natgillin/translations-raw huggingface dataset:
ZVÝŠENÍ CEN PRŮMYSLOVÝCH VÝROBCŮ V POČÁTEČNÍCH FÁZÍCH VÝROBNÍHO ŘETĚZCE Celkové meziroční tempo růstu cen průmyslových výrobců v eurozóně ( kromě stavebnictví ) se v průběhu roku 2004 trvale zvyšovalo ( viz Graf 24 ) .
INCREASING PRODUCER PRICES AT EARLY STAGES OF THE PRODUCTION CHAIN The overall annual rate of growth of industrial producer prices in the euro area ( excluding construction ) rose steadily in the course of 2004 ( see Chart 24 ) . The increase gathered
Tento růst získával ve druhém čtvrtletí roku dynamiku a jeho hybnou silou byly především ceny energie a zboží pro mezispotřebu .
momentum in the second quarter and was primarily driven by energy and intermediate goods prices .
Tento vývoj je v souladu s růstem cen ropných i neropných komodit , jehož důsledkem byl tlak na vstupní ceny v počátečních fázích výrobního řetězce .
This is in line with rising oil and non-oil commodity prices , which put pressure on input prices at early stages of the production chain . On average , intermediate goods prices rose by 3.5% in 2004 , compared with 0.8% in 2003 .
Ceny Graf 23 Vývoj cen nemovitostí určených k b y d l e n í v e u r oz ó n ě ( meziroční změny v %;
There was , however , little sign of significant price pressures building up at later stages of the production chain .
zboží pro mezispotřebu v roce 2004 v průměru vzrostly o 3,5 % ve srovnání s 0,8 % v roce 2003 . Nebyly ovšem zaznamenány signály významných cenových tlaků , narůstajících v pozdějších fázích výrobního řetězce .
On average , consumer goods producer prices grew by 1.3% , still below their historical average but above the average increase of 1.1% in 2003 . A significant part of the increase in consumer goods producer prices between 2003 and 2004 resulted from tobacco tax increases .
Ceny výrobců spotřebního zboží v průměru vzrostly o 1,3 %, což je hodnota , která je stále pod jejich historickým průměrem , na druhé straně ovšem nad průměrným růstem ve výši 1,1 % v roce 2003 .
More generally , as it takes time for upward pressure from input prices to feed through the production chain , the lagged effect of commodity price increases , already observed at earlier stages of production , on consumer goods producer prices may have only started to gather momentum in early 2005 . However , subdued demand conditions may
Významný podíl na zvýšení cen výrobců G r a f 24 St r u k t u r a c e n p r ů m y s l o v ý c h v ý r o b c ů v e u r oz ó n ě ( meziroční změny v %;
annual data ) Chart 24 Breakdown of industrial producer prices ( annual percentage changes ;
měsíční údaje ) energie ( levá osa ) průmysl bez stavebnictví ( pravá osa ) meziprodukty ( pravá osa ) investiční statky ( pravá osa ) spotřební zboží ( pravá osa ) 24 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1999 2000 2001 2002 2003 2004
monthly data ) energy ( left-hand scale ) industry excl . construction ( right-hand scale ) intermediate goods ( right-hand scale ) capital goods ( right-hand scale ) consumer goods ( right-hand scale ) 24 12 10 8 6 4 2 0 - 2 - 4 - 6 1999 2000 2001 2002 2003 2004
Zdroj : Eurostat .
Source : ECB calculations , based on non-harmonised national data .
Poznámka : národní údaje a výpočty ECB .
Note : Data for 2004 refer to the f irst half of the year .
Zdroj : Eurostat . ECB Výroční zpráva 2004
Source : Eurostat .
Podmínky utlumené poptávky mohou ovšem bránit firmám promítat do cen zvýšení cen energie a zboží pro mezispotřebu .
prevent firms from passing on increases in energy and intermediate goods prices .
POZVOLNÝ VÝVOJ NÁKLADŮ PRÁCE V ROCE 2004 Náklady práce v eurozóně v roce 2004 i nadále ve srovnání s předchozími roky rostly pomaleji ( viz Tabulka 2 ) .
MODERATE DEVELOPMENTS IN LABOUR COSTS IN 2004 Labour cost indicators in the euro area continued to ease in 2004 compared with recent years ( see Table 2 ) .
