natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stroje používané v tomto procesu dosahují výkonu 8 000 archů za hodinu .
This process uses machinery capable of operating at speeds of 8,000 sheets an hour .
Archy se pak očíslují technikou tisku z výšky .
The sheets are then numbered using a printing technique called letterpress .
V číslovacím stroji se čísla tisknou na rubovou stranu dvěma různými číslovači .
They are fed into a numbering press , where the banknote numbers are applied on the reverse side of the banknotes by two different numbering units .
Po očíslovaní jsou archy automaticky rozřezány na rozměry bankovek , které se páskují do balíčků po 100 kusech .
After numbering , the sheets are automatically cut into banknotes and packaged .
Balíčky jsou pak vyskládány do svazků po deseti balíčcích , které se balí do průhledné smršťovací fólie .
The sheets are cut length - and crosswise , producing packets of 100 banknotes , which are banded and stacked together in bundles of ten packets .
Archy a kvalita tisku se kontrolují v několika etapách výrobního procesu .
The bundles are then shrink-wrapped in transparent plastic film . The sheets and the print quality are checked at various stages during the production process .
Tyto kontroly se provádějí buď přímo ve výrobě , nebo mimo ni ( z výroby se odebere vzorek ) . Kontrola je podle kontrolovaných parametrů namátková , nebo 100 %.
These checks are either carried out online ( i.e. during production ) or offline ( i.e. a sample is removed from production ) and also on a spot check or 100 % basis , depending on the parameters to be checked .
Například tiskárny zavedly výstupní automatickou kontrolu kvality bankovek , která probíhá na konci výrobního procesu na vysokorychlostních strojích pro zpracování bankovek .
For example , the printing works have introduced a final automatic quality check of their banknotes on high-speed processing machines at the end of the production process .
Vadné bankovky jsou buď automaticky vytříděny a následně zničeny , nebo je stroj na konci procesu sám rozdrtí .
Defective banknotes are either automatically removed and subsequently destroyed , or shredded immediately in the machine .
Rotační desky pro tisk bankovek 50 Euros a gumový potah přenosového válce v ofsetovém tiskařském stroji
Plate cylinders for printing ? 50 banknotes and a rubber printing blanket in an offset printing machine .
Rotační deska pro tisk bankovek 50 Euros v hlubotiskovém stroji
Plate cylinder for printing ? 50 banknotes in an intaglio printing machine .
46/47
46/47
Sítotiskový stroj , kterým se nanáší opticky proměnlivá barva na bankovky 50 Euros .
A silkscreen printing machine for applying colour-shifting ink to ? 50 banknotes .
Číslovací stroj .
A numbering press .
Každá bankovka má své jedinečné sériové číslo .
Each banknote carries a unique serial number .
TRYCKNING AV SEDLAR Sedeltryckerier som tillverkar eurosedlarna
PRINTING BANKNOTES Location of printing works producing the euro banknotes
Setec Oy , Vanda ( FI )
Setec Oy , Vantaa ( FI )
De La Rue , Gateshead ( UK ) Central Bank of Ireland , Dublin ( IE ) Johan Enschede & Zn .
De La Rue , Gateshead ( UK ) Central Bank of Ireland , Dublin ( IE ) Johan Enschede & Zn .
, Haarlem ( NL ) Nationale Bank van België , Brusel ( BE ) Banque Nationale de Belgique Oberthur , Chantepie ( FR ) Banque de France , Chamalières ( FR ) Bundesdruckerei , Berlin ( DE ) Giesecke & Devrient , Leipzig ( DE ) Giesecke & Devrient , München ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Wien ( AT ) Banca d' Italia , Rom ( IT ) Görög Nemzeti Bank , Athen ( GR )
, Haarlem ( NL ) Nationale Bank van België , Brussels ( BE ) Banque Nationale de Belgique Oberthur , Chantepie ( FR ) Banque de France , Chamalières ( FR ) Bundesdruckerei , Berlin ( DE ) Giesecke & Devrient , Leipzig ( DE ) Giesecke & Devrient , Munich ( DE ) Österreichische Banknotenund Sicherheitsdruck GmbH , Vienna ( AT ) Banca d' Italia , Rome ( IT ) Bank of Greece , Athens ( GR )
ŘÍZENÍ VÝROBY EUROBANKOVEK VE VELKÝCH OBJEMECH V roce 1996 rozhodla Rada EMI , že všechny tiskárny v Evropské unii , které vyráběly národní bankovky , by se měly podílet na výrobě počáteční zásoby eurobankovek .
