natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hodnoty těchto ukazatelů je proto třeba interpretovat obezřetně .
The levels of the measures must therefore be interpreted with caution .
Navíc , jak již bylo uvedeno , odhad M3 očištěného o změny struktury portfolií je značně nejistý .
Moreover , as noted previously , the estimate of M3 corrected for portfolio shifts is surrounded by a considerable degree of uncertainty .
2 I přes tyto výhrady všechny odhady peněžní mezery v druhé polovině roku 2004 opět vzrostly , ačkoli v prvním pololetí vykazovaly známky stagnace .
2 Bearing these caveats in mind , all estimates of the money gap rose further in the second half of 2004 , having shown signs of levelling off in the first half of the year .
Značný rozdíl mezi ukazatelem reálné peněžní mezery založeným na oficiálním M3 a ukazatelem založeným na M3 očištěném o odhadovaný vliv změn ve struktuře portfolií naznačuje , že větší část objemu přebytečné likvidity odrážela předchozí změny struktury portfolií ve prospěch M3 .
The large difference between the real money gap measure based on the official M3 series and that based on M3 corrected for the estimated impact of portfolio shifts indicates that much of the stock of excess liquidity reflected previous portfolio shifts into M3 . However , Chart 8 also shows that the corrected measure has risen significantly since mid-2003 , indicating that excess liquidity in the euro area has increasingly ceased to be a reflection only of portfolio shifts .
Graf 8 však také naznačuje výrazný nárůst očištěného ukazatele od poloviny roku 2003 , který ukazuje , že Box 2 přebytečná likvidita v eurozóně čím dál více přestávala záviset pouze na změnách struktury portfolií .
These levels of excess liquidity signal risks to medium-term price stability . If a significant part of this excess liquidity were to be transformed into transaction balances , particularly at a time when confidence and economic activity strengthened , this could contribute to the emergence of inflationary pressures ( see Box 2 entitled « What could happen with the excess liquidity in the euro area ?"
Tyto hodnoty přebytečné likvidity signalizují rizika pro cenovou stabilitu ve střednědobém horizontu .
1 ) The nominal money gap is def ined as the difference between the actual level of M3 and the level of M3 that would have resulted from constant M3 growth at its reference value of 4 ½% taking December 1998 as the base period .
Jestliže by významná část přebytečné likvidity byla transformována do transakčních bilancí , a to zejména v období , kdy roste důvěra a hospodářská aktivita , mohlo by to přispět ke vzniku inflačních tlaků ( viz Box 2 „Co by se mohlo stát s přebytečnou likviditou v eurozóně ?" ) .
The real money gap is def ined as the difference between the actual level of M3 deflated by the HICP and the deflated level of M3 that would have resulted from constant nominal M3 growth at its reference value of 4 ½% and HICP inflation in line with the ECB 's def inition of price stability , taking December 1998 as the base period . 2 ) Estimates of the magnitude of portfolio shifts into M3 are constructed using the approach discussed in Section 4 of the article entitled « Monetary analysis in real time » in the October 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
Vysoký objem likvidity a silný růst úvěrů by navíc mohly vést ke značnému růstu cen aktiv , zejména na trhu nemovitostí ( viz Kapitola 2.2.4 ) .
LIQUIDITY REMAINED AMPLE The strength of M3 dynamics over the course of 2004 implied a further increase in available measures of excess liquidity , which denotes the liquidity available in the euro area that exceeds the amount needed to finance non-inflationary growth ( see Chart 8 ) . The first of these measures is the nominal money gap , which is defined as the difference between the actual level of M3 and the level of M3 that would have resulted from constant M3 growth at its reference value of 4 ½% taking December 1998 as the base period ;
2 Další podrobnosti viz část 4 článku „Monetary analysis in real time » [ Měnová analýza v reálném čase ] , Měsíční bulletin ECB , říjen 2004 .
the second is the real money gap , which corrects the nominal money gap for the excess liquidity that has been absorbed by 2 For further details , see Section 4 of the article entitled « Monetary analysis in real time » in the October 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
CO BY SE MOHLO STÁT S PŘEBYTEČNOU LIKVIDITOU V EUROZÓNĚ ?
Box 2 WHAT COULD HAPPEN WITH THE EXCESS LIQUIDITY IN THE EURO AREA ?
Silný růst agregátu M3 od poloviny roku 2001 vedl k trvalému zvyšování ukazatelů přebytečné likvidity v eurozóně , která dosáhla historického maxima .
The strong growth in M3 since mid-2001 has led to a sustained increase in measures of excess liquidity in the euro area , which have reached historical highs .