Růst v odměňování na jednoho zaměstnance v první polovině roku 2004 vykazoval pokles a průměrné meziroční tempo růstu činilo 2,2 % ve srovnání s 2,4 % v roce 2003 . Tento pokles se projevoval obecně napříč všemi hlavními sektory ekonomiky ( viz Graf 25 ) , přestože byl poněkud silnější v tržních službách .
Growth in compensation per employee showed a decline in the first half of 2004 , with an average annual growth rate of 2.2% compared with 2.4% in 2003 .
Izolované údaje z dohod o mzdách podepsaných v období do konce roku 2004 v několika zemích eurozóny neprokázaly sekundární efekty vyšších cen ropy . Meziroční tempo růstu hodinových nákladů práce v průběhu roku 2004 také zaznamenalo postupný pokles a dosáhlo výrazně nižšího Ta b u l k a 2 U k a z at e l e m z d o v ý c h n á k l a d ů ( meziroční změny v %, není-li uvedeno jinak ) 2002 Sjednané mzdy Hodinové náklady práce celkem Hrubé měsíční výdělky Náhrada na zaměstnance Produktivita práce Jednotkové mzdové náklady Zdroje : Eurostat , národní údaje a výpočty ECB .
This Table 2 Labour cost indicators ( annual percentage changes , unless otherwise indicated ) 2002 Negotiated wages Total hourly labour costs Gross monthly earnings Compensation per employee Labour productivity Unit labour costs Sources : Eurostat , national data and ECB calculations . 2.7 3.7 3.0 2.5 0.3 2.2
Graf 25 Náhrada na zaměstnance v j e d n o t l i v ý c h s e k t o r e c h v e u r oz ó n ě ( meziroční změny v %; čtvrtletní údaje ) průmysl bez stavebnictví stavebnictví služby 5,0 5,0
decline was broadly based across the main sectors of the economy ( see Chart 25 ) , although it was somewhat stronger in market-related services .
průměru než v roce 2003 .
Available data on compensation per employee in the second half of 2004 point to a further moderation of wage growth .
V kontextu pokračujícího mírného růstu reálného HDP a omezeného tlaku na trzích práce eurozóny byl vývoj mezd i nadále utlumený .
This is also suggested by other labour cost indicators .
Mírný růst mezd ve spojení s oživením tempa růstu produktivity na průměrnou hodnotu 1,4 % v prvních třech čtvrtletích roku 2004 vyústil ve výrazné zpomalení růstu jednotkových mzdových nákladů .
The annual growth rate of negotiated wages stood at 2.2% in 2004 , compared with 2.4% in 2003 .
Jednotkové mzdové náklady vzrostly za první tři čtvrtletí roku 2004 v průměru o 0,5 % ve srovnání s 2 % v roce 2003 .
Anecdotal evidence from wage bargaining agreements signed in the period up to late 2004
2003 4 . Q 2,2 2,3 2,5 2,2 0,6 1,5
2003 Q4 2.2 2.3 2.5 2.2 0.6 1.5
2004 1 . Q 2,3 2,8 2,6 2,2 1,2 1,0
2004 Q1 2.3 2.8 2.6 2.2 1.2 1.0
2004 2 . Q 2,3 2,2 2,5 2,1 1,7 0,4
2004 Q2 2.3 2.2 2.5 2.1 1.7 0.4
2004 3 . Q 2,0 1,9 2,3 1,4 1,3 0,1
2004 Q3 2.0 1.9 2.3 1.4 1.3 0.1
ECB Výroční zpráva 2004
ECB Annual Report 2004 49
2.4 VÝVOJ NABÍDKY , POPTÁVKY A TRHU PRÁCE HOSPODÁŘSKÉ OŽIVENÍ V ROCE 2004 POKRAČOVALO Oživení hospodářské činnosti v eurozóně , které bylo zahájeno ve druhé polovině roku 2003 , v roce 2004 pokračovalo .
Chart 25 Sectoral compensation per employee ( annual percentage changes ; quarterly data ) industry excl .
Celkový růst HDP v roce 2004 , který dosáhl hodnoty 1,8 %, tj .
construction construction services
nejvyššího tempa zaznamenaného od roku 2000 , byl obecně v souladu s očekáváním na konci roku 2003 .
hourly labour costs also declined gradually throughout 2004 , to reach an average significantly lower than in 2003 .
