natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ve druhé polovině roku 2004 byl ovšem v řadě zemí její vliv postupně eliminován .
As set out in ECOFIN Council decisions on 5 July 2004 , six countries ( the Czech Republic , Cyprus , Hungary , Malta , Poland and Slovakia ) were found to be in an excessive deficit situation .
V některých nových členských státech byly kromě toho regulované ceny výrazně zvýšeny za účelem dokončení transformace některých státních podniků tak , aby jejich výroba zaručovala návratnost vložených investic .
In all cases but Cyprus , the Council decisions allow for the correction of these excessive deficits in a medium-term framework given the existence of special circumstances , because ( i ) the general government deficit upon EU accession was significantly above the reference value and ( ii ) for the Czech Republic , Hungary , Poland and Slovakia , the structural shift to a modern service-oriented market economy accompanying the process of real convergence was still ongoing .
Vývoj inflace v roce 2004 byl ovlivněn také vývojem nominálních efektivních devizových kurzů a jejich opožděným dopadem na dovozní ceny .
The United Kingdom , recorded a deficit ratio above the 3 % reference value in both 2003 and 2004 .
V řadě zemí , zejména v České republice , Maďarsku a na Slovensku , měl vývoj efektivního devizového kurzu tlumící dopad na inflaci , zatímco v jiných zemích , jako například v Lotyšsku , přispěl k inflačním tlakům .
The large number of countries still in an excessive deficit situation points to a continued need for a stronger political commitment to carrying out structural reforms and fiscal consolidation . General government budget balances improved in ten of the 13 non-euro area EU Member States in 2004 , while they deteriorated in the remaining three countries ( see Table 8 ) .
Ta b u l k a 8 F i s k á l n í p oz i c e v z e m í c h E U m i m o e u r oz ó n u a v e u r oz ó n ě ( v % HDP ) Přebytek (+) / deficit (-) vládních institucí 2001 2002 2003 2004 Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené království 1 ) EU-10 2 ) EU-13 3 ) eurozóna - 6,2 2,9 0,3 - 2,3 - 2,1 - 2,0 - 3,7 - 6,4 - 3,9 - 3,3 - 6,0 2,5 0,7 - 4,2 0,2 - 1,8 - 6,8 1,7 1,4 - 4,5 - 2,9 - 1,5 - 8,5 - 5,9 - 3,6 - 2,4 - 6,0 - 0,3 - 1,7 - 4,9 - 1,9 - 2,5 - 11,7 1,2 2,9 - 6,3 - 1,5 - 1,9 - 6,2 - 10,5 - 4,5 - 2,0 - 3,7 0,2 - 3,4 - 5,7 - 3,1 - 2,8 - 3,0 2,8 1,8 - 4,5 - 0,8 - 2,5 - 4,7 - 5,2 - 4,8 - 1,9 - 3,3 1,4 - 3,2 - 3,9 - 2,4 - 2,7 Hrubý dluh vládních institucí 2002 2003 30,7 47,2 5,3 65,2 14,1 22,4 55,5 62,7 41,2 29,5 43,3 52,4 38,3 40,1 40,9 69,5 38,3 44,7 5,3 69,8 14,4 21,4 56,9 71,8 45,4 29,4 42,6 52,0 39,7 43,5 42,1 70,8
Table 8 Fiscal positions in the non-euro area EU Member States and the euro area ( as a percentage of GDP ) General government surplus (+) / deficit (-) 2001 2002 2003 2004 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 2 ) EU13 3 ) Euro area - 6.2 2.9 0.3 - 2.3 - 2.1 - 2.0 - 3.7 - 6.4 - 3.9 - 3.3 - 6.0 2.5 0.7 - 4.2 0.2 - 1.8 - 6.8 1.7 1.4 - 4.5 - 2.9 - 1.5 - 8.5 - 5.9 - 3.6 - 2.4 - 6.0 - 0.3 - 1.7 - 4.9 - 1.9 - 2.5 - 11.7 1.2 2.9 - 6.3 - 1.5 - 1.9 - 6.2 - 10.5 - 4.5 - 2.0 - 3.7 0.2 - 3.4 - 5.7 - 3.1 - 2.8 - 3.0 2.8 1.8 - 4.5 - 0.8 - 2.5 - 4.7 - 5.2 - 4.8 - 1.9 - 3.3 1.4 - 3.2 - 3.9 - 2.4 - 2.7 2001 27.2 47.8 4.4 61.9 14.9 22.9 52.2 62.4 36.7 28.1 48.7 54.3 38.8 37.3 40.9 69.6 General government gross debt 2002 2003 2004 30.7 47.2 5.3 65.2 14.1 22.4 55.5 62.7 41.2 29.5 43.3 52.4 38.3 40.1 40.9 69.5 38.3 44.7 5.3 69.8 14.4 21.4 56.9 71.8 45.4 29.4 42.6 52.0 39.7 43.5 42.1 70.8 37.4 42.7 4.9 71.9 14.4 19.7 57.6 75.0 43.6 29.4 43.6 51.2 41.6 42.7 42.9 71.3
1 ) Odhady kalendářního roku .
