natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokud jde o růst dovozu zboží , ke kterému došlo ve druhém a třetím čtvrtletí 2004 , odráží se v něm jak růst dovozních cen , tak i růst fyzického objemu .
As regards the increase in the value of imports of goods that took place in the second and third quarters of 2004 , this reflected rises in both prices and volumes .
důsledkem vyšší ceny ropy .
Most of the rise in import prices was a result of the higher price of oil .
Částečně lze zvýšení objemu dovozu připsat i oživení poptávky v eurozóně , zejména u výdajů spojených s vysokou poptávkou po dovozech .
Part of the increase in import volumes can be attributed to the recovery in euro area domestic demand , particularly the high import-intensity categories of expenditure .
ČISTÝ PŘÍLIV SOUHRNU PŘÍMÝCH A PORTFOLIOVÝCH INVESTIC V ROCE 2004 Na finančním účtu zaznamenaly přímé a portfoliové investice v souhrnu v roce 2004 ve srovnání s jejich čistým přílivem ve výši 38,3 mld . EUR v roce 2003 čistý příliv pouze 18,3 mld .
NET INFLOWS IN COMBINED DIRECT AND PORTFOLIO INVESTMENT IN 2004 In the financial account , combined direct and portfolio investment experienced net inflows of Euros 18.3 billion in 2004 , compared with net inflows of Euros 38.3 billion in 2003 .
Tato nižší úroveň čistých finančních toků směřujících do eurozóny byla hlavně důsledkem vyššího čistého odlivu přímých investic ( viz Graf 31 ) .
This lower level of net financial flows into the euro area was mainly a result of increased net outflows in direct investment ( see Chart 31 ) .
Vývoj v oblasti přímých investic lze v prvé řadě vysvětlit postupným poklesem přílivu přímých zahraničních investic do eurozóny , zejména vzhledem ke skutečnosti , že přímé investice do majetkových cenných papírů v eurozóně uskutečněné nerezidenty představovaly jednu třetinu objemu vykázaného v předcházejícím roce .
Developments in direct investment can be primarily accounted for by the gradual decline in foreign direct investment inflows into the euro area , basically due to direct investment in euro area equity capital by non-residents being one-third of that recorded a year earlier .
Tento pokles byl větší než pokles přímých investic eurozóny v zahraničí ve formě investic do majetkových cenných papírů a může částečně odrážet výhled silnějšího růstu
This decline was larger than the decline in euro area direct investment abroad in the form of equity capital and may partly reflect a stronger growth outlook for the global economy in 2004 relative to the euro area . The rise in net inflows in portfolio investment emanated mainly from an increase in net purchases of euro area equity securities by nonresidents .
G r a f 31 S a l d o f i n a n č n í h o ú č t u a j e h o s l o ž k y ( v mld . EUR ) 2004 2003 2002 120 120
Market survey data indicated a Chart 31 Financial account balance and its components ( EUR billions ) 2004 2003 2002 120 120
čisté přímé investice
net direct investment
čisté čisté portfoliové portfoliové investice do investice do majetkových dluhových cenných papírů nástrojů čisté přímé a portfoliové investice
net portfolio net portfolio combined investment investment net direct in equities in debt investment instruments and portfolio investment
světové ekonomiky v roce 2004 v porovnání s eurozónou .
ECB Annual Report 2004 69
Nárůst čistého přílivu u portfoliových investic vyplýval zejména ze zvýšení čistých nákupů majetkových cenných papírů v eurozóně nerezidenty .
renewed interest in euro area equity securities among foreign investors .
Údaje z průzkumu trhu naznačují obnovený zájem o majetkové cenné papíry eurozóny mezi zahraničními investory vzhledem ke skutečnosti , že ceny majetkových cenných papírů v eurozóně jsou vnímány jako relativně atraktivní , a vzhledem k očekávanému posílení eura v průběhu roku 2004 .
The fact that euro area equities were seen , in relative terms , as being attractively priced , together with expectations of an appreciation of the euro in the course of 2004 , also contributed to this development .
Co se týče dluhových nástrojů , jejich toky měly v letech 2003 a 2004 obdobný rozsah a představovaly na straně aktiv i pasiv přibližně 200 mld . EUR .
Turning to debt instruments , cross-border flows were of a similar magnitude in 2003 and 2004 , amounting to roughly Euros 200 billion on both the asset and the liability sides .