Managing the largescale production of euro banknotes In 1996 , the EMI Council decided that all the printing works in the European Union that were producing national banknotes should be involved in making the initial stock of euro banknotes .
Důvodem byl obrovský objem , který bylo třeba vyrobit ve velmi krátké lhůtě -- dostatečné zásoby eurobankovek musely být k dispozici v 500 pobočkách národních centrálních bank několik měsíců před zavedením hotovostního eura 1 . ledna 2002 , aby bylo možné dodat je včas obchodním bankám .
This was because enormous volumes needed to be produced to a tight deadline : sufficient stocks of euro banknotes had to be available in 500 NCB branches several months before the introduction of euro cash on 1 January 2002 so that they could be delivered in good time to the commercial banks .
Zvažovaly se dva výrobní scénáře : -* „individuální výroba » , kdy by jednotlivé centrální banky odpovídaly za pokrytí svých vlastních potřeb eurobankovek v daném státě , a -* „sdružená výroba » , kdy by jednotlivé centrální banky vyrobily jen některé nominální hodnoty , které by však pokryly potřebu v celé eurozóně .
Two production scenarios were considered : -* -* « non-pooling » , in which each NCB would be responsible for producing its own national euro banknote requirements . In other words , each denomination would be produced by each NCB ;
Pokud by například všechny 50 Euros bankovky tiskly čtyři tiskárny místo patnácti , bankovky by byly jednotnější a nebylo by třeba činnost tolik koordinovat . Tyto výhody je však třeba porovnat s náklady na distribuci velkého množství bankovek potřebných pro zavedení hotovostního eura .
and « pooling » , in which each NCB would produce only a limited number of denominations but it would do so to meet the need for those particular denominations throughout the euro area .
Fábrica Nacional de Moneda y Timbre , Madrid ( ES ) Valora , Carregado ( PT )
Fábrica Nacional de Moneda y Timbre , Madrid ( ES ) Valora , Carregado ( PT )
NUMBER OF EURO BANKNOTES TO BE PRINTED BEFORE 1 JANUARY 2002 ( in millions ) BELGIUM GERMANY GREECE SPAIN 530 4,342 597 1,924 2,240
NUMBER OF EURO BANKNOTES TO BE PRINTED BEFORE 1 JANUARY 2002 ( in millions ) BELGIUM GERMANY GREECE SPAIN FRANCE 530 4,342 597 1,924 2,240 222
Mapa znázorňující místa , v nichž se tiskl počáteční objem bankovek .
Map showing the banknote production sites which printed the initial volume .
48/49
48/49
Sdruženou výrobu navíc komplikovala skutečnost , že ji nebylo možné zavést dříve , než bylo zřejmé , které země euro zavedou .
it could not be set up until the countries adopting the euro became known .
Tiskárny však musely objednat některá tiskařská zařízení už před přijetím rozhodnutí .
But the printing works had to order some printing equipment before that decision was made .
Naštěstí zkušební projekt a následná nultá série ukázaly , že pro sdružení výroby nebyl žádný významný technický důvod .
Fortunately , the test banknote project and the subsequent zero production run showed that there was no compelling technical reason to pool .
Bylo tedy rozhodnuto , že počáteční objem se bude tisknout individuálně .
It was therefore decided to print the initial volume on a non-pooling basis .
FRANCE IRELAND ITALY 222 2,380 LUXEMBOURG 46 THE NETHERLANDS AUSTRIA 659 550 535 225 PORTUGAL FINLAND
IRELAND ITALY 2,380 46 LUXEMBOURG THE NETHERLANDS AUSTRIA 659 550 535 225 PORTUGAL FINLAND
www.euro.ecb.int
www.euro.ecb.int
Národní centrální banky mohly samozřejmě mezi sebou uzavřít dvoustranné dohody o sdružení výroby .