1 ) Calendar year estimates .
2 ) Skupina EU-10 zahrnuje 10 nových členských států . 3 ) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu .
2 ) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States .
Velký počet zemí , které jsou doposud v situaci nadměrného deficitu , poukazuje na stále aktuální potřebu silnějšího politického odhodlání uskutečňovat strukturální reformy a fiskální konsolidaci . Salda rozpočtů veřejného sektoru se v roce 2004 zlepšila v 10 ze 13 členských států EU mimo rámec eurozóny , zatímco ve zbývajících 3 zemích se zhoršila ( viz Tabulka 8 ) .
3 ) The EU13 aggregate comprises the 13 non-euro area EU Member States . improvement can be explained mainly by temporary factors , as well as by the positive effect of the economic cycle .
Toto zlepšení lze vysvětlit především přechodnými faktory , a rovněž pozitivním účinkem celého hospodářského cyklu . V České republice a na Maltě , v zemích s nejvýraznějším zlepšením fiskální bilance , měly na zvýšení deficitu v roce 2003 značný dopad přechodné faktory .
In the Czech Republic and Malta , the countries recording the largest improvement in their fiscal balance , temporary factors had sizeable deficitincreasing effects in 2003 .
V roce 2004 poměr dluhu k HDP ve většině členských států EU mimo eurozónu setrvával výrazně pod průměrnou hodnotou tohoto ukazatele v eurozóně .
In 2004 the debt ratios in most non-euro area EU Member States remained well below the average ratio in the euro area .
K poklesu poměru dluhu k HDP došlo v 6 ze 13 členských států EU mimo eurozónu společně se zlepšením sald jejich veřejných rozpočtů .
The ratios declined in six of the 13 non-euro area Member States in line with their improved government budget balances .
V ostatních zemích růst poměru dluhu k HDP odrážel zejména nízké podíly primárního přebytku a deficit zvyšující úpravy poměru deficitu a dluhu , tj . kolísání ve veřejném dluhu , které nelze vysvětlit deficitem nebo přebytkem .
In the other countries , the increase in the debt ratios reflected mainly the low primary surplus ratios and debt-increasing deficit-debt adjustments , i.e. variations in public debt that cannot be explained by the deficit / surplus .
Pouze Kypr a Malta i nadále vykazovaly poměr dluhu k HDP nad 60 % referenční hodnotou .
Only Cyprus and Malta continued to record debt ratios above the 60 % of GDP reference value .
Ve většině zemí byly rozpočtové výsledky v roce 2004 buď přibližně v souladu s cíli konvergenčních programů předložených v květnu 2004 nebo lepší .
In most countries , budgetary outcomes in 2004 were either broadly in line with or better than the targets of the convergence programmes submitted in May 2004 .
V několika zemích byl výběr příjmů příznivější , než se předpokládalo .
In several countries revenue collection was more favourable than anticipated .
Realizace výdajů byla obecně blízko předem stanoveným výdajovým trajektoriím .
Expenditure execution was generally close to the pre-set spending paths .
Maďarsko vykázalo známky výrazného skluzu ve vztahu k cílům konvergenčního programu z května 2004 .
Hungary showed signs of significant slippage relative to the May 2004 convergence programme targets .
Některé vlády ( například v Estonsku a v Litvě ) kromě toho použily přebytečné příjmy v roce 2004 pro financování dalších výdajů , nikoli ke zlepšení rozpočtové bilance .
Furthermore , some governments ( for example , in Estonia and Lithuania ) utilised part of their excess revenues in 2004 to finance additional expenditure rather than improve their budget balances .