Na straně pasiv brzdila příliv zahraničních investic do nástrojů peněžního trhu eurozóny nízká úroveň krátkodobých úrokových sazeb v eurozóně . Nerezidenti tak investovali v roce 2004 téměř výlučně do dluhopisů a pokladničních poukázek eurozóny .
On the liability side , the low level of euro area shortterm interest rates did not encourage foreign investment in euro area money market instruments , with non-residents investing almost exclusively in euro area bonds and notes in 2004 .
téměř 75 % svého mezinárodního portfolia dluhových nástrojů do dluhopisů a pokladničních poukázek a 25 % do nástrojů peněžního trhu .
On the asset side , euro area investors allocated about 75 % of their international portfolio of debt instruments to bonds and notes and 25 % to money market instruments .
V porovnání s rokem 2003 tato alokace vypovídá o nižším významu , který v roce 2004 rezidenti eurozóny zahraničním dluhopisům a pokladničním poukázkám připisovali .
Compared with 2003 , this allocation amounted to a smaller weight being given by euro area residents to international bonds and notes in 2004 .
Tento vývoj mohl být spojen s obavami z případných ztrát vzniklých v důsledku očekávání vyšších dlouhodobých úrokových sazeb ve Spojených státech .
This may have been linked to anticipation of possible capital losses as a result of expected higher long-term interest rates in the United States .
Ve skutečnosti , se dluhové toky do Spojených států snížily ze 75 mld . EUR v roce 2003 na 29 mld .
Indeed , euro area debt flows to the United States declined from Euros 75 billion in 2003 to Euros 29 billion in the first three quarters of 2004 .
Na základě kumulativních toků za první tři čtvrtletí 2004 zaznamenala eurozóna ve vztahu k většině hlavních partnerských zemí , kromě Spojených států a Švýcarska , čistý odliv přímých zahraničních investic .
Based on cumulated flows over the first three quarters of 2004 , the euro area recorded net outflows in foreign direct investment vis-à-vis most of its main partner countries , apart from the United States and Switzerland .
Hlavními příjemci přímých investic eurozóny , jakož i hlavními investory v eurozóně , byly Velká Británie a Spojené státy .
The United Kingdom and the United States were both the main recipients of euro area direct investment and the main investors in the euro area .
Teritoriální členění portfoliových investic ukazuje , že portfoliové investice eurozóny v zahraničí směřovaly v průběhu prvních tří čtvrtletí roku 2004 především do Velké Británie a Spojených států , které jsou tradičně jejich hlavními příjemci .
The geographical breakdown of portfolio investment shows that euro area portfolio investment abroad in the first three quarters of 2004 was directed primarily towards the United Kingdom and the United States , which are traditionally the main recipients of that category of investment .
Investoři eurozóny také ve velkém rozsahu nakupovali japonské majetkové cenné papíry .
Euro area investors were also large net purchasers of Japanese equity securities .
Rozhodnutí v oblasti portfoliových investic realizovaná investory z eurozóny zřejmě ovlivnilo zlepšení hospodářského výhledu Japonska , zejména na počátku roku .
The improvement of the economic outlook in Japan , particularly at the beginning of 2004 , appears to have influenced the portfolio investment decisions of euro area investors . 70
3 HOSPODÁŘSKÝ A MĚNOVÝ VÝVOJ V ČLENSKÝCH STÁTECH EU MIMO EUROZÓNU HOSPODÁŘSKÁ AKTIVITA Růst reálného HDP v členských státech EU mimo eurozónu v roce 2004 poměrně výrazný a obecně přesáhl průměrnou výši tohoto ukazatele v eurozóně ( viz Tabulka 6 ) .
3 ECONOMIC AND MONETARY DEVELOPMENTS IN NON-EURO AREA EU MEMBER STATES ECONOMIC ACTIVITY Real GDP growth in the non-euro area EU Member States was relatively strong in 2004 and generally exceeded the euro area average ( see Table 6 ) .
Růst produktu byl nejsilnější v pobaltských státech a v Polsku , tedy v zemích s nejnižší úrovní HDP na jednoho obyvatele v EU .
Output growth was highest in the Baltic States and Poland , the countries with the lowest level of GDP per capita in the EU .
Na druhém konci stupnice byl růst produktu nejnižší v Dánsku a na Maltě , přestože růst reálného HDP v těchto zemích začal vykazovat známky oživení po nízkých tempech růstu , která převládala v průběhu roku 2003 .
At the other end of the scale , it was lowest in Denmark and Malta , although real GDP growth started to recover in these countries from the subdued rates that prevailed in 2003 .