Oživení bylo taženo silným vývozem , který byl v roce 2004 o 5,6 % vyšší než v roce 2003 .
With ongoing moderate real GDP growth and limited pressure in euro area labour markets , wage developments remained subdued in 2004 . 5.0
Domácí poptávka , zejména investice , byla rovněž vyšší .
The moderate growth in wages combined with a rebound in productivity growth rates to an average of 1.4% in the first three quarters of 2004 resulted in a significant decline in unit labour cost growth .
Ovšem určité vývojové trendy , které nebyly v plné míře předpokládány , bránily dalšímu posílení procesu oživení v průběhu roku 2004 .
Unit labour costs grew by an average of 0.5% in the first three quarters of 2004 , compared with 2.0% in 2003 .
Ceny ropy a vývoj devizových kurzů představovaly faktory bránící růstu , a pouze postupně se zlepšující podmínky na trhu práce a nízká důvěra spotřebitelů přispěly k tomu , že soukromá spotřeba byla slabá . Od poloviny roku 2003 do poloviny roku 2004 bylo hospodářské oživení taženo především Ta b u l k a 3 P ř í s p ě v k y k r ů s t u r e á l n é h o H D P ( změny v %, není-li uvedeno jinak ;
2004 2.4 OUTPUT , DEMAND AND LABOUR MARKET DEVELOPMENTS ECONOMIC RECOVERY CONTINUED IN 2004 The recovery of economic activity in the euro area , which started in the second half of 2003 , continued in 2004 .
sezonně očištěné )
At 1.8% , the highest rate recorded since 2000 , overall GDP growth in
- 1,0 2001 2002 2003 2004 Zdroje : Eurostat a výpočty ECB .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
1 ) Procentní změny ve srovnání s předchozím čtvrtletím .
in several euro area countries did not suggest the emergence of second-round effects of higher oil prices .
meziroční tempa růstu 1 ) 2002 Reálný hrubý domácí produkt z toho : Domácí poptávka Soukromá spotřeba Vládní spotřeba Hrubá tvorba fixního kapitálu Změny zásob 3 ) , 4 ) Čistý vývoz 3 ) Vývoz 5 ) Dovoz 5 ) Reálná hrubá přidaná hodnota z toho : Průmysl bez stavebnictví Stavebnictví Čistě tržní služby 6 ) 0,9 0,4 0,7 3,1 - 2,5 - 0,1 0,5 1,9 0,5 2003 0,5 1,2 1,0 1,6 - 0,6 0,4 - 0,6 0,2 2,0 2004 1,8 1,9 1,1 1,6 1,7 0,5 0,0 5,6 5,9 2003 4 . Q 0,8 1,5 0,6 1,4 0,2 0,8 - 0,6 0,2 2,0 2004 1 .
seasonally adjusted ) Annual rates 1 ) 2002 Real gross domestic product of which : Domestic demand Private consumption Government consumption Gross fixed capital formation Changes in inventories 3 ) , 4 ) Net exports 3 ) Exports 5 ) Imports 5 ) Real gross value added of which : Industry excl . construction Construction Purely market-related services 6 ) 0.9 0.4 0.7 3.1 - 2.5 - 0.1 0.5 1.9 0.5 2003 0.5 1.2 1.0 1.6 - 0.6 0.4 - 0.6 0.2 2.0 2004 1.8 1.9 1.1 1.6 1.7 0.5 0.0 5.6 5.9 2003 Q4 0.8 1.5 0.6 1.4 0.2 0.8 - 0.6 0.2 2.0 2004 Q1 1.6 1.2 1.2 1.9 1.2 - 0.1 0.4 3.6 2.8 2004 Q2 2.2 1.7 1.2 1.8 1.9 0.2 0.6 7.2 6.0 2004 Q3 1.9 2.6 0.9 1.5 2.1 1.3 - 0.6 5.6 7.8 2004 Q4 1.6 1.9 1.3 1.2 1.6 0.5 - 0.3 6.0 7.1 2003 Q4 0.4 1.0 0.0 0.5 1.1 0.7 - 0.6 0.1 1.7 Quarterly rates 2 ) 2004 Q1 0.7 0.3 0.8 0.2 - 0.1 - 0.1 0.4 1.4 0.4 2004 Q2 0.5 0.3 0.0 0.4 0.5 0.1 0.2 2.7 2.4 2004 Q3 0.2 0.9 0.1 0.4 0.6 0.7 - 0.7 1.3 3.1 2004 Q4 0.2 0.3 0.5 0.2 0.6 - 0.1 - 0.2 0.5 1.0
Zdroje : Eurostat a výpočty ECB .
