natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Islandské orgány se rozhodly využít jedno z vláken pro islandský systém protivzdušné obrany a pro zabezpečené vládní telekomunikace.
The Icelandic authorities decided to use one of the fibres for the Icelandic Air Defence System (‘IADS’) and for secure governmental telecommunications.
Dále rozhodly, že státní obchodní centrum (Ríkiskaup) by mělo uspořádat nabídkové řízení na používání a provozování zbývajících dvou vláken [7].
The authorities further decided that the State Trading Centre (Ríkiskaup) should carry out a tender award procedure for the use and operation of the other two fibres [7].
Podrobnosti ohledně výzvy k podání nabídky byly stanoveny v popisu projektu, který vypracovalo státní obchodní centrum [8].
The details of the invitation to tender were set out in the project description drafted by Ríkiskaup.
Podle tohoto dokumentu státní obchodní centrum jménem oddělení obrany Ministerstva zahraničních věcí vyzvalo k podání nabídky na používání a provoz dvou ze tří optických vláken, která měla být pronajata dvěma nespřízněným stranám, se záměrem sjednat nájem na dobu deseti let.
According to that document, Ríkiskaup, on behalf of the Defence Department of the Ministry for Foreign Affairs, invited tenders for the use and operation of two of the three optical fibres to be leased out to two unrelated parties, with the intention of negotiating a lease for the duration of 10 years.
Podle dokumentace k nabídkovému řízení je optický kabel přibližně 1850 km dlouhý, leží neporušený mezi stávajícími 16 koncovými body (k datu nabídkového řízení) a na cestě kolem Islandu prochází telefonními ústřednami a jinými telekomunikačními zařízeními.
According to the tender, the optical cable is about 1850 km in length, lies intact between the present 16 termination points (as of the date of the tender) and goes through telephone exchanges and other telecommunication installations on its way circling Iceland.
Telefonní ústředny a jiná telekomunikační zařízení jsou většinou ve vlastnictví a pod dohledem podniku Míla.
Telephone exchanges and other telecommunications installations are, for the most part, owned by and under the supervision of Míla.
Podle bodu 2.3 dokumentace k nabídkovému řízení nebude navrhovaný nájem zahrnovat žádné prostředky pro vybavení nájemce.
According to point 2.3 of the tender, the proposed lease will not include any facilities for equipment of the lessee.
Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných pro používání vláken.
The lessee will be responsible for obtaining necessary facilities for its equipment or any other facilities needed to use the fibres.
Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a koncovým bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení.
The lessee is thus responsible for securing access to facilities and the termination points where it intends to connect its equipment to the fibre.
V případě, že nájemce potřebuje získat nebo si pronajmout prostředky pro své vybavení, další spoje nebo jiné položky, ponese příslušné náklady.
In case the lessee needs to acquire or rent facilities for its equipment, additional connections or other items, the lessee will bear the costs.
Nájemce je odpovědný za veškerou komunikaci s vlastníky prostředků, pronajímatel není zprostředkovatelem ani poskytovatelem žádných prostředků a nezaručuje, že nájemce bude mít přístup k prostředkům ve sdružovacích bodech či jinde.
The lessee is responsible for all communications with the owners of facilities, the lessor being neither an intermediary nor the provider of facilities of any kind nor will the lessor guarantee that the lessee will have access to facilities at assembly points or elsewhere.
Nájemce může přidat nové koncové body optického vlákna, to však musí být učiněno po konzultaci s pronajímatelem a ostatními spoluvlastníky vlákna.
The lessee may add new termination points to the optical fibre, but this must be done in consultation with the lessor and other co-owners of the fibre.
Nájemce ponese veškeré náklady spojené s přidáním nových koncových bodů.
The lessee will bear any costs associated with the adding of new termination points.
Jsou stanoveny podrobné požadavky na zajištění, aby jakýkoli přístup ke kabelu ze strany nájemce a doplňování koncových bodů byly pečlivě připraveny a odborně provedeny, aby bylo zajištěno nepřerušené užívání kabelu ostatními uživateli.