VÝVOJ PLATEBNÍ BILANCE Co se týče vnější bilance , Švédsko a Dánsko i nadále v roce 2004 vykazovaly značné přebytky na běžných účtech , zatímco Spojené království a většina nových členských států vykazovaly deficity běžného účtu , které byly v některých zemích vysoké ( viz Tabulka 9 ) .
BALANCE OF PAYMENTS DEVELOPMENTS As regards external balances , Sweden and Denmark continued to report sizeable surpluses on current account in 2004 , while the United Kingdom and most new Member States recorded current account deficits , which in some countries were large ( see Table 9 ) .
Jedinou výjimku představovalo Slovinsko , které mělo v minulosti obecně vyvážené pozice běžného účtu .
The only exception was Slovenia , which has a history of broadly balanced current account positions .
V pobaltských zemích a v Maďarsku byly zjištěny obzvláště vysoké deficity běžného účtu -- blížící se 10 % HDP a více , zatímco Slovensko a Polsko vykazovaly nižší deficity běžného účtu , které v uplynulých dvou letech klesly oproti předcházejícímu dvouletému období .
Particularly large current account deficits -- close to or above 10 % of GDP -- were observed in the Baltic States and Hungary , while Slovakia and Poland showed more moderate current account deficits , which contracted in the past two years compared with the previous two years .
V mnoha nových členských státech byl růst deficitu běžného účtu v roce 2004 spojený se ECB Výroční zpráva 2004
74 ECB Annual Report 2004
Ta b u l k a 9 P l at e b n í b i l a n c e ( v % HDP ) Saldo běžného účtu a kapitálového účtu 2001 2002 2003 2004 1 ) Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené království Eurozóna - 5,4 3,1 - 5,6 - 3,3 - 7,2 - 4,7 - 5,6 - 4,2 - 2,8 0,2 - 8,0 4,3 - 2,2 - 0,1 - 5,7 2,1 - 9,9 - 4,5 - 6,5 - 4,8 - 6,9 0,5 - 2,6 0,7 - 7,6 5,3 - 1,7 1,0 - 6,2 3,3 - 12,7 - 3,3 - 7,6 - 6,5 - 9,0 - 5,6 - 2,2 - 1,0 - 0,5 6,4 - 1,6 0,5 - 6,1 2,8 - 13,3 - 4,8 - 11,0 - 8,7 - 8,8 - 6,6 - 1,6 - 0,9 - 2,6 7,8 - 2,0 0,8 Čisté toky PZI 2002 2003 11,2 1,0 2,2 5,7 2,7 5,0 4,2 - 10,3 2,0 6,8 16,5 0,4 - 0,5 0,0 2,6 0,1 8,3 3,7 2,4 0,8 0,8 5,7 1,9 - 0,5 2,2 - 4,7 - 2,5 0,0 2001 9,0 - 1,9 5,7 7,3 1,4 3,6 6,9 6,2 3,1 1,1 7,4 2,5 - 0,3 - 1,7
Table 9 Balance of payments of the non-euro area EU Member States and the euro area ( as a percentage of GDP ) Current account plus capital account balance 2001 2002 2003 2004 1 ) Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom Euro area - 5.4 3.1 - 5.6 - 3.3 - 7.2 - 4.7 - 5.6 - 4.2 - 2.8 0.2 - 8.0 4.3 - 2.2 - 0.1 - 5.7 2.1 - 9.9 - 4.5 - 6.5 - 4.8 - 6.9 0.5 - 2.6 0.7 - 7.6 5.3 - 1.7 1.0 - 6.2 3.3 - 12.7 - 3.3 - 7.6 - 6.5 - 9.0 - 5.6 - 2.2 - 1.0 - 0.5 6.4 - 1.6 0.5 - 6.1 2.8 - 13.3 - 4.8 - 11.0 - 8.7 - 8.8 - 6.6 - 1.6 - 0.9 - 2.6 7.8 - 2.0 0.8 Net foreign direct investment flows 2001 2002 2003 2004 1 ) 9.0 - 1.9 5.7 7.3 1.4 3.6 6.9 6.2 3.1 1.1 7.4 2.5 - 0.3 - 1.7 11.2 1.0 2.2 5.7 2.7 5.0 4.2 - 10.3 2.0 6.8 16.5 0.4 - 0.5 0.0 2.6 0.1 8.3 3.7 2.4 0.8 0.8 5.7 1.9 - 0.5 2.2 - 4.7 - 2.5 0.0 2.4 - 0.6 4.5 4.6 3.5 3.2 3.3 7.3 1.4 - 0.4 3.3 - 1.7 0.4 - 0.5
2004 1 ) 2,4 - 0,6 4,5 4,6 3,5 3,2 3,3 7,3 1,4 - 0,4 3,3 - 1,7 0,4 - 0,5 Zdroj : ECB .
