natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Oddíl 13a: Oddíl vyplní výrobci a dovozci plynů – čl. 19 odst. 1 nařízení (EU) č. 517/2014 a příloha VII nařízení (EU) č. 517/2014, bod 1 písm. a) až písm. d), bod 2 písm. a), b) a d) a bod 3 písm. a) a b).
‘Section 13a: To be filled in by producers and importers of gases – Article 19(1) of Regulation (EU) No 517/2014 and points 1(a) to 1(d); points 2(a), 2(b) and 2(d) and points 3(a) and 3(b) of Annex VII to Regulation (EU) No 517/2014.
Poprvé se použije pro podání zprávy o činnostech prováděných v roce 2018 (nejpozději do 31. března 2019) a do roku (včetně), ve kterém pro Spojené království a na jeho území přestane platit právo Unie.
Applicable for the first time to reporting on activities carried out in 2018 (by 31 March 2019 at the latest) and until and including the year in which Union law ceases to apply to and in the United Kingdom.
Množství se oznamují v metrických tunách s přesností na tři desetinná místa, a to u každého jednotlivého plynu uvedeného na seznamu v oddíle 1 přílohy I nařízení (EU) č. 517/2014 nebo u směsí obsahujících alespoň jeden z těchto plynů nebo u každého plynu či směsi obsažené v předem smíšených polyolech.
Quantities shall be reported in metric tonnes with accuracy to the third decimal place, separately for each gas listed in Section 1 of Annex I to Regulation (EU) No 517/2014 or mixtures containing at least one of those gases or for each gas or mixture contained in pre-blended polyols.
AUTOMATICKÝ VÝPOČET MNOŽSTVÍ
AUTOMATICALLY CALCULATED QUANTITIES
Množství částečně fluorovaných uhlovodíků fyzicky uvedených na trh, s výjimkou použití v rámci výjimek
Amount of hydrofluorocarbons physically placed on the market, excluding exempted uses
13aA = 4M – součet výjimek použití v oddílu 5 (5 A – 5F)
13aA = 4M – Sum of exempted uses in Section 5 (5A – 5F)
OZNAMOVANÉ ÚDAJE
INFORMATION TO BE REPORTED
Z toho: množství poprvé uvedené na trh Spojeného království
Thereof: amount placed on the United Kingdom market for the first time
Množství uvedená na trh ve Spojeném království, která však byla následně dodána do Unie (bez Spojeného království) ve velkém objemu, se nezahrnují.
Amounts placed on the United Kingdom market, but subsequently supplied to the Union (without United Kingdom) in bulk are not to be included
Množství dodaná na trh Spojeného království ve velkém objemu, která byla předtím uvedena na trh Unie (bez Spojeného království), se zahrnují.
Amounts supplied to the United Kingdom market in bulk that were previously placed on the Union (without United Kingdom) market are to be included
Z toho: množství uvedená na trh Unie, kromě Spojeného království
Thereof: amount placed on the Union market, excluding the United Kingdom
13aC = 13aA – 13aB“
13aC = 13aA – 13aB’
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/1999
Regulation (EU) 2018/1999 of the European Parliament and of the Council
o správě energetické unie a opatření v oblasti klimatu, kterým se mění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 663/2009 a (ES) č. 715/2009, směrnice Evropského parlamentu a Rady 94/22/ES, 98/70/ES, 2009/31/ES, 2009/73/ES, 2010/31/EU, 2012/27/EU a 2013/30/EU, směrnice Rady 2009/119/ES a (EU) 2015/652 a zrušuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013
on the Governance of the Energy Union and Climate Action, amending Regulations (EC) No 663/2009 and (EC) No 715/2009 of the European Parliament and of the Council, Directives 94/22/EC, 98/70/EC, 2009/31/EC, 2009/73/EC, 2010/31/EU, 2012/27/EU and 2013/30/EU of the European Parliament and of the Council, Council Directives 2009/119/EC and (EU) 2015/652 and repealing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and of the Council
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl.