Detailed requirements are set to secure that any access to the cable by the lessee and the addition of termination points are carefully prepared and executed in a professional manner so as to secure uninterrupted use of the cable by others.
Pokud jde o nájemné, výzva k podání nabídky stanovila minimální nájemné ve výši 19000000 ISK ročně za každé vlákno, aby bylo zajištěno pokrytí nákladů na provoz a údržbu optických vláken [9].
As concerns the rental charge, the invitation to tender sets a minimum rental charge of ISK 19000000 per year for each fibre to ensure that the cost of operation and maintenance of the optical fibres would be covered [9].
Datum uzavírky pro podávání nabídek a pro otevření nabídek bylo stanoveno na den 19. června 2008.
The closing date for submitting offers and for opening of offers was 19 June 2008.
Posouzení nabídek bylo založeno na těchto kritériích:
The assessment of offers was based on the following criteria:
Kritéria v nabídkovém řízení
Award criteria in the tender
Předmět posouzení
Matter of Judgment
Procentní body
Percentage points
Stimulace hospodářské soutěže
Stimulation of Competition
Nájemné
Rental Charge
Zahájení služeb
Commencement of Services
Poskytování služeb
Supply of Services
Počet koncových bodů sítě
Number of network termination points
Jedna sazba v celé zemi
One Tariff throughout the Country
Výsledkem nabídkového řízení bylo pět nabídek od čtyř nezávislých podniků, jak je shrnuto v tabulce č. 2.
The outcome of the tender was that five offers were received from four independent undertakings, as summarised in Table 2 below.
Dvě nabídky byly variantní:
Two of the offers were variant offers:
Nabídky obdržené v nabídkovém řízení
Offers received in the tender
Nabídnuté nájemné
Leasing price offered
Kritéria pro výběr: celkem bodů
Award criteria: total points scored
Hlavní nabídka
Main offer
Variantní nabídka [10]
Variant offer [10]
Hodnocení obdržených nabídek provedlo státní obchodní centrum na základě posouzení provedeného nezávislou poradenskou společností Mannvit.
The evaluation of received offers was made by Ríkiskaup, following an assessment conducted by the independent consulting firm Mannvit.
Podle informací poskytnutých státním obchodním centrem a společností Mannvit bylo zjištěno, že všechny čtyři podniky, které podaly nabídky, splňují požadavky na technickou kapacitu k realizaci projektu, jakož i obecné požadavky stanovené ve výzvě k podání nabídky ohledně osobní a finanční situace uchazečů o projekt.
According to information from Ríkiskaup and Mannvit, all four companies submitting bids were found to have met the required technical capacity to perform the project, as well as the general requirements set out in the invitation to tender regarding the personal and financial situation of the candidates for the project.
Společnost Mannvit nicméně vyjádřila výhradu k návrhu podniku Hringiðan.
However, Mannvit made a reservation regarding the proposal from Hringiðan.
Podle tohoto návrhu by projekt měl být realizován podnikem, který Hringiðan založí.
According to that proposal, the project was to be performed by an undertaking to be founded by Hringiðan.
Společnost Mannvit nepovažovala za možné posoudit kapacitu – finanční i technickou – tohoto podniku, který v té době nebyl založen.
Mannvit did not consider it possible to assess the capacity — both financial and technical — of this undertaking, which at the time had not been established.
Podle podmínek nabídkového řízení proto mohla být nabídka podniku Hringiðan vyloučena.
According to the terms of the tender, Hringiðan's offer could therefore be excluded.
Společnost Mannvit provedla simulaci účinku vyloučení nabídky podniku Hringiðan na výsledek nabídkového řízení, nezjistila však žádný dopad, neboť nabídka podniku Hringiðan nebyla mezi dvěma nejlépe hodnocenými nabídkami, a proto byla v každém případě neúspěšná.