Source : ECB .
1 ) Údaje za rok 2004 jsou klouzavý průměr za čtyři čtvrtletí pro období od čtvrtého čtvrtletí 2003 do třetího čtvrtletí 2004 , s výjimkou Kypru , pro který byl průměr spočítán od třetího čtvrtletí 2003 do druhého čtvrtletí 2004 .
1 ) Figures for 2004 are a four-quarter moving average for the period from the fourth quarter of 2003 to the third quarter of 2004 , except for Cyprus , for which the average is for the period from the third quarter of 2003 to the second quarter of 2004 .
silným růstem dovozu , vzhledem k výrazné domácí poptávce a vysokým cenám ropy .
In many of the new Member States the rise in the current account deficit in 2004 was associated with strong import growth owing to robust domestic demand and high oil prices .
Jiné strukturální a přechodné faktory ovlivnily také pozici běžného účtu .
Other structural and temporary factors have also affected the current account position .
Ze strukturálního hlediska jsou ovšem deficity běžného účtu obvyklým charakteristickým rysem ekonomik usilujících o vyrovnání pozice ve vztahu k vyspělým ekonomikám , jako je tomu také v případě nových členských států .
On the structural side , current account deficits are a normal characteristic of catching-up economies such as the new Member States .
Zatímco tyto deficity mohly signalizovat problémy související s udržitelností vnějších pozic , deficity běžného účtu v mnohých nových členských státech byly do určité míry spojeny s růstem deficitu bilance výnosů , který odráží výnosy z přímých zahraničních investic realizovaných v minulosti .
Whereas these deficits could signal problems regarding the sustainability of external positions , the current account deficits in many new Member States were to some extent linked to a rise in the income deficit reflecting earnings related to past foreign direct investment inflows .
Běžný účet mohl být přechodně ovlivněn procesem přistoupení k EU jako takovým , například v souvislosti s tím , že společnosti zvýšily své stavy zásob v očekávání vyšších tarifů .
As a transitory factor , current account balances may have been affected by the EU accession process itself as , for instance , companies increased their stocks in anticipation of higher tariffs .
Jestliže zkoumáme stránku financování platební bilance , čistý příliv přímých zahraničních investic se ve většině nových členských států v roce 2004 poněkud zvýšil , zatímco v roce předcházejícím došlo ke zpomalení tohoto procesu ( viz Tabulka 9 ) .
Looking at the financing side of the balance of payments , net foreign direct investment inflows recovered somewhat in most new EU Member States in 2004 , having slowed the year before ( see Table 9 ) .
Z těchto zemí pouze Slovinsko vykázalo v roce 2004 mírný odliv čistých přímých zahraničních investic .
Among these countries , only Slovenia recorded moderate outflows in net foreign direct investment in 2004 .
Pokud jde o ostatní členské státy EU mimo rámec eurozóny , Dánsko a Švédsko zaznamenaly ve
As to the other non-euro area EU Member States , Denmark and Sweden witnessed net outflows
stejném období čistý odliv přímých zahraničních investic , zatímco ve Spojeném království se mírný odliv čistých přímých zahraničních investic z předchozích let změnil v příliv .
of foreign direct investment in the same period , while in the United Kingdom , net foreign direct investment turned positive after registering modest outflows in previous years .
Celkově čistý příliv přímých zahraničních investic představoval v minulých letech důležitý zdroj financování pro řadu členských států EU mimo rámec eurozóny , přestože v mnohých případech tento příliv nebyl dostatečný na to , aby pokryl deficit běžného účtu .
Overall , net foreign direct investment inflows constituted an important source of financing in recent years for a number of the non-euro area Member States , although in most cases these inflows were not sufficient to cover the current account deficit .
Čistý příliv portfoliových investic a „ostatních investic » byl zdrojem dalších finančních prostředků .
Net inflows in portfolio investment and in « other investment » provided additional financing .
V důsledku toho vzrostla také vnější zadluženost některých zemí .
As a result the external indebtedness of some countries also rose .
ERM II A PROBLEMATIKA SOUVISEJÍCÍ S DEVIZOVÝM KURZEM Dne 28 . června 2004 se Estonsko , Litva a Slovinsko připojily k Dánsku jako účastníci ERM II .