If , say , all the Euros 50 banknotes were to be produced by four printing works instead of 15 , pooling would make the banknotes more uniform and involve less coordination .
To bylo výhodné především pro výrobu nízkých objemů vysokých nominálních hodnot , tj .
But these efficiency gains had to be offset against the effort and cost of distributing the huge number of banknotes needed for the launch .
bankovek 200 Euros a 500 Euros . Zejména pro menší země bylo efektivnější tyto nominální hodnoty nevyrábět , ale objednat si část objemu výroby u větší země , a využít tak výhod z rozsahu .
This was especially useful for producing low volumes of the high denominations , i.e. Euros 200 and Euros 500 . For some smaller countries in particular , it was more efficient not to produce these denominations but rather to order a proportion of a bigger country 's production volume and benefit from the economies of scale .
I když za koordinaci celého projektu odpovídala ECB , bankovky si od vybrané tiskárny opatřovaly jednotlivé národní centrální banky .
Although the ECB was responsible for coordinating the entire project , each national central bank was in charge of procuring its banknotes from its selected printer .
Výroba tedy nebyla centrálně organizována .
Consequently , there was no centrally organised production .
Nakonec bylo pro výrobu bankovek v roce 2001 použito nejméně 70 kombinací centrálních bank , tiskáren a nominálních hodnot .
Instead , there were eventually no fewer than 70 combinations of central bank / printing works / denomination for banknote production in 2001 .
Sériová výroba bankovkového papíru začala počátkem roku 1999 a tisk se rozběhl v létě stejného roku v Belgii , Francii , Německu , Itálii , Nizozemsku a ve Španělsku .
Large-scale production of the banknote paper started in early 1999 and printing began that summer in Belgium , France , Germany , Italy , the Netherlands and Spain .
V následujících měsících se tisk postupně rozšiřoval i do dalších tiskáren .
It was gradually extended to other printing works in the months that followed .
Ty , které zahájily výrobu jednotlivých nominálních hodnot jako první , vyrobily referenční bankovky .
The printing works that were the first to start production of each denomination produced the reference banknotes .
Poté , co je schválila ECB , musely všechny tiskárny vyrobit bankovky stejných parametrů .
After these had been approved by the ECB , all printing works had to produce their banknotes to the same standard .
Některé z tiskáren dosud vyráběly národní bankovky a výrobu eurobankovek zahájily později .
Some printing works were still producing national banknotes and started euro banknote production later .
Řecko začalo s tiskem koncem roku 2000 , neboť k eurozóně přistoupilo až v roce 2001 .
Greece started printing in late 2000 as it did not become a euro area country until 2001 .
Před dokončením výrobní série určené pro zavedení hotovostního eura bylo třeba dosáhnout celkové výrobní kapacity zhruba jedné miliardy bankovek za měsíc , což znamenalo 33 milionů denně , 1 400 000 za hodinu , 23 000 za minutu nebo přibližně 400 kusů za vteřinu .
Towards the end of the production run for the launch of the euro , the total production capacity needed was one billion banknotes per month , which meant 33 million per day , 1,400,000 per hour , 23,000 per minute or approximately 400 per second .
Některé tiskárny pracovaly ve dne i v noci na tři směny včetně státních svátků .
Some plants worked day and night , with three shifts , and on public holidays too .
Eurobankovky pro zavedení nového platidla tisklo celkem 15 tiskáren : tři z nich byly v Německu , dvě ve Francii a po jedné v ostatních zemích eurozóny s výjimkou Lucemburska .
A total of 15 printing works produced euro banknotes for the launch of the new currency : three were in Germany , two in France and one in each of the remaining euro area countries except Luxembourg .
Jedna z tiskáren byla v Británii , tedy mimo eurozónu .
One was in the United Kingdom , i.e. outside the euro area .
Tiskařský stroj pro tisk z plochy
An offset printing machine .
