obraz pro investice .
In addition , the very favourable financing conditions within the euro area and the improved outlook for corporate earnings , reflecting balance Chart 1 ECB interest rates and money market rates ( percentages per annum ;
Co se týká soukromé spotřeby , očekávalo se postupné oživení , odůvodněné předpokládaným
daily data ) marginal lending rate deposit rate minimum bid rate in main refinancing operations three-month EURIBOR 6.0 6.0
Zdroj : ECB .
Source : ECB .
Poznámka : Sazba pro hlavní refinanční operace je sazba použitelná pro tendry s fixní sazbou na operace vypořádané před 20 . červnem 2000 .
Note : The rate for main ref inancing operations is the rate applicable to fixed rate tenders for operations settled before 28 June 2000 .
Po tomto datu sazba představuje minimální nabídkovou sazbu použitelnou pro tendry s variabilní sazbou .
Thereafter , the rate reflects the minimum bid rate applicable to variable rate tenders .
zvyšováním reálných disponibilních příjmů a postupné zlepšování podmínek na trhu práce .
sheet adjustments , provided a positive picture for investment .
Pokud jde o ceny , inflace měřená HICP klesla počátkem roku 2004 pod 2 %, převážně v důsledku uvolňování inflačních tlaků , k němuž docházelo díky posilování eura během posledních měsíců roku 2003 a vlivem srovnávací základny v důsledku značného zvýšení cen energií počátkem roku 2003 .
With regard to private consumption , a gradual recovery was expected on the basis of an anticipated increase in real disposable income and a gradual improvement in labour market conditions . Regarding prices , HICP inflation declined to below 2 % in early 2004 , largely owing to easing inflationary pressures resulting from the appreciation of the euro in the last few months of 2003 and from the base effects stemming from the strong increases in energy prices in early 2003 .
Meziroční růst agregátu M3 pokračoval v prvním čtvrtletí roku 2004 se sestupnou tendencí , jejíž začátek se datuje do léta roku 2003 .
Annual M3 growth in the first quarter of 2004 continued the downward trend that began in the summer of 2003 .
Tento vývoj především odrážel odeznívání dřívějších změn skladby portfolií , nebot » investoři po předchozím období mimořádného preferování likvidity , jež souviselo s hospodářskou a finanční nejistotou zaznamenávanou mezi rokem 2001 a polovinou roku 2003 , postupně přesouvali strukturu svých portfolií směrem k dlouhodobějším a rizikovějším finančním aktivům mimo rámec agregátu M3 .
This mainly reflected the unwinding of earlier portfolio movements , as investors gradually shifted the structure of their portfolios towards longer-term and riskier financial assets outside M3 , following a period of exceptional preference for liquidity associated with the heightened economic and financial uncertainty observed between 2001 and mid-2003 .
Přes pozorovaný obrat ve vývoji agregátu M3 k normálu přetrvával v eurozóně významně větší objem likvidity , než bylo zapotřebí pro financování neinflačního hospodářského růstu .
Notwithstanding the normalisation observed in M3 growth , significantly more liquidity remained in the euro area than was needed to finance non-inflationary economic growth .
Plynula z toho sice nutnost pozorně sledovat rizika proinflačního vývoje nad rámec cenové stability , nicméně při bilancování Rada guvernérů vyhodnotila výhled cenové stability v prvním čtvrtletí roku 2004 jakožto příznivý .
While this implied that upside risks to price stability had to be carefully monitored , on balance , the Governing Council assessed the outlook for price stability as being favourable in the first quarter of 2004 .
Hospodářský vývoj ve druhém čtvrtletí roku 2004 naznačoval dva možné protichůdné scénáře .
Economic developments in the second quarter of 2004 suggested two possible opposing scenarios .
Na jedné straně dostupné údaje ukazovaly na pokračující silný růst globální ekonomiky a příznivý obraz exportní dynamiky eurozóny .
On the one hand , the data available pointed to continued robust growth in the global economy and a very favourable picture for euro area exports .