Sources : Eurostat and ECB calculations .
1 ) Procentní změna oproti stejnému období předchozího roku .
1 ) Percentage change compared with the same period a year earlier .
2 ) Procentní změna oproti předchozímu čtvrtletí .
2 ) Percentage change compared with the previous quarter .
3 ) Příspěvek k růstu reálného HDP ;
3 ) As a contribution to real GDP growth ;
v procentních bodech .
in percentage points .
4 ) Včetně čistého pořízení cenností .
4 ) Including acquisitions less disposals of valuables .
5 ) Vývoz a dovoz pokrývá zboží i služby a zahrnuje přeshraniční obchod v rámci eurozóny .
5 ) Exports and imports cover goods and services and include internal cross-border trade in the euro area .
Protože obchod v rámci eurozóny není vyloučen z údajů o vývozu a dovozu v národních účtech , nejsou tyto údaje plně srovnatelné s údaji z platební bilance .
Since intra-euro area trade is not cancelled out in import and export figures used in national accounts , these data are not fully comparable with balance of payments data .
6 ) Zahrnuje obchod , dopravu , pohostinství a ubytování , telekomunikace , podnikatelské služby a služby v oblasti nemovitostí a pronájmu .
6 ) Includes trade , transport , repairs , hotels and restaurants , communication , finance , business services , real estate and renting services .
ECB Výroční zpráva 2004 49
ECB Annual Report 2004 2004 was broadly in line with expectations towards the end of 2003 .
růstem exportu , zatímco podíl konečné domácí poptávky ( tj .
The recovery was led by the strength of exports , which were 5.6% higher in 2004 than in 2003 . Domestic demand , especially investment , was also higher .
kromě změn ve stavu zásob ) byl relativně skromný ( viz Graf 26 ) . Oslabení mezičtvrtletního růstu ve druhé polovině roku 2004 bylo převážně důsledkem výrazného poklesu podílu vnějšího sektoru , který byl pouze částečně kompenzován postupně rostoucí konečnou domácí poptávkou .
Oil price and exchange rate developments weighed on growth , and only gradually improving labour market conditions and low consumer confidence contributed to the weakness in private consumption . From mid-2003 to mid-2004 the recovery was largely driven by export growth , while the contribution of final domestic demand ( i.e. excluding changes in inventories ) was relatively modest ( see Chart 26 ) .
Podíl zásob byl v průběhu procesu oživení poměrně významný , byl ovšem také kolísavý .
The moderation of quarter-on-quarter growth in the second half of 2004 largely resulted from a marked decline in the contribution from the external sector , which was only partially compensated for by gradually increasing final domestic demand growth .
Kromě změn ve stavu zásob je tento vývoj obecně v souladu s charakteristickými rysy oživení zaznamenaného v průběhu několika minulých desetiletí v eurozóně .
The contribution from inventories was relatively significant in some quarters during the recovery but was also volatile .
Pokud jde o domácí stránku , mezičtvrtletní růst soukromé spotřeby byl v roce 2004 v průměru Box 6
With the exception of changes in inventories , these developments are broadly consistent with the characteristics of recoveries observed in the past few decades in the euro area .
relativně slabý a promítal se v něm nejenom utlumený vývoj trhu práce , ale také pokračující nejistota ohledně zavádění nezbytných strukturálních reforem ( viz Box 6 , ve kterém je uvedeno více podrobností o postupu realizace strukturálních reforem ) .
As regards the domestic side , quarter-onquarter growth in private consumption was on average relatively weak during 2004 , reflecting not only subdued labour market developments but also continuing uncertainty regarding the implementation of necessary structural reforms ( see Box 6 for more details on the progress with structural reforms ) .
To mělo pravděpodobně negativní dopad na důvěru spotřebitelů .
Gross fixed capital formation rose significantly during 2004 , despite the negative impact of significant declines in German construction investment growth in the first half of the year and of falls in general government investment in the second half .
Hrubá tvorba fixního kapitálu v průběhu roku 2004 výrazně vzrostla , a to i přes negativní dopady výrazného poklesu investic do sektoru stavebnictví v Německu v první polovině roku a pokles investic státních institucí ve druhé polovině roku .