Mannvit simulated the effect of an exclusion of Hringiðan's offer on the result of the tender, but found that there was no impact as Hringiðan's offer was not amongst the top two bids and was therefore in any event unsuccessful.
Jak je uvedeno v tabulce č. 2, dva podniky, které na základě kritérií pro výběr získaly nejvyšší hodnocení, byly Fjarski ehf.
As set out in Table 2, the two companies scoring the highest on the basis of the award criteria were Fjarski ehf.
(92,18 bodu) a Vodafone (89,67 bodu).
(92,18 points) and Vodafone (89,67 points).
S těmito dvěma podniky byla zahájena jednání.
Negotiations were entered into with those two companies.
SMLOUVA MEZI ISLANDSKOU OBRANNOU AGENTUROU A PODNIKEM VODAFONE
Fjarski ehf., however, decided to pull out of the project.
Smlouva, která byla uzavřena dne 1. února 2010 mezi podnikem Vodafone a islandskou Obrannou agenturou („Varnarmálastofnun“), se týká používání jednoho optického vlákna z osmivláknového optického kabelu, který je dlouhý přibližně 1850 km a vede kolem Islandu.
A lease contract was therefore negotiated with Vodafone and for only one of the two fibres.
Smlouva uvádí, že dotčené vlákno bylo evidováno v inventárním soupisu NATO.
CONTRACT BETWEEN THE ICELANDIC DEFENCE AGENCY AND VODAFONE
Nicméně s ohledem na mezinárodní závazky Islandu bylo nutno do smlouvy zapracovat ustanovení, které umožňuje pronajímateli převzít uvedené prostředky bez výpovědní doby v době války.
The annual lease is set at ISK 19150000 (excluding VAT), indexed according to the building cost index as from June 2008.
Příslušná ustanovení jsou obsažena v článku 8 smlouvy.
The term of the contract is 10 years.
Smlouva přebírá ustanovení z dokumentace k nabídkovému řízení v tom smyslu, že nezahrnuje žádné prostředky pro vybavení nájemce.
The contract states that the fibre at issue was registered on NATO's inventory list.
Nájemce bude odpovědný za získání nezbytných prostředků pro své vybavení nebo jakýchkoli jiných prostředků potřebných k tomu, aby mohl vlákna využívat.
Under Article 16 of the Defence Act No 34/2008, the lessor was entitled, on behalf of the State and of NATO, to conclude a lease for the use of such facilities.
Nájemce je tedy odpovědný za zajištění přístupu k prostředkům a sdružovacím bodům, kde hodlá k vláknu připojit své vybavení.
However, in view of Iceland's international commitments, it was necessary to include a clause authorising the lessor to take over the cited facilities without notice in times of war.
Nájemce odpovídá za veškerou komunikaci s vlastníky kabelu nebo prostředků.
Provisions to this effect are found in Article 8 of the contract.
STÍŽNOST
The contract repeats the provision of the tender that it does not include any facilities for equipment of the lessee.
Stížnost podniku Míla se vztahuje k výše uvedené smlouvě, která byla uzavřena dne 1. února 2010 na základě nabídkového řízení mezi islandskou Obrannou agenturou a telekomunikačním operátorem Vodafone.
The lessee will be responsible for obtaining necessary facilities for its equipment or any other facilities needed to be able to use the fibres.
Stěžovatel tvrdí, že uzavřená smlouva zahrnuje státní podporu ve formě nájemného za používání optického vlákna, které je podstatně nižší než úroveň, kterou by považoval za přijatelnou investor v tržním prostředí.
The lessee is thus responsible for securing access to facilities and the assembly points where it intends to connect its equipment to the fibre.
Na podporu tohoto tvrzení podnik Míla uvádí v zásadě tyto argumenty [11]:
The lessee is responsible for all communications with the owners of the cable or facilities.
V době nabídkového řízení byl podnik Míla jediným účastníkem trhu, a proto z definice nemohl získat 40 % bodů použitých v kritériích pro výběr, tj. body udělené za stimulaci hospodářské soutěže.