Na druhé straně začaly od konce března 2004 výrazně stoupat ceny ropy , které postupně vyústily v sílící rizika , že další oživení bude oslabováno .
On the other hand , oil prices started to increase markedly after March 2004 , gradually posing stronger downside risks to the ongoing recovery .
Celkově během druhého čtvrtletí převážil první scénář a hospodářské ukazatele stále více potvrzovaly , že oživení nabírá na tempu .
Overall , as the second quarter proceeded , the former scenario prevailed and economic indicators increasingly confirmed that the recovery was gaining momentum .
Do konce druhého čtvrtletí zveřejňované údaje skutečně indikovaly , že hospodářské oživení , pozorované v eurozóně v první polovině roku 2004 , je jednoznačnější , než se soudilo v prvopočátku , což přiživovalo
Indeed , by the end of the second quarter , data releases indicated that the economic recovery seen in the euro area in the first half of 2004 had been more pronounced than previously expected , thus
optimismus ohledně hospodářského růstu .
nurturing optimism about the outlook for economic growth .
Reálný HDP se mezičtvrtletně v první polovině roku zvýšil v průměru o 0,6 %, což byla nejvyšší míra růstu zaznamenaná v eurozóně od první poloviny roku 2000 .
Real GDP grew , on average , by 0.6% quarter on quarter in the first half of the year , the highest rate recorded in the euro area since the first half of 2000 .
Do tohoto tempa se promítal zejména sílící export , a po delším období stagnace , také posilování soukromé spotřeby .
The momentum of the recovery mainly reflected stronger exports and , following a long period of stagnation , an initial strengthening of private consumption .
Na tomto základě byly v červnu 2004 sestaveny projekce odborníků Eurosystému , které předpokládaly růst HDP v roce 2004 v průměru mezi 1,4 % a 2,0 % a jeho zvýšení v pásmu 1,7 % až 2,7 % v roce 2005 .
Against this background , the June 2004 Eurosystem staff projections saw euro area real GDP growth increasing to between 1.4% and 2.0% on average in 2004 and rising to between 1.7% and 2.7% in 2005 .
Prognózy mezinárodních a soukromých organizací také odpovídaly očekáváním většího urychlení hospodářského vzestupu ve druhé polovině roku 2004 .
Forecasts by international and private organisations were also in line with expectations of a strengthening economic upswing in the second half of 2004 .
Prudký nárůst cen ropy vyvíjel značné krátkodobé tlaky na růst spotřebitelských cen s výrazným dopadem na inflaci .
The surge in oil prices exerted considerable short-term upward pressures on consumer prices and had a sizeable effect on inflation .
Meziroční míra inflace měřená HICP ve druhém čtvrtletí 2004 opět vzrostla , zčásti také v důsledku růstu regulovaných cen a nepřímých daní .
Annual HICP inflation rates rose again in the second quarter of 2004 , partly as a result of rises in administered prices and indirect taxes .
Při vyhodnocování cenových trendů ve střednědobém výhledu zaujala Rada guvernérů stanovisko , že inflační tlaky pravděpodobně zůstanou omezeny , zvláště vzhledem k útlumu podmínek na trhu práce a očekávání , že zvyšování mezd bude probíhat mírně , v kontextu postupného zlepšování trhů práce a postupného nabývání tempa hospodářského oživení .
However , when assessing price trends over the medium term , the Governing Council took the view that inflationary pressures were likely to remain contained , particularly given the subdued labour market conditions and the expectation that wage increases would remain moderate in the context of only gradually improving labour markets and the gradual pace of the economic recovery .
Tento pohled je v souladu s projekcemi odborníků Eurosystému z června 2004 , které očekávaly meziroční inflaci měřenou HICP v roce 2004 v pásmu 1,9 % až 2,3 % a v roce 2005 v pásmu 1,1 % až 2,3 %, a odpovídá prognózám mezinárodních a soukromých organizací .
These views were in line with the June 2004 Eurosystem staff projections , which put average annual HICP inflation at between 1.9% and 2.3% in 2004 and between 1.1% and 2.3% in 2005 , and consistent with forecasts by international and private organisations .