Domácí poptávka představovala hlavní faktor , který přispěl k růstu reálného HDP v roce 2004 v mnohých členských státech EU mimo eurozónu .
Domestic demand was the main contributor to real GDP growth in 2004 in many non-euro area EU Member States .
Klíčovým hybným momentem růstu produktu byla zejména hrubá tvorba fixního kapitálu .
In particular , gross fixed capital formation was the key driver of output growth .
Rostoucí důvěra průmyslového sektoru , vysoká míra využití kapitálu a zlepšené vyhlídky v oblasti poptávky přispěly k oživení investiční činnosti v mnoha nových členských státech , v Dánsku a ve Švédsku .
Growing industrial confidence , a high degree of capital utilisation and an improved demand outlook contributed to the recovery in investment in many of the new Member States , Denmark and Sweden .
V mnohých nových členských státech , zejména v pobaltských zemích , byla síla domácí poptávky také důsledkem výrazného růstu soukromé spotřeby , která byla podporována zvyšováním reálných disponibilních příjmů souvisejících s výrazným růstem mezd a zlepšením situace na trhu práce .
In many of the new Member States , particularly in the Baltic States , the robustness of domestic demand also reflected the significant growth in private consumption , which was supported by gains in real disposable income associated with vigorous wage increases and improvements in the labour market .
Ve Spojeném království byl růst soukromé spotřeby stabilizovaný v důsledku velmi dobré situace na trhu práce a růstu cen obytných domů .
In the United Kingdom , private consumption growth was sustained by the strong performance of the labour market and growth in housing wealth .
V řadě zemí EU mimo eurozónu , zejména v pobaltských zemích a Maďarsku , byly výdaje domácností podněcovány vysokým a v některých případech stále se zvyšujícím objemem úvěrů poskytnutých soukromému sektoru .
In a number of non-euro area EU Member States , especially in the Baltic States and Hungary , household spending was also backed by high and , in some cases , increasing credit growth to the private sector .
Ve většině nových členských států kromě toho očekávání růstu cen v důsledku změn v daňovém systému a zásahů do regulace cen v souvislosti se vstupem do EU podnítilo v první polovině roku 2004 výdaje na spotřebu .
In addition , in most of the new Member States , price rise expectations stemming from changes in taxation and regulated prices related to EU accession stimulated consumption spending in the first half of 2004 .
A konečně v některých zemích zůstala fiskální politika relativně uvolněná .
Finally , in some countries , the fiscal stance remained relatively loose .
Z hlediska vnější poptávky se podíl čistého vývozu na růstu reálného HDP v jednotlivých členských státech EU mimo eurozónu značně lišil .
Turning to external demand , the contribution of net exports to real GDP growth varied significantly across the non-euro area EU Member States .
Zatímco vnější poptávka výrazně podpořila růst produktu v Polsku a ve Švédsku , ve většině nových členských států a ve Spojeném království růst reálného HDP zpomalila .
While external demand significantly supported output growth in Poland and Sweden , it acted as a drag on growth in most of the new Member States and the United Kingdom .
Přes tuto skutečnost je důležité
Despite this , it is important to note that export and import growth remained relatively strong in 2004 , especially in the new Member States .
Ta b u l k a 6 R ů s t r e á l n é h o H D P v č l e n s k ý c h s t á t e c h E U m i m o e u r oz ó n u a v e u r oz ó n ě ( meziroční změny v %) 2000 Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené království EU-10 1 ) EU-13 2 ) Eurozóna 3,9 2,8 7,8 5,0 6,9 3,9 5,2 6,4 4,0 3,9 2,0 4,3 3,9 4,2 3,9 3,5 2001 2,6 1,6 6,4 4,1 8,0 6,4 3,8 - 1,7 1,0 2,7 3,8 1,0 2,3 2,7 2,2 1,6 2002 1,5 1,0 7,2 2,1 6,4 6,8 3,5 2,2 1,4 3,3 4,6 2,0 1,8 2,6 1,9 0,9 2003 3,7 0,4 5,1 2,0 7,5 9,7 3,0 - 1,8 3,8 2,5 4,5 1,5 2,2 3,9 2,3 0,5 2004 4,0 2,0 .