The pattern of economic growth in 2004 was also influenced by specific external factors , including oil price and exchange rate developments . Euro area growth was affected not only by the direct impact of oil price increases , in the form of increased production costs and reduced purchasing power of consumers » income , but also indirectly via the impact on the international environment .
POSTUP ZAVÁDĚNÍ STRUKTURÁLNÍCH REFOREM NA TRZÍCH PRÁCE A TRZÍCH VÝROBKŮ EVROPSKÉ UNIE Strukturální reformy na trzích práce a na trzích výrobků mají zásadní význam pro zlepšení potenciálu hospodářského růstu Evropy , umožnění strukturálních změn a zvýšení odolnosti vůči otřesům .
It was affected by , among other factors , oil price increases recorded from mid-2004 onwards , which thus contributed to reducing the growth of foreign demand for euro area exports during the second half of the year . Similarly , the significant appreciation of the euro exchange rate observed during most of 2003 , despite having reduced the cost of oil for euro area importers , also had a lagged negative effect on the competitiveness of the euro area as a whole .
Opatření zaměřená na zvýšení potenciálního tempa hospodářského růstu ještě nabývají na významu v kontextu utlumujícího vlivu , který pravděpodobně bude mít stárnutí populace na budoucí nabídku pracovních sil .
Box 6 PROGRESS WITH STRUCTURAL REFORMS IN EU LABOUR AND PRODUCT MARKETS Structural reforms in product and labour markets are essential to enhance Europe 's economic growth potential , facilitate adjustment and increase resilience to shocks .
V březnu 2000 na svém lisabonském zasedání zahájila Evropská rada ambiciózní program reforem zaměřených na cíl učinit do roku 2010 Evropskou unii nejkonkurenčnější a nejdynamičtější znalostní ekonomikou světa .
Measures to raise the potential rate of economic growth are all the more important in view of the downward impact that population ageing is likely to have on future labour supply . In March 2000 the Lisbon European Council introduced an ambitious reform agenda aimed at making the EU the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010 .
Zpráva skupiny na vysoké úrovni , jíž předsedal Wim Kok 1 , z listopadu 2004 představovala východisko pro střednědobé hodnocení této strategie .
The November 2004 report by the high-level group chaired by Wim Kok 1 formed the starting point for the midterm review of this strategy .
V únoru 2005 jarní zpráva Evropské komise pro Evropskou radu vyzvala k vyšší míře převzetí konkrétní odpovědnosti za lisabonskou strategii na úrovni členských států , ke zjednodušení a zefektivnění lisabonské agendy a k vyššímu důrazu na růst a zaměstnanost .
In February 2005 the European Commission 's Spring Report to the European Council called for increased national ownership of the Lisbon strategy , its simplification and streamlining and an increased focus on growth and employment .
Evropská rada uzavřela střednědobé hodnocení lisabonské strategie v březnu 2005 .
The midterm review of the strategy was concluded by the European Council in March 2005 .
V tomto boxu je stručně zhodnocen pokrok , jehož bylo dosaženo v oblasti realizace reformní agendy EU v uplynulých letech a zejména v roce 2004 .
This box briefly reviews the progress made in implementing the EU 's reform agenda over recent years and particularly in 2004 .
EU definuje obecné nadřazené priority pro různé oblasti hospodářské politiky v tzv . Hlavních směrech hospodářské politiky ( Broad Economic Policy Guidelines , BEPG ) .
The EU defines overarching priorities for various fields of economic policy in the Broad Economic Policy Guidelines ( BEPGs ) .
Tyto priority tvoří základ hospodářskopolitických doporučení určených každému členskému státu EU .
These priorities then form the basis of policy recommendations which are made for each EU Member State .
V oblasti trhů práce , Hlavní směry hospodářské politiky ( BEPG ) pro období 2003-05 , společně s aktualizovanou verzí Hlavních směrů hospodářské politiky z roku 2004 zohledňující začlenění nových členských států , zdůrazňují potřebu : ( i ) zlepšit spojené motivační účinky daní a dávek tak , aby se práce vyplatila ; ( ii ) zajistit účinné , aktivní politiky na trhu práce zaměřené na nejvíce znevýhodněné skupiny ;
In the field of labour markets , the BEPGs for the period 2003-05 , together with the update of the BEPGs carried out in 2004 to incorporate the new Member States , stress the need to : ( i ) improve the combined incentive effects of taxes and benefits in order to make work pay , ( ii ) ensure efficient , active labour market policies targeted towards the most disadvantaged groups , ( iii ) promote a more flexible organisation of work and review employment contract regulations , ( iv ) facilitate geographical and occupational mobility , and ( v ) ensure that wage bargaining systems allow wages to reflect productivity .