Ve vztahu k těmto projekcím byla nicméně zjištěna některá proinflační rizika vyplývající z vývoje cen ropy , z nejistoty týkající se nepřímých daní a regulovaných cen , a dále ze sekundárních dopadů chování v oblasti tvorby mezd a cen .
However , some upside risks to these projections , stemming from oil price developments , uncertainty surrounding changes in indirect taxes and administered prices , and potential second-round effects via wage and price-setting behaviour , were identified .
Kromě toho střednědobá až dlouhodobá inflační očekávání na finančních trzích v tomto období poněkud vzrůstala .
In addition , medium to longer-term inflation expectations in financial markets increased somewhat in this period .
Meziroční míra růstu agregátu M3 si ve druhém čtvrtletí roku 2004 dále uchovávala sestupnou ECB Výroční zpráva 2004
The annual growth rate of M3 broadly continued its downward trend in the second ECB Annual Report 2004
tendenci odrážející jistou normalizaci chování držitelů peněz ve vztahu k portfoliím .
quarter of 2004 , reflecting a further normalisation of the portfolio behaviour of holders of money .
Tento proces však postupoval dosti pomalu a růst agregátu M3 zůstával poměrně značný , a to i vzhledem ke stimulačnímu efektu nízkých úrokových sazeb na poptávku po likvidních aktivech .
Nonetheless , this normalisation process proceeded rather slowly and M3 growth remained relatively high , due also to the stimulative effect of low interest rates on demand for liquid assets .
Rada guvernérů proto zůstala znepokojena vytrvale vysokou nadměrnou likviditou v eurozóně , která by v případě hospodářské konjunktury mohla ve střednědobém výhledu vyvolat inflační tlaky .
The Governing Council therefore remained concerned about the persistently high excess liquidity in the euro area , which , in an economic upswing , could lead to inflationary pressures over the medium term .
Přestože se hlavní scénář průběžného oživení během druhé poloviny roku 2004 v podstatě nezměnil , bylo stále zřejmější , že oživení aktivity eurozóny bude pokračovat poněkud mírnějším tempem , než se předpokládalo .
While the main scenario of an ongoing recovery did not fundamentally change over the second half of 2004 , it became increasingly apparent that the recovery in euro area activity would proceed at a somewhat more moderate pace than anticipated .
Tento vývoj vyplýval hlavně z dočasného zpomalení světového hospodářského růstu , dalšího podstatného zvyšování cen ropy ve třetím čtvrtletí a markantního posílení eura ve čtvrtém čtvrtletí .
This development stemmed mainly from a temporary deceleration in world economic growth , a further substantial increase in oil prices in the third quarter and a marked appreciation of the euro in the fourth quarter .
Údaje ve druhém pololetí skutečně potvrdily , že dopad vyšších cen ropy se šíří dále a tlumí růst poptávky uvnitř i vně eurozóny .
Indeed , in the course of the second half of the year , data confirmed that the impact of higher oil prices had continued to unfold , dampening the growth in demand both inside and outside the euro area .
Růst reálného HDP v eurozóně dosáhl ve třetím a čtvrtém čtvrtletí roku 2004 mezičtvrtletně pouze 0,2 %.
Real GDP growth in the euro area was only 0.2% quarter on quarter in the third and fourth quarters of 2004 .
Projekce odborníků Eurosystému zveřejněné v prosinci 2004 předpokládaly v roce 2005 růst reálného HDP v pásmu 1,4 % až 2,4 % a v roce 2006 v pásmu 1,7 % až 2,7 %.
The Eurosystem staff projections published in December 2004 pointed to real GDP growth of between 1.4% and 2.4% in 2005 and between 1.7% and 2.7% in 2006 .
Kromě toho Rada guvernérů zdůraznila , že u těchto projekcí existují rizika slabšího růstu oproti projekcím , které souvisejí s potenciálně nepříznivým vývojem na trhu ropy .
In addition , the Governing Council stressed that there were downside risks to these projections , linked to potential unfavourable developments in the oil market .