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) and Article 194(2) thereof,
1 a čl.
After transmission of the draft legislative act to the national parliaments,
194 odst.
Having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee,
2 této smlouvy,
Having regard to the opinion of the Committee of the Regions,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru,
This Regulation sets out the necessary legislative foundation for reliable, inclusive, cost-efficient, transparent and predictable governance of the Energy Union and Climate Action (governance mechanism), which ensures the achievement of the 2030 and long-term objectives and targets of the Energy Union in line with the 2015 Paris Agreement on climate change following the 21st Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (the ‘Paris Agreement’), through complementary, coherent and ambitious efforts by the Union and its Member States, while limiting administrative complexity.
s ohledem na stanovisko Výboru regionů,
The Energy Union should cover five dimensions: energy security; the internal energy market; energy efficiency; decarbonisation; and research, innovation and competitiveness.
v souladu s řádným legislativním postupem,
The goal of a resilient Energy Union with an ambitious climate policy at its core is to give Union consumers, including households and businesses, secure, sustainable, competitive and affordable energy, and to foster research and innovation by means of attracting investment, which requires a fundamental transformation of Europe's energy system.
vzhledem k těmto důvodům:
Such a transformation is also closely linked to the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, in particular through the promotion of energy efficiency and energy savings and the development of new and renewable forms of energy.
Toto nařízení stanovuje nezbytný právní základ pro spolehlivou, inkluzivní, nákladově efektivní, transparentní a předvídatelnou správu energetické unie a opatření v oblasti klimatu (dále jen „mechanismus správy“) zajišťující splnění cílů a úkolů energetické unie do roku 2030 a dlouhodobých cílů a úkolů energetické unie v souladu s Pařížskou dohodou uzavřenou na 21. konferenci smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu z roku 2015 (dále jen „Pařížská dohoda“) prostřednictvím doplňkového, jednotného a ambiciózního úsilí ze strany Unie i jejích členských států při současném omezování administrativní složitosti.
That goal can be achieved only through coordinated action, combining both legislative and non-legislative acts at Union, regional, national and local level.
Energetická unie by měla pokrývat pět rozměrů: energetickou bezpečnost, vnitřní trh s energií, energetickou účinnost, snižování emisí uhlíku a výzkum, inovace a konkurenceschopnost.
A fully functional and resilient Energy Union would convert the Union into a leading region for innovation, investment, growth and social and economic development, in turn providing a good example of how pursuing high ambitions in terms of climate change mitigation is intertwined with measures to foster innovation, investment and growth.
Cílem odolné energetické unie s ambiciózní politikou v oblasti klimatu je zajistit bezpečnou, udržitelnou, konkurenceschopnou a cenově dostupnou energii pro spotřebitele v Unii, včetně domácností a podniků, a podpořit výzkum a inovace prostřednictvím přilákání investic, což vyžaduje základní transformaci energetického systému Evropy.
Parallel to this Regulation, the Commission has developed and adopted a series of initiatives in sectoral energy policy, in particular with regard to renewable energy, energy efficiency, including on the energy performance of buildings, and market design.
Takováto transformace je rovněž úzce spojena s potřebou zachovat, chránit a zlepšovat kvalitu životního prostředí a podporovat uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, zejména prosazováním energetické účinnosti a úspor energie a rozvojem nových a obnovitelných forem energie.
Those initiatives form a package under the overarching theme of energy efficiency first, the Union's global leadership in renewables, and a fair deal for energy consumers, including by addressing energy poverty and promoting fair competition in the internal market.
Tohoto cíle lze dosáhnout pouze prostřednictvím koordinovaného postupu, který bude zahrnovat legislativní i nelegislativní akty na úrovni Unie i na vnitrostátní, regionální a místní úrovni.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council endorsed a 2030 Framework for Energy and Climate for the Union based on four key Union-level targets: a reduction of at least 40 % in economy-wide greenhouse gas (GHG) emissions, an indicative target of improvement in energy efficiency of at least 27 %, to be reviewed by 2020 with a view to increasing the level to 30 %, a share of renewable energy consumed in the Union of at least 27 %, and electricity interconnection of at least 15 %.