In particular , goods and services trade volumes were spurred by the removal of barriers to trade on EU accession , Table 6 Real GDP growth in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2000 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 3.9 2.8 7.8 5.0 6.9 3.9 5.2 6.4 4.0 3.9 2.0 4.3 3.9 4.2 3.9 3.5 2001 2.6 1.6 6.4 4.1 8.0 6.4 3.8 - 1.7 1.0 2.7 3.8 1.0 2.3 2.7 2.2 1.6 2002 1.5 1.0 7.2 2.1 6.4 6.8 3.5 2.2 1.4 3.3 4.6 2.0 1.8 2.6 1.9 0.9 2003 3.7 0.4 5.1 2.0 7.5 9.7 3.0 - 1.8 3.8 2.5 4.5 1.5 2.2 3.9 2.3 0.5 2004 4.0 2.0 .
Q 3,8 1,7 6,8 3,7 8,7 7,1 4,3 2,3 6,9 4,1 5,4 3,4 2,8 5,4 3,2 2,0 2004 2 . Q 3,9 2,5 5,9 4,1 7,7 7,3 4,2 - 0,5 6,1 4,9 5,5 4,0 3,5 5,1 3,7 2,5 2004 3 .
3.7 8.5 6.7 4.0 1.5 5.3 4.6 5.5 3.5 3.1 4.8 3.3 2.0 2004 Q1 3.8 1.7 6.8 3.7 8.7 7.1 4.3 2.3 6.9 4.1 5.4 3.4 2.8 5.4 3.2 2.0 2004 Q2 3.9 2.5 5.9 4.1 7.7 7.3 4.2 - 0.5 6.1 4.9 5.5 4.0 3.5 5.1 3.7 2.5 2004 Q3 4.2 1.8 6.1 4.0 9.1 5.8 3.7 1.9 4.8 5.0 5.3 3.7 3.1 4.6 3.3 1.7 2004 Q4 4.2 2.2 .
3,1 8,6 6,7 3,8 2,3 3,9 4,3 5,8 2,8 2,9 4,3 3,0 1,8 Zdroje : Eurostat a národní údaje .
Source : Eurostat . Note : Quarterly figures are seasonally adjusted for the Czech Republic and seasonally and working day-adjusted for the United Kingdom .
1 ) Skupina EU-10 zahrnuje 10 nových členských států .
1 ) The EU10 aggregate comprises the 10 new EU Member States .
2 ) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu .
2 ) The EU13 aggregate comprises the 13 non-euro area EU Member States .
ECB Výroční zpráva 2004
ECB Annual Report 2004 71
Především objem obchodní výměny zboží a služeb byl stimulovaný odstraněním překážek vzájemného obchodování po vstupu do EU , vyšší poptávkou u obchodních partnerů a dalším zvýšením produktivity .
by higher demand in trading partner countries and by further gains in productivity .
V důsledku oživení hospodářské činnosti , značného přílivu přímých zahraničních investic v několika posledních letech a pokračujících strukturálních reforem se situace na trhu práce v průběhu roku 2004 postupně zlepšovala ve většině členských států EU mimo eurozónu , zejména v pobaltských státech .
As a result of the recovery in economic activity , sizeable foreign direct investment inflows received in the last few years and ongoing structural reform , the labour market situation gradually improved in most non-euro area EU Member States throughout 2004 , particularly in the Baltic States .
Růst zaměstnanosti měl ovšem ve většině nových členských států tendenci být poněkud slabý , vzhledem k tomu , že v některých zemích došlo k dřívějšímu růstu mzdových nákladů , a vzhledem k nesouladu v oblasti struktury kvalifikovaných pracovních sil mezi nabídkou a poptávkou na trhu práce .
Employment growth , however , tended to be rather subdued in most of the new Member States , due to earlier increases in wage costs in some countries and a structural skill mismatch between labour supply and demand .
V několika zemích , zejména v Polsku a na Slovensku , byla i nadále míra nezaměstnanosti velmi vysoká .
In several countries , especially Poland and Slovakia , unemployment rates remained very high .
Ve Spojeném království se situace na trhu práce zhoršila .
In the United Kingdom the labour market was tighter .
CENOVÝ VÝVOJ Cenová dynamika v členských státech EU mimo eurozónu vykazovala v roce 2004 v jednotlivých zemích velmi různorodou strukturu .
PRICE DEVELOPMENTS Price dynamics in the non-euro area EU Member States were very mixed across countries in 2004 .
Nejnižší meziroční míry inflace měřené HICP ve výši přibližně 1 % zaznamenaly Dánsko , Litva , Švédsko a Spojené království , což je značně pod průměrem eurozóny .
Denmark , Lithuania , Sweden and the United Kingdom recorded the lowest annual HICP inflation rates at around 1 %, thus well below the euro area average .