Pokud jde o vývoj cen , meziroční míra inflace měřená HICP se v druhé polovině roku i nadále udržovala nad 2 %, především v důsledku rostoucích cen ropy .
With respect to price developments , over the second half of 2004 annual HICP inflation rates continued to hover somewhat above 2 %, mainly as a result of rising oil prices .
Neexistovaly však žádné příznaky posilování domácích inflačních tlaků Růst mezd zůstával od posledního čtvrtletí roku 2003 utlumený .
However , there were no indications of stronger domestic inflationary pressures building up .
Očekávalo se , že tento trend bude přetrvávat i v rámci průběžného mírného růstu a pokračující strnulosti na trhu práce .
Wage increases had remained subdued since the last quarter of 2003 , a trend that was expected to continue in the context of ongoing moderate growth and continued labour market weakness .
Z tohoto základu vycházely projekce odborníků Eurosystému v prosinci 2004 , které předpokládají meziroční nárůst měřený HICP v roce 2005 v pásmu 1,5 % až 2,5 % a v roce 2006 v pásmu 1,0 % až 2,2 %.
Against this background , the Eurosystem staff projections published in December 2004 put the annual HICP increase at between 1.5% and 2.5% in 2005 and between 1.0% and 2.2% in 2006 .
rovnováha rizik zůstala nakloněna proinflačním tlakům .
However , the balance of risks to these projections remained tilted to the upside .
Rizika se týkala zejména vývoje cen ropy , nejistoty ve spojitosti s dalším růstem nepřímých daní a regulovaných cen a také potenciálních sekundárních účinků chování při tvorbě mezd a cen .
Risks related mainly to developments in oil prices , uncertainty about further increases in indirect taxes and administered prices , and potential second-round effects in wage and price-setting behaviour .
Taková rizika byla také ve zvýšené míře signalizována měnovou analýzou ECB .
Such risks were also increasingly signalled by the ECB 's monetary analysis .
Vývoj agregátu M3 , jmenovitě jeho likvidnějších složek , měl v druhé polovině roku 2004 vzestupný trend , vyvolaný trvale nízkými úrokovými sazbami , který převládl nad sestupným trendem , plynoucím z normalizace rozhodování o skladbě portfolií .
In the second half of 2004 the upward impact on M3 growth -- particularly its more liquid components -- from continued low interest rates came to predominate over the gradual downward impact stemming from the normalisation of portfolio behaviour .
K nízkým úrokovým sazbám také přispívala poptávka soukromého sektoru po úvěrech .
Low interest rates also further fuelled private sector demand for credit .
Zejména poptávka po úvěrech na nákup domů vzrostla ještě výše nad svou již značnou úroveň , a přispívala tak k silné cenové dynamice nemovitostí v některých zemích eurozóny .
In particular , demand for loans for house purchase increased from already robust levels , contributing to the strong house price dynamics in several euro area countries .
Rada guvernérů v této souvislosti konstatovala , že trvale vysoce nadměrná likvidita a silný růst úvěrů nejsou chápány pouze jako rizika zvyšování inflace nad úroveň cenové stability , nýbrž i jako potenciální zdroj neudržitelného zvyšování cen aktiv , zejména na trzích nemovitostí .
In this context , the Governing Council noted that persistently high excess liquidity and strong credit growth were regarded not only as upside risks to price stability but also as a possible source of unsustainable asset price increases , particularly in property markets .
Na začátku roku 2005 se tato situace zásadně nezměnila .
In early 2005 this picture did not fundamentally change .
Pokračoval silný měnový růst probíhající od poloviny roku 2004 a v eurozóně zůstal mnohem větší objem likvidity , než bylo zapotřebí k financování neinflačního růstu .
The strong monetary growth seen since mid-2004 continued and significantly more liquidity remained in the euro area than was needed to finance non-inflationary growth .
Celkově Rada guvernérů ve druhé polovině roku 2004 a na začátku roku 2005 vyjádřila zvýšené obavy z nepříznivého krátkodobého vývoje inflace .
Overall , in the second half of 2004 and early 2005 , the Governing Council expressed increasing concern about adverse short-term inflation developments .