Plně funkční a odolná energetická unie by přeměnila Unii v region, který zaujme přední postavení, pokud jde o inovace, investice, růst a sociální a hospodářský rozvoj, což by bylo dobrým příkladem toho, jak úzce je spojené uplatňování vysokých ambicí při zmírňování změny klimatu s opatřeními na podporu inovací, investic a růstu.
It specified that the target for renewable energy is binding at Union level and that it will be fulfilled through Member States' contributions guided by the need to deliver collectively the Union target.
Evropská rada ve svých závěrech z 23. a 24. října 2014 vyslovila souhlas s rámcem politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030 pro Unii, který je založen na čtyřech klíčových cílech na úrovni Unie: nejméně 40 % snížení emisí skleníkových plynů napříč ekonomikou, orientační cíl nejméně 27 % zlepšení energetické účinnosti, jenž bude do roku 2020 přezkoumán s výhledem zvýšit jej na 30 % úroveň, nejméně 27 % podíl energie z obnovitelných zdrojů na spotřebě v rámci Unie a nejméně 15 % propojení elektroenergetických soustav.
The binding target of at least a 40 % domestic reduction in economy-wide GHG emissions by 2030 compared to 1990 was formally approved as the Intended Nationally Determined Contribution of the Union and its Member States to the Paris Agreement at the Environment Council meeting on 6 March 2015.
Rámec dále stanovil, že cíl týkající se energie z obnovitelných zdrojů je na úrovni Unie závazný a bude splněn prostřednictvím příspěvků členských států řízených potřebou společného splnění cíle na úrovni Unie.
The Paris Agreement was ratified by the Union on 5 October 2016 and entered into force on 4 November 2016.
Pařížská dohoda stanovila mnohem ambicióznější celosvětové cíle pro zmírnění změny klimatu a stanovuje dlouhodobý cíl v souladu se snahou udržet nárůst průměrné globální teploty na úrovni výrazně nižší než 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o omezení tohoto nárůstu teploty na 1,5 °C oproti období před průmyslovou revolucí.
It replaces the approach taken under the 1997 Kyoto Protocol, which was approved by the Union by Council Decision 2002/358/EC and which will not be continued beyond 2020.
Při snaze splnit teplotní cíle z Pařížské dohody by měla Unie usilovat o co nejdřívější dosažení rovnováhy mezi antropogenními emisemi skleníkových plynů ze zdrojů a jejich pohlcováním pomocí propadů a popřípadě následně o dosažení negativních emisí.
The Union's system for monitoring and reporting emissions and removals should be updated accordingly.
V klimatickém systému jsou pro celkovou koncentraci skleníkových plynů v atmosféře podstatné kumulativní celkové antropogenní emise za určitou dobu.
The Paris Agreement increased the level of global ambition on climate change mitigation and sets out a long-term goal in line with the objective to keep the global average temperature increase to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels.
Komise by měla analyzovat různé scénáře, jak by mohla Unie přispět k dlouhodobým cílům, mimo jiné scénář k dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050 a následně negativních emisí, a důsledky těchto scénářů pro zbývající globální a unijní uhlíkový rozpočet.
In pursuit of the temperature goals in the Paris Agreement, the Union should aim to achieve a balance between anthropogenic GHG emissions by sources and removals by sinks as early as possible and, as appropriate, achieve negative emissions thereafter.
Komise by měla připravit analýzu pro účely dlouhodobé strategie Unie, jak by Unie mohla přispět ke splnění závazků Pařížské dohody v souladu se snahou udržet nárůst průměrné globální teploty na úrovni výrazně nižší než 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o omezení tohoto nárůstu teploty na 1,5 °C včetně různých scénářů, mimo jiné scénáře dosažení nulových čistých emisí skleníkových plynů v Unii do roku 2050 a následně negativních emisí, a důsledky těchto scénářů pro zbývající globální a unijní uhlíkový rozpočet.