Ve většině nových členských států byla inflace nad průměrem eurozóny .
In most of the new Member States , inflation was above the euro area average .
V Lotyšsku , Maďarsku a na Slovensku byla meziroční míra inflace měřená HICP téměř třikrát vyšší než průměr v eurozóně .
In Latvia , Hungary and Slovakia , annual HICP inflation rates were almost three times higher than the euro area average .
Většina nových členských států zaznamenala v roce 2004 , ve srovnání s rokem 2003 , vyšší míru inflace měřené HICP ( viz Tabulka 7 ) .
Most of the new Member States recorded higher HICP inflation rates in 2004 compared with 2003 ( see Table 7 ) .
K nejvýraznějšímu růstu inflace došlo v České republice , Lotyšsku , Litvě , Maďarsku a Polsku .
The strongest increase in inflation was observed in the Czech Republic , Latvia , Lithuania , Hungary and Poland .
V některých členských státech EU mimo eurozónu ovšem v roce 2004 průměrná míra inflace klesla .
In some non-euro area EU Member States , however , average inflation rates declined in 2004 . The strongest declines were recorded in Cyprus and Slovenia .
Nejvýraznější pokles vykázal Kypr a Slovinsko .
Moreover , the inflation pattern during 2004 varied across countries .
Struktura inflace v průběhu roku 2004 se navíc v jednotlivých zemích lišila .
In a number of countries , inflation picked up considerably in the first half of 2004 before either stabilising at a higher level or gradually declining in the second half of the year .
V řadě zemí inflace v první polovině roku 2004 zaznamenala silný růst , a následně se ustálila na vyšší úrovni , nebo v druhé polovině roku postupně klesala .
In a few other Member States , however , HICP inflation rates remained broadly stable for the whole year . Inflation developments in the non-euro area EU Member States were partly driven by some common factors , in particular the strong increase in oil prices in 2004 .
V několika dalších členských
However , the precise impact of this factor on inflation varied across countries , largely reflecting differences
Ta b u l k a 7 I n f l a c e m ě ř e n á H I C P v z e m í c h E U m i m o e u r oz ó n u a v e u r oz ó n ě ( meziroční změny v %) 2000 Česká republika Dánsko Estonsko Kypr Lotyšsko Litva Maďarsko Malta Polsko Slovinsko Slovensko Švédsko Spojené království EU-10 1 ) EU-13 2 ) Eurozóna 3,9 2,7 3,9 4,9 2,6 0,9 10,0 3,0 10,1 8,9 12,2 1,3 0,8 8,4 3,2 2,1 2001 4,5 2,3 5,6 2,0 2,5 1,3 9,1 2,5 5,3 8,6 7,2 2,7 1,2 5,7 2,7 2,4 2002 1,4 2,4 3,6 2,8 2,0 0,4 5,2 2,6 1,9 7,5 3,5 2,0 1,3 2,6 1,8 2,3 2003 - 0,1 2,0 1,4 4,0 2,9 - 1,1 4,7 1,9 0,7 5,7 8,5 2,3 1,4 1,9 1,6 2,1 2004 2,6 0,9 3,0 1,9 6,2 1,1 6,8 2,7 3,6 3,6 7,4 1,0 1,3 4,0 2,1 2,1 2004 1 . Q 2,0 0,7 0,6 1,0 4,3 - 1,1 6,8 2,5 1,8 3,7 8,2 0,6 1,3 2,9 1,7 1,7 2004 2 .
Table 7 HICP inflation in the non-euro area EU Member States and the euro area ( annual percentage changes ) 2000 Czech Republic Denmark Estonia Cyprus Latvia Lithuania Hungary Malta Poland Slovenia Slovakia Sweden United Kingdom EU10 1 ) EU13 2 ) Euro area 3.9 2.7 3.9 4.9 2.6 0.9 10.0 3.0 10.1 8.9 12.2 1.3 0.8 8.4 3.2 2.1 2001 4.5 2.3 5.6 2.0 2.5 1.3 9.1 2.5 5.3 8.6 7.2 2.7 1.2 5.7 2.7 2.4 2002 1.4 2.4 3.6 2.8 2.0 0.4 5.2 2.6 1.9 7.5 3.5 2.0 1.3 2.6 1.8 2.3 2003 - 0.1 2.0 1.4 4.0 2.9 - 1.1 4.7 1.9 0.7 5.7 8.5 2.3 1.4 1.9 1.6 2.1 2004 2.6 0.9 3.0 1.9 6.2 1.1 6.8 2.7 3.6 3.6 7.4 1.0 1.3 4.0 2.1 2.1 2004 Q1 2.0 0.7 0.6 1.0 4.3 - 1.1 6.8 2.5 1.8 3.7 8.2 0.6 1.3 2.9 1.7 1.7 2004 Q2 2.5 0.8 3.2 1.2 5.8 0.5 7.4 3.3 3.4 3.8 8.0 1.2 1.4 4.0 2.2 2.3 2004 Q3 3.0 1.0 3.9 2.5 7.4 2.3 7.0 3.0 4.7 3.6 7.2 1.2 1.2 4.8 2.3 2.3 2004 Q4 2.7 1.2 4.4 2.8 7.2 3.0 5.9 2.2 4.5 3.5 6.0 1.1 1.4 4.4 2.3 2.3
Q 2,7 1,2 4,4 2,8 7,2 3,0 5,9 2,2 4,5 3,5 6,0 1,1 1,4 4,4 2,3 2,3 Zdroj : Eurostat .