Zároveň konstatovala , že neexistují žádné příznaky kumulování domácích inflačních tlaků .
At the same time , it noted that there were no indications that domestic inflationary pressures were building up .
Na tomto základě byly klíčové úrokové sazby ECB udržovány po uvedené období beze změn .
Against this background , the key ECB interest rates were kept unchanged throughout this period .
Rada guvernérů nicméně zdůraznila , že je nezbytné nadále bděle sledovat celou řadu rizik růstu inflace ve střednědobém horizontu .
However , the Governing Council stressed that a number of upside risks to price stability over the medium term required continued vigilance .
2 MĚNOVÝ , FINANČNÍ A EKONOMICKÝ VÝVOJ 2.1 GLOBÁLNÍ MAKROEKONOMICKÉ PROSTŘEDÍ SVĚTOVÁ EKONOMIKA ZAZNAMENALA NEJSILNĚJŠÍ RŮST ZA POSLEDNÍ DVĚ DESETILETÍ V roce 2004 rostla světová ekonomika nejrychlejším tempem od roku 1976 ; ekonomický růst se přitom generoval napříč světovými regiony ( viz Graf 2 ) .
2 MONETARY , FINANCIAL AND ECONOMIC DEVELOPMENTS 2.1 THE GLOBAL MACROECONOMIC ENVIRONMENT WORLD ECONOMY REGISTERED STRONGEST GROWTH IN OVER TWO DECADES In 2004 the global economy expanded at its fastest rate since 1976 , with growth being relatively broad-based across the various regions ( see Chart 2 ) .
Obzvlášť silný byl v asijském regionu , kde čínská ekonomika vykazovala i známky přehřátí .
Growth in the Asian region was particularly robust , with the Chinese economy showing signs of overheating .
Výrazný globální hospodářský růst byl v řadě zemí podporován příznivými podmínkami financování a stimulativními makroekonomickými politikami .
Strong global economic growth was supported by favourable financing conditions and stimulative macroeconomic policies in many countries .
Růst provázel masivní rozvoj světového obchodu , který v roce 2004 dosáhl nejvyšší úrovně od roku 2000 .
It was accompanied by a robust expansion of world trade , which , in 2004 , reached its highest level since 2000 .
Expanze světové ekonomiky byla zvláště silná v prvních měsících roku , poté se ve většině zemí zpomalila .
The expansion of the global economy was especially strong in the early months of the year , decelerating thereafter in most countries .
Toto zpomalování částečně odráželo normalizaci silné dynamiky pozorovanou v předchozích čtvrtletích a počátek postupného ústupu od ekonomických stimulů .
This slowdown partly reflected a normalisation of the strong dynamics observed in the preceding quarters , and the beginning of a gradual withdrawal of policy stimuli .
Výrazné zvýšení cen ropy , které dosáhlo vrcholu v říjnu 2004 , představovalo další tlumící vliv .
The significant increase in oil prices , which reached a peak in October 2004 , exerted an additional dampening influence .
Růst cen ropy přispěl v řadě zemí k mírnému zvyšování míry inflace , převážně v důsledku vývoje cenových složek souvisejících s energiemi .
The rise in oil prices contributed to a moderate increase in inflation rates in many countries , largely as a result of developments in energy-related price components .
Určující inflační trendy ale zůstávaly poměrně stabilní , což svědčilo o tom , že sekundární efekty byly velmi úspěšně omezeny ( viz Graf 2 ) .
Underlying inflation trends remained relatively stable , however , suggesting that second-round effects were fairly wellcontained ( see Chart 2 ) .
Pokračující rychlý růst ve Spojených státech ( ve srovnání s některými jejich obchodními partnery ) přispíval k dalšímu prohlubování schodku amerického běžného účtu , což spolu s nejistotami ohledně budoucí fiskální politiky rozdmýchávalo obavy trhu z udržitelnosti globálních nerovnováh .
Continued robust growth in the United States ( compared with some of its trading partners ) contributed to a further widening of the US current account deficit .