For the climate system the cumulative total anthropogenic emissions over time are relevant for the total concentration of GHGs in the atmosphere.
Přestože se Unie zavázala k dosažení ambiciózního snížení emisí skleníkových plynů do roku 2030, je hrozba změny klimatu globálním problémem.
Various scenarios for the Union's contribution to long-term objectives, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions in the Union by 2050 and negative emissions thereafter, and the implications of those scenarios on the remaining global and Union carbon budget should be analysed by the Commission.
Unie a členské státy by proto měly spolupracovat se svými partnery na mezinárodní scéně s cílem zajistit vysokou míru ambic u všech smluvních stran v souladu s dlouhodobými cíli Pařížské dohody.
The Commission should prepare an analysis for the purposes of a long-term Union strategy for the Union's contribution to the commitments of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels, including various scenarios, inter alia a scenario on achieving net zero GHG emissions within the Union by 2050 and negative emissions thereafter and their implications on the global and Union carbon budget.
Evropská rada se ve svých závěrech z 23. a 24. října 2014 také shodla, že je třeba vytvořit spolehlivý a transparentní systém správy bez jakékoli zbytečné administrativní zátěže a s dostatečnou flexibilitou pro členské státy, který pomůže zajistit splnění cílů energetické politiky Unie, přičemž bude plně respektovat svobodná rozhodnutí členských států ohledně skladby zdrojů energie.
Although the Union pledged to deliver ambitious cuts in GHG emissions by 2030, the threat of climate change is a global issue.
Závěry také zdůraznily, že by měl být tento systém správy budován na stávajících strukturách, jako jsou klimatické programy členských států, jejich vnitrostátní plány týkající se energie z obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti, jakož i na potřebě zefektivnit a spojit samostatné části plánování a podávání zpráv.
The Union and its Member States should therefore work with their international partners in order to ensure a high level of ambition by all Parties in line with the long-term goals of the Paris Agreement.
Rada se také dohodla, že je nutno posílit roli a práva spotřebitelů, transparentnost a předvídatelnost pro investory, mezi jiným také pomocí systematického sledování klíčových ukazatelů pro cenově dostupný, bezpečný, konkurenceschopný, spolehlivý a udržitelný energetický systém, a usnadnit koordinaci vnitrostátních politik v oblasti klimatu a energetiky, jakož i podpořit regionální spolupráci mezi členskými státy.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council also agreed that a reliable and transparent governance mechanism without any unnecessary administrative burden and with sufficient flexibility for Member States should be developed to help ensure that the Union meets its energy policy goals, while fully respecting Member States' freedom to determine their energy mix.
Ve svém sdělení ze dne 25. února 2015 o rámcové strategii k vytvoření odolné energetické unie s pomocí progresivní politiky v oblasti změny klimatu Komise hovoří o potřebě integrované správy, která zajistí, že budou všechny činnosti týkající se energetiky na úrovni Unie, na regionální, vnitrostátní i lokální úrovni přispívat k cílům energetické unie a tím rozšiřovat rozsah správy nad rámec pro oblast klimatu a energetiky do roku 2030 do všech pěti rozměrů energetické unie.
It emphasised that such a governance mechanism should build on existing building blocks, such as national climate programmes, national plans for renewable energy and energy efficiency as well as the need to streamline and bring together separate planning and reporting strands.
Ve svém sdělení ze dne 18. listopadu 2015 o stavu energetické unie Komise dále uvedla, že integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, které se budou věnovat všem pěti rozměrům energetické unie, představují nezbytné nástroje pro strategičtější plánování politik v oblasti energetiky a klimatu.
It also agreed to step up the role and rights of consumers, transparency and predictability for investors, inter alia by systematic monitoring of key indicators for an affordable, safe, competitive, secure and sustainable energy system and to facilitate coordination of national climate and energy policies and foster regional cooperation between Member States.