Z toho vyplývá , že v eurozóně bylo v roce 2004 podstatně více likvidity , než bylo k financování neinflačního hospodářského růstu zapotřebí .
This implies that there was substantially more liquidity in the euro area in 2004 than needed to finance non-inflationary economic growth .
Výše těchto ukazatelů by však měly být interpretovány opatrně .
However , the levels of these measures should be interpreted with caution .
Při hodnocení toho , co by se s přebytečnou likviditou mohlo stát , je třeba mít na paměti faktory stojící za jejím vznikem .
When assessing what could happen with the excess liquidity , the factors responsible for its build-up should be borne in mind .
Lze určit dva obecné faktory .
Two broad factors can be identified .
Zaprvé , prodloužené období hospodářské , finanční a geopolitické nejistoty trvající od poloviny roku 2001 do poloviny roku 2003 vedlo k významně většímu upřednostňování bezpečných a likvidních nástrojů obsažených v agregátu M3 v tomto období .
First , the protracted period of economic , financial and geopolitical uncertainty between mid-2001 and mid-2003 led to a significantly increased preference during this period for safe and liquid instruments included in M3 .
Zadruhé , nízká úroveň úrokových sazeb v celém spektru splatnosti a s tím spojené nízké náklady příležitosti z držby likvidních aktiv přispěly k poptávce po penězích , zvlášť v poslední době .
Second , the low level of interest rates across the maturity spectrum and the associated low opportunity costs of holding liquid assets have added to the demand for money , particularly over the most recent period .
Na základě těchto faktorů může silná poptávka po krátkodobých nástrojích obsažených v agregátu M3 odrážet kombinaci hlavně spekulativních a opatrnostních motivů spíš než transakční motivy .
On the basis of these factors , the strong demand for short-term instruments included in M3 may reflect a mixture of mainly speculative and precautionary , rather than transaction , motives .
Každý z těchto motivů může zase implikovat různé způsoby , jak lze přebytečnou likviditu v budoucnu využít , a tedy různý stupeň ohrožení cenové stability ( viz graf ) .
Each of these motives may , in turn , imply different ways in which excess liquidity can be used in the future and , accordingly , different degrees of risk to price stability ( see the chart ) .
Jednou možností využití přebytečné likvidity je , aby hospodářské subjekty investovaly do dlouhodobějších aktiv , majetkových či dluhových cenných papírů nebo do nemovitostí , buď přímo nebo nepřímo přes investiční fondy .
One possibility for the use of excess liquidity is for economic agents to invest their liquid holdings in longer-term assets , in equity or debt securities , or in real estate , either directly or indirectly via investment funds .
Aby se dosáhlo celkového snížení přebytečné likvidity , je nezbytné , aby protipoložkami těchto transakcí byl rezidentní sektor MFI nebo subjekty mimo eurozónu .
In order to achieve an aggregate reduction of excess liquidity , it is necessary for either the resident MFI sector or agents outside the euro area to act as counterparties in these transactions .
Toto využití přebytečné likvidity by nemělo přímý dopad na inflaci měřenou HICP , ale restrukturalizace portfolií může mít za určitých okolností dopad na ceny aktiv , které by zase mohly mít později přes efekty bohatství nepřímý vliv na inflaci .
This use of excess liquidity would have no direct impact on HICP inflation , but the readjustment of portfolios may , under certain circumstances , have an impact on asset prices which , in turn , could have indirect effects on inflation at a later point in time via wealth effects .
Názorná ukázka možného použití přebytečné likvidity
Schematic presentation of how excess liquidity may be used
spekulační motiv
speculative motive
opatrnostní motiv
precautionary motive
transakční motiv
transaction motive
krátkodobé nástroje zahrnuté do M3
short-term instruments included in M3
strukturální zlom v poptávce po penězích žádný přímý dopad na inflaci měřenou HICP , žádný růst cen aktiv
structural break in money demand no direct impact on HICP inflation and no asset price inflation
dlouhodobější aktiva žádný významný přímý dopad na inflaci měřenou HICP , ale riziko růstu cen aktiv
longer-term assets no significant direct impact on HICP inflation , but risk of asset price inflation
celkové výdaje kladný přímý dopad na inflaci měřenou HICP , ale malý přímý dopad na růst cen aktiv
aggregate spending positive direct impact on HICP inflation , but little direct impact on asset price inflation 28
Druhou možností je , že se přebytečná likvidita v určitém okamžiku projeví v transakčních bilancích .
ECB Annual Report 2004 A second possibility is that the excess liquidity will at some point translate into transaction balances .
K tomu nejpravděpodobněji dojde v době , kdy se zvyšuje hospodářská důvěra .