THE COMPLAINT
Metoda hodnocení předložených nabídek, jak je shrnuta v tabulce č. 1, tedy ve svém důsledku vyloučila podnik Míla z nabídkového řízení.
Míla's complaint relates to the contract referred to above, concluded on the basis of the tender on 1 February 2010 between the Icelandic Defence Agency and the telecommunication operator Vodafone.
Podnik Míla však neměl k účasti v nabídkovém řízení žádný hospodářský důvod, neboť měl již zajištěnu dostatečnou přenosovou kapacitu svými vlastními vlákny.
The complainant claims that the awarded contract involves state aid in the form of a rent for the use of the optical fibre at a level significantly below what a market investor would have considered to be acceptable.
Žádnou nabídku proto nepředložil.
In support of this contention, Míla essentially argued as follows [11]:
Ceny nájemného nabízené v nabídkovém řízení byly pod úrovní, kterou by investor v tržním prostředí považoval za přijatelné nájemné.
At the time of the tender, Míla was the only party operating in the market and was therefore by definition unable to acquire 40 % of the points used in the award criteria, i.e. the points awarded for stimulation of competition.
Tyto ceny zejména nezajišťovaly přiměřený příspěvek na fixní náklady (tj. náklady na výstavbu, obnovu a odpisy kabelu) a přiměřenou návratnost kapitálové investice pro islandský stát jakožto vlastníka vláken.
Accordingly, the method of evaluation of the submitted tenders, as summarised in Table 1, effectively excluded Míla from the tender.
Podnik Míla odhadl tržní cenu za právo nájmu na více než 85 milionů ISK ročně; na základě nájemného ve výši 19,15–20 milionů ISK ročně by tak každý z dotčených dvou podniků za odhadovaných dvacet let životnosti vlákna údajně získal podporu v celkové výši 464,2 milionu ISK [12].
However, Míla did not have any economic motive for taking part in the tender as it already had sufficient transmission capacity in its own fibres.
Dopisem ze dne 19. září 2012 podal stěžovatel další informace týkající se jeho tvrzení o státní podpoře pro podnik Vodafone.
It did therefore not submit any bid.
Stěžovatel zejména upozornil na nový sazebník podniku Orkufjarskipti [13] za pronájem optického kabelu [14].
The rental prices offered in the tender were below what a market investor would have deemed an acceptable rent.
Sazebník stanoví nájemné za každé vlákno v šestivláknovém optickém kabelu jako měsíční nájemné v ISK za kilometr v kabelu [15].
In particular, these prices did not provide an appropriate contribution to fixed costs (i.e. the costs of construction, renewal and depreciation of the cable) and an adequate return on the capital investment for the Icelandic state as the owner of the fibres.
Vynásobením sazby délkou kabelu, která podle nájemní smlouvy s podnikem Vodafone činí přibližně 1850 km, dochází stěžovatel k závěru, že nájemné za vlákno uvedené délky by podle uvedené sazby mělo činit 107137200 ISK ročně.
Míla estimated the market price for the lease right at over ISK 85 million per year, resulting in an alleged total aid amount of ISK 464,2 million over the estimated twenty year lifetime of the fibre to each of the two companies, based on a rental price of ISK 19,15 - 20 million per year [12].
STANOVISKO ISLANDSKÝCH ORGÁNŮ K STÍŽNOSTI
By letter dated 19 September 2012, the complainant submitted further information regarding its allegation of state aid to Vodafone.
Islandské orgány v reakci na stížnost uvedly, že pronájem optických vláken organizace NATO nepředstavuje státní podporu, protože uzavření smlouvy neposkytuje nájemci hospodářskou výhodu jdoucí nad rámec tržních podmínek, nezahrnuje použití státních prostředků a nenarušuje ani nemůže narušit hospodářskou soutěž.
The complainant notably drew attention to a new tariff by the undertaking Orkufjarskipti [13] for the rent of a fibre optic cable [14].