Source : Eurostat .
2 ) Skupina EU-13 zahrnuje 13 členských států EU mimo eurozónu .
2 ) The EU13 aggregate comprises the 13 non-euro area EU Member States . 72
státech ovšem míra inflace měřená HICP po celý rok zůstala v podstatě beze změn .
in consumption patterns , market structures and energy intensity of production .
Vývoj inflace v členských státech EU mimo eurozónu byl částečně určován některými společnými faktory , zejména výrazným zvýšením cen ropy v roce 2004 .
Moreover , in some countries the pass-through of higher oil prices into inflation might not have fully materialised yet in 2004 . Some inflationary pressures also emerged from strong real GDP growth in most countries .
Konkrétní dopad tohoto faktoru na inflaci se ovšem v jednotlivých zemích lišil a do značné míry odrážel rozdíly ve struktuře spotřeby , tržních strukturách a energetické náročnosti výroby .
In the new Member States , EU accession also caused some inflationary pressures . Food prices increased in most new Member States in the first half of the year as these countries were integrated into the Common Agricultural Policy and as remaining sectoral trade barriers were removed .
V některých zemích se kromě toho inflační vývoj vyvolaný vyššími cenami ropy nemusel v roce 2004 ještě plně projevovat .
Given the relatively large share of food prices in their HICP consumer baskets , this had a noticeable impact on HICP inflation in most of the new Member States .
Některé inflační tlaky byly také důsledkem výrazného růstu reálného HDP ve většině zemí .
Moreover , indirect taxes and excise duties were increased in a number of the new Member States to bring them more into line with those prevailing in the EU .
V řadě zemí se proto také začaly stupňovat mzdové tlaky . V nových členských státech vyvolal určité inflační tlaky také vstup do EU .
The prospect of tax-induced price increases following EU accession led to higher demand in early 2004 , thereby also causing higher inflation . In the second half of 2004 , however , the impact gradually started to reverse in a number of countries .
Ve většině nových členských států se v první polovině roku zvýšily ceny potravin v souvislosti s tím , že tyto země byly začleněny do programu společné zemědělské politiky , a v souvislosti s odstraňováním zbývajících odvětvových obchodních překážek .
Furthermore , in some new Member States , administered prices have been substantially raised with a view to completing the adjustment of some state-owned enterprises to producing at costrecovery levels . Nominal effective exchange rate developments and their lagged pass-through to import prices also influenced inflation developments in 2004 .
vysokému podílu cen potravin ve spotřebních koších HICP v těchto zemích , měl tento vývoj ve většině nových členských států značný dopad na inflaci měřenou HICP .
In a number of countries , in particular the Czech Republic , Hungary and Slovakia , effective exchange rate developments had a dampening impact on inflation , while in others , such as Latvia , the impact contributed to inflation pressures .
V řadě členských států byly kromě toho zvýšeny nepřímé daně a spotřební daně , aby bylo dosaženo většího souladu s daňovými mechanismy uplatňovanými v EU .
In Poland the lagged impact of exchange rate developments contributed in the first half of 2004 to an increase in HICP inflation , but their impact reversed in the second half of the year .
Perspektiva daněmi vyvolaného růstu cen následně po vstupu do EU vedla na začátku roku 2004 k vyšší poptávce a tím způsobila vyšší inflaci .
FISCAL POLICIES Three non-euro area EU Member States ( Estonia , Denmark and Sweden ) recorded a fiscal surplus and ten countries recorded fiscal deficits in 2004 .