V průběhu minulých let řada zemí zaváděla do svých daňových systémů a systémů dávek reformy s cílem snížit nemzdové náklady práce a podnítit nabídku pracovních sil .
Over recent years a number of countries have implemented reforms in their tax and benefit systems in order to reduce non-wage labour costs and encourage labour supply .
Sazby daně z příjmů byly sníženy ve spodních příjmových skupinách a středních příjmových skupinách a sazby příspěvků zaměstnavatelů a zaměstnanců na sociální pojištění byly sníženy , zejména pro skupiny s nízkými příjmy .
Income tax rates have decreased in the bottom and middle income brackets and employees » and employers » social security contributions have been reduced , particularly for the low-paid .
Kromě toho bylo dosaženo pokroku v oblasti zvýšení míry zaměstnanosti v případě občanů na okraji trhu práce .
Moreover , progress has been made in increasing the employment rate among people on the margins of the labour market .
Některé členské státy posílily úlohu úřadů pro přechodné pracovní příležitosti a uvolnily právní ochranu zaměstnanců při pracovních smlouvách na dobu určitou .
Some Member States have strengthened the role of temporary work agencies and relaxed employment protection legislation on temporary contracts .
Byly také provedeny změny předpisů upravujících pracovní dobu tak , aby umožnily flexibilnější výpočet maximální povolené pracovní doby v celé EU , a v některých zemích byl rozšířen rozsah práva pracovat na částečný úvazek .
There have also been changes to working time regulations to allow for a more flexible calculation of maximum allowable working hours across the EU , and the right to work part-time has been extended in some countries .
Existují určité signály , že firmy dosáhly větší flexibility ve způsobu využívání zdrojů pracovních sil v důsledku reforem zavedených v minulosti .
There is some evidence that firms have acquired greater flexibility in their use of labour resources as a result of reforms implemented in the past . For example , recent evidence suggests that the adjustment of working hours played a more important role in the euro area in the 2001-03 slowdown than in earlier cycles .
Z nedávného vývoje například vyplývá , že úprava pracovní doby hrála z hlediska zpomalení tempa růstu v eurozóně v období 2001 -- 2003 důležitější roli než v předchozích cyklech .
1 For more details , see Section 1.1 of Chapter 4 . 2 For more details , see the box entitled « Developments in total hours worked in the euro area » in the October 2004 issue of the ECB 's Monthly Bulletin .
2 Většina členských států EU zavedla v roce 2004 další reformy na trhu , včetně pokračující reformy systémů daně z příjmů , restrukturalizace systémů sociálního zabezpečení a systémů sociálních dávek a politiky zaměřené na zvýšení průměrného věku odchodu do důchodu .
ECB Annual Report 2004 Most EU Member States introduced further labour market reforms in 2004 , including the continued reform of income tax systems , the restructuring of social security and benefit systems , and policies to increase the average retirement age .
Reformy ovšem zjevně zaostávají za cíli deklarovanými v prohlášeních vládních institucí .
However , reforms seem to lag behind what is implied in government announcements .
Doposud bylo dosaženo pokroku pouze v omezené míře , pokud jde o získání většího počtu lidí pro trh práce , investice do akumulace lidského kapitálu a zvýšení adaptability pracovníků a podniků vůči měnícím se makroekonomickým podmínkám .
Limited progress has been made in attracting more people into the labour market , investing in human capital accumulation and increasing the adaptability of both workers and enterprises to changing macroeconomic conditions .
Opatření , jejichž účelem je snížit dlouhodobou nezaměstnanost prostřednictvím rekvalifikace a usilovat o zvýšení produktivity práce prostřednictvím odborného a profesního rozvoje a celoživotního vzdělávání , jsou i nadále oblastmi priorit reformy .
Measures that aim to reduce long-term unemployment through retraining and seek to increase labour productivity through vocational and professional development and lifelong learning continue to be priority areas for reform .