This is most likely to be the case at a time when economic confidence is strengthening .
Pokud jsou tyto bilance použity ke zvýšení poptávky po domácím zboží a službách , progresivně reabsorbují současné zbytky nevyužité kapacity .
To the extent that these balances are used to increase the demand for domestic goods and services , this could progressively reabsorb the current margins of idle capacity .
Jestliže by silný růst spotřeby pokračoval dostatečně dlouho , mohlo by zvýšené využívání výrobních kapacit nakonec vést k ohrožení cenové stability .
Should strong consumption growth continue for a sufficiently long time , a tightening of production capacities could eventually cause risks to price stability .
A konečně nelze zcela vyloučit , že současná situace s přebytečnou likviditou do určité míry odráží trvalou změnu v chování hospodářských subjektů v oblasti poptávky po penězích , tj . strukturálně vyšší preferenci likvidity , a tedy zvýšení žádoucí úrovně držby peněz .
Finally , it cannot be entirely ruled out that the current situation of excess liquidity to some extent reflects a permanent change in the money demand behaviour of economic agents , i.e. a structurally higher liquidity preference and , hence , an increase in the desired level of money holdings .
Takováto trvalá změna by mohla být například důsledkem strukturálně vyšší averze k rizikům na straně domácností pokud jde o finanční investice po významných ztrátách , které utrpěly na akciových trzích v období let 2000 až 2003 .
Such a permanent change could , for example , be due to structurally higher risk aversion on the part of households as regards financial investments following the significant losses they incurred on the stock markets between 2000 and 2003 .
Pokud by hrál roli tento faktor , byla by přebytečná likvidita v eurozóně nižší , než naznačují současné ukazatele , a neměla by inflační dopad .
To the extent that such a factor plays a role , excess liquidity in the euro area would be lower than indicated by the current measures and would not have an inflationary impact .
Ve skutečnosti je situace pravděpodobně kombinací těchto tří možností .
In reality , the situation is probably a combination of these three possibilities .
V tomto okamžiku je obtížné určit , zda v posledních letech dochází k trvalému nárůstu preferencí likvidity .
At the current juncture , it is difficult to determine whether or not there has been a permanent rise in liquidity preferences over recent years .
Zároveň lze pokračující silný zájem o nákup nemovitostí spojovat s velkým zvýšením cen nemovitostí .
At the same time , a continued strong preference for real estate purchases could be associated with strong rises in real estate prices .
Dále existují určité důkazy , že hospodářské subjekty restrukturalizovaly své rozhodování o skladbě portfolia a investují více do dlouhodobějších finančních aktiv .
Furthermore , there is some evidence that economic agents have readjusted their portfolio behaviour by investing more in longer-term financial assets .
V budoucnu nelze rovněž vyloučit , že určitá část přebytečné likvidity bude využita k vyšším nominálním transakcím , zvlášť v době silnější hospodářské důvěry , a pak bude spojena s vyšší inflací .
Looking ahead , it cannot be ruled out that some of the excess liquidity will be used for higher nominal transactions , particularly at a time of stronger economic confidence , and then be associated with higher inflation .
Celkově tedy , i když určitá část přebytečné likvidity odráží vyšší preferenci likvidity na straně domácností a společností v eurozóně , vzbuzuje vysoká úroveň dosažená v roce 2004 u ECB nadále obavy a vyžaduje ostražitost .
Overall , therefore , even if some of the excess liquidity reflects a higher liquidity preference on the part of households and companies in the euro area , the high levels reached in 2004 remain a concern for the ECB and call for vigilance .
Aby ECB zachytila relativní empirický význam možných scénářů pro využití přebytečné likvidity , a tedy ohrožení střednědobé cenové stability , bude nadále pozorně sledovat vývoj na všech frontách , zejména : a ) důkazy o změnách portfolií a riziku vzniku bublin v cenách aktiv ;
In order to capture the relative empirical importance of the possible scenarios for the use of excess liquidity and , thereby , the risks to medium-term price stability , the ECB will continue to monitor closely developments on all fronts , in particular : a ) evidence of portfolio reversals and the risk of emerging asset price bubbles , b ) evidence of stronger than usual consumption and c ) evidence of any structural change in money demand .
b ) důkazy o vyšší spotřebě než je obvyklé ;
MONEY MARKET RATES REMAINED BROADLY STABLE In 2004 the Governing Council of the ECB decided to keep its key interest rates unchanged .
a c ) důkazy o strukturálních změnách v poptávce po penězích .
Money market interest rates at longer maturities declined significantly in the first quarter of 2004 , continuing the downward trend observed from mid-December 2003 ( see Chart 9 ) .