ERM II AND EXCHANGE RATE-RELATED ISSUES On 28 June 2004 Estonia , Lithuania and Slovenia joined Denmark as participants in ERM II .
Tyto země přistoupily k mechanismu se standardním fluktuačním pásmem ve výši ± 15 % kolem hodnoty jejich centrální parity vůči euru , přičemž Estonsko a Litva si jako jednostranný závazek zachovaly svůj režim „currency board » .
They entered the mechanism with a standard fluctuation band of ± 15 % around their central rates against the euro , while Estonia and Lithuania kept their currency boards as a unilateral commitment .
S cílem zajistit bezproblémovou účast v ERM II se jednotlivé země pevně zavázaly , že přijmou nezbytná opatření pro zachování makroekonomické a devizové stability .
To ensure their smooth participation in ERM II , the countries have firmly committed to taking the necessary measures to preserve macroeconomic and exchange rate stability .
V Boxu 10 je uvedený přehled charakteristických rysů ERM II .
Box 10 provides an overview of the characteristics of ERM II .
74 ECB Výroční zpráva 2004
Participation in ERM II has not been associated with tensions in the foreign exchange markets ECB Annual Report 2004
B o x 10
Box 10
HLAVNÍ PRVKY KURZOVÉHO MECHANISMU ERM II Se zavedením eura dne 1 . ledna 1999 mechanismus ERM II nahradil Evropský měnový systém ( a mechanismus devizových kurzů , který byl jeho součástí ) , který fungoval od roku 1979 .
MAIN ELEMENTS OF THE EXCHANGE RATE MECHANISM II With the introduction of the euro on 1 January 1999 , the exchange rate mechanism II ( ERM II ) replaced the European Monetary System ( and its exchange rate mechanism component ) which had been in operation since 1979 .
ERM II je multilaterální mechanismus fixních , avšak upravitelných devizových kurzů s bilaterálními centrálními paritami mezi eurem a účastnickými měnami a standardním fluktuačním pásmem ± 15 % okolo těchto centrálních parit .
ERM II is a multilateral arrangement of fixed but adjustable exchange rates , with bilateral central rates between the euro and participating currencies , and a standard fluctuation band of ± 15 % around those central rates .
Účast v ERM II minimálně po dobu dvou let bez vážnějšího napětí před zkoumáním hospodářské konvergence je požadavkem splnění kritéria devizového kurzu , tj . jednoho z maastrichtských konvergenčních kritérií , jež musejí být splněna jako podmínka pro přijetí eura .
Participation in ERM II for at least two years without severe tensions prior to the examination of economic convergence is a requirement for fulfilling the exchange rate criterion of the Maastricht convergence criteria that must be met in order to adopt the euro .
Ekonomickým důvodem tohoto požadavku je skutečnost , že členským státům mimo rámec eurozóny pomáhá orientovat jejich politiky směrem ke stabilitě a zlepšuje vyhlídky na dosažení trvalé konvergence základních ekonomických veličin .
The economic rationale behind this requirement is that it helps Member States outside the euro area to orient their policies towards stability and enhances the prospects of achieving a lasting convergence of economic fundamentals .
V tom se projevuje představa , že ekonomické podmínky a politiky členských států eurozóny by měly být konzistentní se zachováváním stanovených centrálních parit . Obecným cílem tohoto procesu je podporovat makroekonomickou stabilitu v nových členských státech EU , a tím optimálním způsobem přispět k trvale udržitelnému růstu a reálné konvergenci .
This reflects the notion that economic conditions and policies of participating Member States should be consistent with the preservation of the central rates set. The overall goal of this process is to foster macroeconomic stability in the new EU Member States , thereby providing the best possible contribution to sustainable growth and real convergence .
Vyvážené makroekonomické politiky a stabilní devizové kurzy navíc podporují bezproblémové fungování vnitřního trhu .
Moreover , sound macroeconomic policies and stable exchange rates are supportive of a smooth functioning of the internal market .
Podle Rady guvernérů tento mechanismus i hospodářskopolitická orientace , která je nezbytným předpokladem účasti v systému , mají pomoci členským státům mimo rámec eurozóny v jejich úsilí zavést euro a zároveň se vyrovnat se složitým vztahem mezi základními ekonomickými veličinami a stabilitou devizového kurzu .