V tomto ohledu islandské orgány odkazují na memorandum Ministerstva zahraničních věcí ze dne 7. května 2008 o navrhovaném pronájmu optických vláken organizace NATO.
The tariff specifies the rent for each fibre in a six-fibre optical cable in terms of monthly rent in ISK per kilometre in the cable [15].
Memorandum obecně objasňuje navrhované nabídkové řízení, včetně podmínek výzvy k podání nabídky a kritérií pro výběr způsobilých nájemců z řad uchazečů.
By multiplying the tariff with the length of the cable, according to the lease with Vodafone, about 1850 km, the complainant concludes that the rent for a fibre of that length according to the tariff should be ISK 107137200 per year.
Cílem projektu bylo snížit náklady na údržbu a provoz optických vláken organizace NATO, zlepšit přístup veřejnosti k širokopásmovým službám a podpořit hospodářskou soutěž v oblasti přenosu dat na domácím trhu.
POSITION OF THE ICELANDIC AUTHORITIES REGARDING THE COMPLAINT
Islandské orgány se domnívají, že pronájem dvou vláken je opatření, které není podporou.
In response to the complaint, the Icelandic authorities submitted that the leasing out of the NATO optical fibres does not constitute state aid, as the award of the contract does not confer any economic advantage upon the lessee which goes beyond market conditions, does not entail the use of state resources, and does not distort or threaten to distort competition.
Dále uvádějí, že projekt by byl přínosem k provádění vládních politik týkajících se služeb elektronických komunikací a informační společnosti.
In this regard the Icelandic authorities refer to a Memorandum of the Ministry for Foreign Affairs, dated 7 May 2008, on the proposed lease-out of NATO optical fibres.
Rovněž by umožnil soutěž infrastruktur na trhu pronajatých okruhů v oblastech, kde v té době hospodářská soutěž neexistovala, což by pak mělo za následek větší hospodářskou soutěž na navazujících trzích, jako je trh vysokorychlostního širokopásmového připojení.
The Memorandum explains in general terms the proposed tender procedure, including the modalities of the invitation to tender and the criteria for the selection of eligible lessees from among the bidders.
Pokud jde o tvrzení stěžovatele, že vlákno bylo ve vlastnictví islandského státu a že výše nájemného měla zahrnovat fixní náklady související s výstavbou, obnovou a odpisy kabelu, poskytly islandské orgány vysvětlení ohledně vlastnictví a nákladů na výstavbu.
The objectives of the project were to lower the maintenance and operating costs of NATO's optical fibres, to increase public broadband access and to encourage competition in data transmission on the domestic market.
Uvádějí, že instalaci kabelu financovala organizace NATO, nikoli islandský stát.
The Icelandic authorities consider that the lease-out of the two fibres was a non-aid measure.
Kromě toho byl kabel evidován v inventárním soupisu NATO a tři z osmi vláken byla vyhrazena pro použití související s operacemi amerických sil na Islandu.
They further note that the project would benefit the implementation of government policies regarding electronic communication services and information society.
Po odchodu amerických sil z Islandu v letech 2006 a 2007 převzal provozování těchto tří vláken na základě písemného ujednání s organizací NATO islandský stát jako „hostitelská a uživatelská země“.
It would also make infrastructure competition possible in the leased-lines market in areas where there was no competition at the time, which in turn would lead to more competition in downstream markets such as the market for high-speed broadband connection.
Ačkoli provozní správu vláken převzaly islandské orgány, vlákna zůstávají předmětem řady výlučných práv NATO.
In view of the complainant's contention that the fibre was owned by the Icelandic State and that the rental price should have included fixed costs related to the construction, renewal and write-down of the cables, the Icelandic authorities provided clarifications on the ownership and costs of construction.
Islandský stát dotčená tři vlákna nevlastní.
They note that it was NATO, and not the Icelandic State, which financed the installation of the cable.
Veškeré příjmy z pronájmu vláken lze použít pouze na provoz a údržbu majetku NATO [16].