OCHRANA ZDRAVÍ Bankovky všech sedmi nominálních hodnot i výrobní materiál ze všech zdrojů prošly zkouškami podle nejpřísnějších evropských předpisů o ochraně zdraví a bezpečnosti .
Health note The seven euro banknotes as well as production materials from all sources were tested according to the most stringent European health and safety regulations .
Tyto zkoušky , které probíhaly podle normy ISO 10993 , prováděla Nizozemská organizace pro aplikovaný vědecký výzkum ( the Netherlands Organisation for Applied Scientific Research ) .
These tests , which were based on the ISO 10993 standard , were carried out by the Netherlands Organisation for Applied Scientific Research .
Zkoušky potvrdily , že eurobankovky jsou při běžném používání zdravotně zcela nezávadné .
They confirmed that euro banknotes do not cause any health problems in normal use .
KAPITOLA 4 ZAVEDENÍ EURA DO HOTOVOSTNÍHO OBĚHU
Chapter 4 Changeover ?
Den Euros v Banque centrale du Luxembourg
- day at the Banque centrale du Luxembourg .
ODHAD POTŘEBNÉHO MNOŽSTVÍ BANKOVEK K TISKU Národní centrální banky odhadly své požadavky na množství eurobankovek potřebných pro zavedení eura do hotovostního oběhu a pro zbytek roku 2002 .
Estimating how many banknotes to print The national central banks ( NCBs ) estimated their own euro banknote requirements for the launch and for the rest of 2002 .
První potenciální odhad byl proveden v roce 1998 , ale každoročně se aktualizoval . Tomu odpovídala i úprava plánovaného objemu výroby .
The first estimate of the prospective demand was made in 1998 but it was updated annually , and planned production volumes adjusted accordingly .
V posledních měsících před zavedením hotovostního eura požádaly obchodní banky o více bankovek nízkých nominálních hodnot , než se očekávalo , a jejich požadavky bylo třeba splnit .
In the last few months prior to the changeover , the commercial banks requested more low-denomination banknotes than expected and their demands had to be met .
zaváděcího objemu , který měl před zavedením eurobankovek nahradit národní bankovky v oběhu , a z tzv . logistického objemu , který měl zajistit nepřetržitou dodávku eurobankovek během roku .
The initial production run of banknotes consisted of « launch stocks » which would replace the national banknotes in circulation prior to introduction of the euro banknotes , and of « logistical stocks » which would ensure a continuous supply of banknotes throughout the year .
Odhadnout poptávku po jednotlivých nominálních hodnotách však bylo pro národní centrální banky obtížné , neboť nominální hodnoty národních bankovek a eurobankovek byly odlišné .
The difficulty for the NCBs was to estimate the demand for each euro denomination , as the values of the national banknotes were different from the euro denominations .
Bylo třeba pečlivě vyhodnotit možné dopady spojené s výměnou některých národních nominálních hodnot za euromince a také zavedení vysokých nominálních hodnot eurobankovek .
The likely effects of replacing some national denominations with euro coins and introducing high euro denominations had to be carefully assessed .
V neposlední řadě bylo třeba také zohlednit poptávku v zemích mimo eurozónu .
Finally , the demand from countries outside the euro area had to be taken into account .
Například bankovky německé marky se používaly ve velkém množství mimo Německo , zejména ve střední a východní Evropě .
In particular , Deutsche Mark banknotes were used extensively outside Germany , especially in central and eastern Europe .
Podle odhadu se zhruba jedna třetina objemu bankovek německé marky ( ekvivalent 32 -- 45 mld . EUR ) používala mimo území Německa , a nebylo tedy možné zjistit , kolik z tohoto množství se vymění za euro a v jakém rozsahu budou tyto bankovky vyměňovat další země eurozóny sousedící s východní Evropou .
In value terms , it was estimated that around one-third of DM banknotes ( equivalent to Euros 32-45 billion ) was used outside Germany . It was impossible to know how much of this would be changed into euro and to what extent other euro area countries bordering on eastern Europe would exchange these banknotes .