According to the Governing Council , the mechanism , as well as the policy orientation required for participation , is designed to help Member States outside the euro area in their efforts to adopt the euro , while dealing with the complex relationship between economic fundamentals and exchange rate stability .
1 Tento mechanismus předpokládá širokou škálu měnověpolitických nástrojů , které lze kombinovat jako prostředek řešení tržních tlaků : opatření v oblasti úrokových sazeb , flexibilita devizového kurzu v rámci pásma , intervence a konečně změny centrálního kurzu .
1 The mechanism foresees a range of policy instruments that may be combined to address market pressures : interest rate measures , flexibility of the exchange rate within the band , interventions , and possible realignments of the central rate .
Z operativního hlediska jsou rozhodnutí týkající se centrálních kurzů a standardního fluktuačního pásma přijímána na základě vzájemné dohody ministrů jednotlivých zemí eurozóny , Evropské centrální banky a ministrů a guvernérů centrálních bank členských států EU mimo rámec eurozóny , které jsou účastníky tohoto mechanismu .
From an operational perspective , decisions concerning central rates and the standard fluctuation band are taken by mutual agreement of the ministers of the individual euro area countries , the ECB and the ministers and central bank governors of the non-euro area EU Member States participating in the mechanism .
Generální rada odpovídá za monitorování činnosti ERM II a slouží jako fórum pro spolupráci v oblasti měnové politiky a devizových kurzů .
The General Council is responsible for monitoring the functioning of ERM II and serves as the forum for monetary and exchange rate cooperation .
Pečlivě a soustavně sleduje trvalou udržitelnost bilaterálního devizového kurzu každé měny účastnící se mechanismu k euru .
It closely monitors , on a permanent basis , the sustainability of the bilateral exchange rate between each participating currency and the euro .
1 Viz rovněž „Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on the exchange rate issues relating to the acceding countries » ( Měnověpolitický postoj Rady guvernérů Evropské centrální banky k problematice devizových kurzů souvisejících s přistupujícími zeměmi ) ze dne 18 .
1 See also « Policy position of the Governing Council of the European Central Bank on exchange rate issues relating to the acceding countries » , 18 December 2003 .
Ta b u l k a 10 V ý v o j v E R M I I ( v procentních bodech ) DKK Maximální odchylka od centrální parity ERM II 1 ) ( 10denní klouzavý průměr údajů ve dnech obchodování ) Nahoru Dolů Krátkodobý úrokový diferenciál ( měsíční údaje , průměr ) 4 . Q 2004 EEK LTL SIT
Table 10 Developments in ERM II ( in percentage points ) DKK Maximum deviation from ERM II central rate 1 ) ( ten-day moving average of daily data at business frequency ) Upward Downward Short-term interest rate differential ( monthly data , average ) Fourth quarter of 2004 EEK LTL SIT
+ 0,5 0,0
+ 0.5 0.0
1 ) Pro Estonsko , Litvu a Slovinsko je referenční období od 28 . června 2004 do 24 .
1 ) For Estonia , Lithuania and Slovenia the reference period is from 28 June 2004 to 24 February 2005 .
Pro Dánsko je referenční období od 1 . listopadu 2002 do 24 .
For Denmark the reference period is from 1 November 2002 to 24 February 2005 .
Účast v ERM II nebyla spojena s napětím na devizových trzích kterékoli z účastnických zemí .
of any of the participating countries .
Čtyři měny v ERM II byly obchodovány nepřetržitě za centrální parity nebo v hodnotách blízkých centrálním paritám , zatímco krátkodobé úrokové diferenciály ve vztahu k eurozóně byly ve většině zemí malé ( viz Tabulka 10 ) .
The four currencies in ERM II have traded continuously at or close to their central rates , while shortterm interest rate differentials vis-à-vis the euro area have been small in most countries ( see Table 10 ) .
V souvislosti se zapojením do systému ERM II slovinská centrální banka bezproblémově ukončila postupnou devalvaci slovinského tolaru vůči euru .
In the context of ERM II entry , Banka Slovenije smoothly discontinued the gradual trend depreciation of the Slovenian tolar against the euro .
Většina měn v členských státech EU mimo rámec eurozóny zaznamenala v roce 2004 posilování vůči euru a rovněž výraznou váženou apreciaci s vahami odvozenými ze zahraničního obchodu .
Most of the currencies of the non-euro area EU Member States experienced a strengthening against the euro in 2004 and also a marked appreciation on a trade-weighted basis .