Furthermore, the cable was registered on the inventory list of the organisation, and three out of eight fibres were reserved for use related to the operations of the American forces in Iceland.
To zejména znamená, že veškeré příjmy nad rámec těchto nákladů si Island nemůže ponechat, ale musí být převedeny organizaci NATO.
After the departure of the American forces from Iceland in 2006 and 2007, the Icelandic State took over the operation of the three fibres, as a so-called ‘host-nation, user-nation’, on the basis of a written arrangement with NATO.
Podle islandských orgánů se stěžovatel mýlí, když tvrdí, že jelikož se dvě vlákna aktivně využívala pro islandský systém protivzdušné obrany, musel stát investovat 250 milionů ISK, aby jedno z vláken zpřístupnil a uvolnil pro použití úspěšným uchazečem.
As long as the Defence Agreement between Iceland and the US is in force, the three fibres are the property of NATO.
Záměrem bylo původně pronajmout dvě vlákna.
NATO has the priority rights to the use of the fibres.
Náklady na uvolnění obou vláken pro komerční využití byly vyčísleny na 20–65 milionů ISK.
Any rental income from the fibres can only be used for the operation and maintenance of NATO's assets [16].
Vzhledem k tomu, že jeden ze dvou úspěšných uchazečů svou nabídku stáhl, bylo třeba uvolnit pouze jedno vlákno.
This means in particular that any income in excess of these costs cannot be retained by Iceland but has to be transferred to NATO.
Náklady byly tudíž mnohem nižší, než se původně odhadovalo, a výrazně nižší než nájemné za dotčené vlákno účtované podniku Vodafone.
NATO originally invested in and paid the cost of the installation of the fibre optic cable.
Je třeba připomenout, že podle bodu 1.2.4 výzvy k podání nabídky z dubna 2008 se náklady islandského státu na provoz a údržbu každého z obou vláken, která měla být pronajata, odhadovaly na cca 19000000 ISK ročně [17].
The maintenance and operation of the fibres are a part of Iceland's obligations as a member of NATO and are not optional.
Podle názoru islandských orgánů opatření nezahrnuje žádný druh státního financování, neboť je výsledkem úspěšné výzvy k podávání nabídek.
According to the Icelandic authorities, the complainant is not correct when claiming that since two of the fibres were in active use for the IADS system, the State needed to invest ISK 250 million to make one of the fibres available and free for use by the successful bidder.
Z opatření naopak plyne státu příjem z pronájmu vláken, která by stát jinak musel nadále udržovat ze státních prostředků.
The intention was initially to lease out two fibres.
Islandské orgány kromě toho zdůrazňují, že omezení vyplývající z vlastnictví NATO a z přednostního práva NATO na využívání v době války znamenají, že cena mohla být nižší, než kdyby žádná taková omezení neexistovala.
The cost assessment for making both fibres free for commercial use was ISK 20-65 million.
Tento faktor by ovlivnil všechny uchazeče stejným způsobem a tržní cena se musela této skutečnosti přizpůsobit [18].
As one of the two successful bidders withdrew its offer, only one fibre needed to be set free.
Islandské orgány byly názoru, že použití kritéria pro výběr spočívajícího ve stimulaci hospodářské soutěže ani údajné faktické vyloučení podniku, který má monopolní postavení na trhu, nemohou samy o sobě vést k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž nebo přináší výhody nějakému podniku.
The cost was therefore much lower than initially estimated and well below Vodafone's rent for the fibre.
Podle islandských orgánů byla vláda plně oprávněna použít více kritérií pro výběr.
It is recalled that according to point 1.2.4 of the invitation to tender of April 2008, the Icelandic State's cost of operation and maintenance of each of the two fibres to be leased out was estimated at about ISK 19000000 per year [17].
Kromě toho byla tato kritéria legitimní a sledovala důležité cíle zaměřené na posílení hospodářské soutěže a na zajištění dobrých služeb široké veřejnosti.
In the opinion of the Icelandic authorities, as a result of the successful call for tenders the measure does not involve any type of state financing.