ECB Výroční zpráva 2004
However , between April and June 2004 a normalisation of the slope of the yield curve was observed , with significant increases in interest rates at longer maturities , while interest rates remained broadly stable at the very short end of the curve . Thereafter , longerterm money market interest rates remained ECB Annual Report 2004
G r a f 9 K r á t ko d o b é ú r o ko v é s a z b y a sklon výnosové křivky peněžního trhu ( v % p.a. ;
29 Chart 9 Short-term interest rates and the slope of the money market yield curve ( percentages per annum ;
v procentních bodech ;
percentage points ;
denní údaje ) jednoměsíční EURIBOR ( levá osa ) 12měsíční EURIBOR ( levá osa ) rozpětí mezi 12měsíční a jednoměsíční sazbou EURIBOR ( pravá osa ) 3,0
daily data ) one-month EURIBOR ( left-hand scale ) twelve-month EURIBOR ( left-hand scale ) spread between twelve-month and one-month EURIBOR ( right-hand scale ) 3.0
Graf 10 Sazby z tříměsíčních termínových obchodů EURIBOR a implikovaná volatilita odvozená z opcí na tříměsíční termínové obchody EURIBOR ( v % p.a. ;
Chart 10 Three-month EURIBOR futures rates and implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures ( percentages per annum ;
bazické body ;
basis points ;
denní údaje ) 3měsíční termínové obchody EURIBOR splatné v prosinci 2004 ( levá osa ) 3měsíční termínové obchody EURIBOR splatné v březnu 2005 ( levá osa ) implikovaná volatilita pro konstantní splatnost šest měsíců ( pravá osa ) 4,0 100,0
daily data ) three-month EURIBOR futures maturing in December 2004 ( left-hand scale ) three-month EURIBOR futures maturing in March 2005 ( left-hand scale ) implied volatility with constant six months to maturity ( right-hand scale ) 4.0 100.0 2.7 3.5
2,7 3,5 80,0 3,0 60,0 1,8 2,5 0,6 0,4 0,2 0,0 - 0,2 3 . Q 4 .
0.6 0.4 0.2 0.0 - 0.2 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 Q4 Q1 1.5 Q3 2003 Q4 Q1 Q2 2004 Q3 Q4 Q1 2.0
Q 2003 Zdroj : Reuters .
20.0 Source : Reuters .
Zdroje : Bloomberg , Reuters a výpočty ECB .
Sources : Bloomberg , Reuters and ECB calculations .
Úrokové sazby peněžního trhu s delší splatností v prvním čtvrtletí 2004 značně poklesly a pokračovaly tak v sestupném trendu trvajícím již od poloviny prosince 2003 ( viz Graf 9 ) . Koncem března 2004 , v souvislosti s očekávaným dalším poklesem úrokových sazeb ECB , se sklon výnosové křivky peněžního trhu změnil na negativní .
broadly stable , fluctuating in a very narrow range of around 10 basis points . At the end of the year the one-month and twelve-month EURIBOR stood at 2.12% and 2.35% respectively , close to the levels reached at the end of 2003 .
Sklon této křivky , který se měří rozdílem mezi dvanáctiměsíční a jednoměsíční sazbou EURIBOR , dosáhl 26 .
In the first two months of 2005 EURIBOR interest rates at longer maturities remained broadly stable , as market participants expected short-term interest rates to remain stable over most of 2005 , and term premia remained subdued .
března 2004 svého nejnižšího bodu , - 7 bazických bodů .
On 24 February 2005 the one-month and the twelve-month EURIBOR stood at 2.10% and 2.34% respectively .
Od dubna do června 2004 však docházelo k normalizaci sklonu výnosové křivky . Ke
The changes in short-term money market interest rates in the course of 2004 were generally mirrored in the evolution of the implied three-month EURIBOR futures rate .
značnému zvýšení došlo v úrokových sazbách s delšími splatnostmi , zatímco úrokové sazby na krátkém konci křivky byly nadále stabilní .
The implied volatility derived from options on three-month EURIBOR futures contracts declined substantially throughout the year ,
Dlouhodobé úrokové sazby peněžního trhu zůstaly poměrně stabilní a pohybovaly se ve velmi úzkém rozpětí okolo deseti bazických bodů .
indicating that market participants saw very little uncertainty in the expected future path of short-term interest rates ( see Chart 10 ) .
Jednoměsíční a dvanáctiměsíční sazby EURIBOR byly na konci roku 2,12 % a 2,35 %, tj .