Počáteční objem výroby byl v roce 2001 stanoven na 14,9 miliard bankovek ( představující hodnotu více než 633 mld . EUR ) , z čehož devět až deset miliard byl zaváděcí objem nahrazující národní bankovky v oběhu a zhruba pět miliard bankovek tvořilo logistický objem .
The initial production volume was fixed in 2001 at 14.9 billion banknotes ( representing a value of more than Euros 633 billion ) , of which nine to ten billion were to be the launch stocks , replacing the national banknotes in circulation , and around five billion banknotes would make up the logistical stocks .
Odhad zaváděcího objemu vycházel z množství národních bankovek v oběhu ( 11,7 mld . bankovek na konci roku 2000 ) .
The estimate for the launch stocks was derived from national banknotes in circulation ( 11.7 billion banknotes at end-2000 ) , although it turned out that fewer banknotes were needed .
Nakonec se však ukázalo , že bankovek bylo potřeba méně .
One year after their introduction , 8.2 billion euro banknotes were in circulation .
Rok po přechodu na hotovostní euro bylo v oběhu 8,2 miliard eurobankovek .
By the end of 2006 , this figure had increased to 11.3 billion .
Vedle zaváděcího a logistického objemu rozhodla Rada guvernérů ECB počátkem roku 2001 zavést tzv . centrální rezervu eurobankovek , která měla posloužit jako záloha v případě problémů ve výrobě , nedostatků v kvalitě nebo množství nebo při zvýšení poptávky po některých nominálních hodnotách .
In addition to the launch and logistical stocks , the ECB 's Governing Council decided in early 2001 to establish a « central reserve stock » ( CRS ) of euro banknotes as a back-up in the event of production problems , quantity and quality shortfalls and / or surges in demand for particular denominations .
bankovek a skládala se z nominálních hodnot , které se používají při placení nejčastěji ( bankovky 5 Euros , 10 Euros , 20 Euros , 50 Euros a 100 Euros ) .
The CRS consisted of 1.9 billion banknotes ( made up of the banknote denominations that are most commonly used for payments , notably Euros 5 , Euros 10 , Euros 20 , Euros 50 and Euros 100 ) and was mainly produced by a consortium of European printing works that still had some spare capacity .
Většinu jich vyrobilo konsorcium evropských tiskáren , které měly ještě volnou kapacitu .
The ECB placed this order and bought the banknotes .
ECB bankovky objednala a zaplatila a národní centrální banky , které bankovky potřebovaly , si je kupovaly od ECB .
NCBs in need of banknotes from the CRS had to buy them from the ECB .
Zhruba 30 % této zásoby se spotřebovalo před přechodem na hotovostní euro a během něj .
Around 30 % of this stock was used before and during the changeover .
Zbývající část centrální rezervy byla v plném rozsahu převedena do strategické zásoby Eurosystému .
The remaining part of the CRS was fully transferred to the Eurosystem Strategic Stock .
52/53
52/53
Počáteční objem výroby s podíly jednotlivých národních centrálních bank
Initial production volume showing each national central bank 's share .
Bankovky zabalené ve fólii a uskladněné v Banco de España v Madridu
Foil-wrapped euro banknotes in storage at the Banco de España in Madrid .
OBĚH BANKOVEK A JEJICH ZÁSOBA Bankovky ( a také mince ) se považují za oběživo , jakmile je národní centrální banka vydá , zpravidla obchodním bankám .
Banknote circulation and banknote stocks Banknotes ( and coins ) are said to be « in circulation » after being issued , usually to commercial banks , by a national central bank ( NCB ) .
Objem bankovek v oběhu klesá , když se bankovky do národní centrální banky vracejí .
The circulation figure decreases when the banknotes are sent back to an NCB .
Pojem „bankovky v oběhu » znamená vydané bankovky minus vrácené bankovky .
« Banknotes in circulation » means banknotes issued minus banknotes returned .
Bankovky jsou také „v oběhu » , pokud se nepoužívají pro platby , ale jsou uloženy v bankách nebo v prasátkách .
Banknotes are also « in circulation » if they are not being used in payments , but are stored at banks or deposited in piggy banks .