LONG-TERM GOVERNMENT BOND YIELDS DECLINED SIGNIFICANTLY IN 2004 Long-term government bond yields in the euro area ended 2004 at very low levels by historical standards .
velmi blízko hodnotám z konce roku 2003 . V prvních dvou měsících roku 2005 byly sazby EURIBOR s dlouhodobou splatností víceméně stabilní , neboť účastníci trhu očekávali , že krátkodobé sazby zůstanou stabilní po většinu roku 2005 , a termínové prémie byly nadále utlumené .
While in the first half of the year euro area ten-year government bond yields fluctuated somewhat but did not change much overall , in the second half of 2004 they exhibited a protracted downward trend and , by year-end , had reached 3.7% , significantly below the levels prevailing at the end of 2003 ( see Chart 11 ) .
února činila jednoměsíční sazba EURIBOR 2,10 % a dvanáctiměsíční sazba 2,34 %. Změny krátkodobých úrokových sazeb peněžního trhu , ke kterým došlo během roku 2004 , se odrážely ve vývoji tříměsíčních sazeb futures EURIBOR .
Overall , these movements in euro area longterm bond yields mainly reflected the changing perceptions of market participants with regard to inflationary pressures and the outlook for the euro area economy , perceptions which were in turn closely related to changes in global 30
Implikovaná volatilita ECB Výroční zpráva 2004
ECB Annual Report 2004
G r a f 11 V ý n o s y z d l o u h o d o b ý c h s t á t n í c h d l u h o p i s ů 1 ) ( v % p.a. ;
Chart 11 Long-term government bond y i e l d s 1 ) ( percentages per annum ;
denní údaje ) eurozóna 2 ) USA 7,0 7,0
daily data )
hlavně z dopadu prudkého zvýšení cen ropy na inflaci , ke konci roku měli spíše obavy z dopadu vysokých cen ropy na ekonomickou aktivitu .
concerns about the sustainability of the economic recovery in the United States .
Výnosy dlouhodobých státních dluhopisů v eurozóně v prvním čtvrtletí poklesly v souvislosti s vývojem na americkém trhu a rostoucími obavami ohledně síly hospodářského oživení ve Spojených státech .
The decline in euro area long-term bond yields in the first three months of the year was quickly reversed from early April onwards .
Přestože se ekonomická aktivita v eurozóně postupně zvyšovala , výnosy dlouhodobých indexovaných dluhopisů v eurozóně v prvním čtvrtletí také poklesly , v souladu s porovnatelnými výnosy ve Spojených státech .
The subsequent rise in long-term bond yields appeared to be influenced by two main factors . First , there was increasing confidence among market participants regarding the ongoing recovery in the euro area , by then also supported by better prospects for the world economy .
Odráželo to skutečnost , že očekávání účastníků trhu ohledně budoucí globální ekonomické aktivity byla silně ovlivněna obavami o udržitelnost hospodářského oživení ve Spojených státech .
Second , market participants became increasingly concerned about the potential inflationary impact of the surge in oil prices against the background of the ongoing global economic recovery .
V poklesu výnosů dlouhodobých dluhopisů v eurozóně v prvních třech měsících roku došlo začátkem dubna k obratu .
Indeed , in the spring longterm bond yields and break-even inflation rates edged up amid renewed inflationary concerns on the part of investors ( see Chart 12 ) .
Za prvé , rostoucí důvěrou účastníků trhu v pokračující oživení v eurozóně , čemuž napomáhaly také lepší vyhlídky světové ekonomiky .
However , such concerns were much less pronounced in the euro area than in the United States , where bond yields and break-even inflation rates rose more sharply .
Za druhé , účastníci trhu se začali velmi obávat potenciálního inflačního dopadu zvýšení cen ropy při pokračujícím oživení světové ekonomiky .
Between April and June 2004 market participants » inflation expectations in the euro area appeared to increase most over shorter horizons , while longer-term inflation expectations , as measured by implied forward break-even inflation rates , appeared to be somewhat more stable , although these remained at relatively high levels .
Výnosy dlouhodobých dluhopisů a míra zlomové inflace na jaře skutečně vzrostly v souvislosti s obnovenými obavami investorů ( viz Graf 12 ) .
3 It is likely that the increase in euro area break-even inflation rates reflected to some extent a higher inflation risk premium required by investors in the light of the uncertainty surrounding the impact of the oil price developments .
Tyto obavy však nebyly v eurozóně tak silné jako ve Spojených státech , kde se výnosy dluhopisů a míra zlomové inflace zvýšily mnohem markantněji .
Additional information from survey measures of euro area inflation expectations , which did not show an increase in the point estimates for long-term inflation expectations , was consistent with this interpretation .