54/55
54/55
Někdy může u některé národní centrální banky dojít také k nerovnováze ( přebytku nebo nedostatku ) v logistické zásobě , protože lidé cestují v eurozóně a bankovky si berou s sebou .
Over time , there may be imbalances ( surpluses or deficits ) in the logistical stocks at an NCB because of people travelling from one euro area country to another and taking euro banknotes with them .
Dojdou-li některé národní centrální bance bankovky některé z nominálních hodnot , může čerpat ze strategické zásoby Eurosystému , pokud nestačí přebytečné logistické zásoby ostatních národních centrálních bank .
Should an NCB run short of a particular denomination it will draw on the Eurosystem Strategic Stock if the surplus logistical stocks of other NCBs are insufficient .
Nové i použité bankovky uskladňují národní centrální banky .
The NCBs store new and used banknotes .
Po kontrole jejich upotřebitelnosti , tzn . zda jsou bankovky pravé a neporušené , lze použité bankovky vrátit do oběhu .
After being checked for « fitness » , i.e. that they are physically sound , and for authenticity , used banknotes can be re-issued . Unfit banknotes are shredded and counterfeits are reported to the police .
Neupotřebitelné bankovky se likvidují , zatímco padělky se hlásí orgánům policie . Eurosystém udržuje dva druhy zásob : logistickou a strategickou zásobu .
Two types of banknote stocks are held by the Eurosystem : logistical and strategic . Logistical stocks are the working stocks of the NCBs and meet the demand for banknotes in normal situations , including seasonal peak demand .
Logistická zásoba je pracovní zásoba u národních centrálních bank a pokrývá běžnou poptávku včetně sezónního zvýšení poptávky . Ozbrojený doprovod v tiskárně bankovek v portugalském Carregadu
Armed escort for euro cash at the banknote printing works in Carregado , Portugal .
ŘÍZENÍ ZÁSOB PRO PŘECHOD NA NOVOU MĚNU Díky pravidelným úpravám plánů národních centrálních bank pro výrobu bankovek a zavedení centrální rezervy eurobankovek se předpokládalo , že Eurosystém má před přechodem na hotovostní euro k dispozici dostatečné množství bankovek .
Stock management scheme for the changeover As a result of the regular revision of the NCBs » banknote production plans and the establishment of the CRS , it was assumed that the Eurosystem had sufficient stocks of euro banknotes prior to the cash changeover .
Jen několik měsíců před zavedením hotovostního eura však vznikly pochybnosti , zda budou mít jednotlivé národní centrální banky dostatek bankovek , aby na začátku roku 2002 pokryly poptávku , neboť poskytly vysoký objem bankovek nízkých nominálních hodnot obchodním bankám .
But in the months just before the launch , because of the very high volumes of low-denomination banknotes being provided to commercial banks , there were doubts about whether each NCB 's supplies would indeed be sufficient to meet demand in early 2002 .
Týkalo se to především bankovek 5 Euros .
This was particularly true for the Euros 5 banknotes .
Aby Eurosystém minimalizoval riziko , že v některých regionech bude bankovek nedostatek , zavedl systém řízení zásob .
For this reason , the Eurosystem established a stock management system to minimise the risk of any regional shortages .
Tento systém umožnil národním centrálním bankám , kterým naléhavě hrozil nedostatek bankovek , získat rychlý přístup k centrální rezervě .
This system allowed NCBs facing an imminent banknote shortage to quickly access the CRS .
Národní centrální banky se také zavázaly vzájemně si vypomáhat a poskytovat si přebytečné bankovky .
In addition , all the NCBs made a commitment to assist each other by making available any surplus banknotes .
Pokud by některé z centrálních bank bankovky docházely , musela se nejprve obrátit na centrální rezervu .
If an NCB were running short of banknotes , it first had to resort to the CRS .
Pokud by ta nemohla požadavek pokrýt , ostatní centrální banky by byly připraveny provést nouzový převod přebytků ze svých logistických zásob .
If the CRS could not handle the request , the remaining NCBs would be ready to make emergency transfers of any surpluses from their logistical stocks .