Součástí uvedeného sdělení byly pokyny Komise pro členské státy týkající se integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, které poskytly členským státům základ, podle kterého by měly státy začít vytvářet vnitrostátní plány pro období od roku 2021 do roku 2030 a stanovily hlavní pilíře procesu správy.
In its communication of 25 February 2015 on A Framework Strategy for a Resilient Energy Union with a Forward-Looking Climate Change Policy, the Commission refers to the need for an integrated governance mechanism to ensure that energy-related actions at Union, regional, national and local level all contribute to the Energy Union's objectives, thereby broadening the scope of governance — beyond the 2030 Framework for Climate and Energy — to all five dimensions of the Energy Union.
Ve sdělení bylo také uvedeno, že by měla být tato správa zakotvena v právních předpisech.
In its communication of 18 November 2015 on the State of the Energy Union, the Commission further specified that integrated national energy and climate plans, addressing all five dimensions of the Energy Union, are necessary tools for a more strategic energy and climate policy planning.
Ve svých závěrech ze dne 26. listopadu 2015 o systému správy energetické unie Rada uznala, že správa energetické unie bude představovat klíčový nástroj pro účinné a efektivní vybudování energetické unie a dosažení jejích cílů.
As part of that communication, the Commission Guidance to Member States on integrated national energy and climate plans provided the basis for Member States to start developing national plans for the period 2021 to 2030 and set out the main pillars of the governance mechanism.
Rada zdůraznila, že by měl být systém správy založen na principech integrace strategického plánování a podávání zpráv o provádění politik v oblasti energetiky a klimatu a koordinaci mezi aktéry odpovědnými za opatření v oblasti energetiky a klimatu na úrovni Unie i na regionální a vnitrostátní úrovni.
The communication also specified that such governance should be anchored in law.
Také zdůraznila, že by správa měla zajistit dosažení dohodnutých cílů v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a že by měla sledovat společný pokrok Unie k dosažení cílů politik napříč pěti rozměry energetické unie.
In its conclusions of 26 November 2015 on the governance system of the Energy Union, the Council recognised that governance of the Energy Union will be an essential tool for the efficient and effective construction of the Energy Union and the achievement of its objectives.
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. prosince 2015 s názvem „Směrem k evropské energetické unii“ požaduje, aby byl rámec správy energetické unie ambiciózní, spolehlivý, transparentní, demokratický a plně zapojoval Evropský parlament.
The Council underlined that the governance mechanism should be based on the principles of integration of strategic planning and reporting on the implementation of climate and energy policies and coordination between actors responsible for energy and climate policy, at Union, regional and national level.
Také musí zajistit dosažení cílů v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030.
It also underlined that the governance mechanism should ensure that the agreed energy and climate targets for 2030 are met and should monitor the Union's collective progress towards the achievement of the policy objectives across the five dimensions of the Energy Union.
Evropská rada opakovaně zdůrazňovala, že je zapotřebí přijmout naléhavá opatření s cílem zajistit dosažení minimálního cíle 10 % propojení elektroenergetických soustav.
The European Parliament's resolution of 15 December 2015 entitled ‘Towards a European Energy Union’ called for the governance mechanism of the Energy Union to be ambitious, reliable, transparent, democratic and fully inclusive of the European Parliament and to ensure that the 2030 climate and energy targets are achieved.
Ve svých závěrech z 23. a 24. října 2014 Evropská rada rozhodla, že Komise přijme s podporou členských států naléhavá opatření, aby bylo urychleně zajištěno dosažení minimálního cíle 10 % propojení elektroenergetických soustav, a to nejpozději v roce 2020 alespoň pro ty členské státy, které dosud nedosáhly minimální úrovně integrace na vnitřním trhu s energií.
The European Council has repeatedly stressed the need to take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections.
Sdělení Komise ze dne 23. listopadu 2017 o posílení evropských energetických sítí posuzuje pokrok, jehož bylo dosaženo při plnění cíle 10 % propojení, a navrhuje způsoby, jak dosáhnout v roce 2030 cíle 15 % propojení.
In its conclusions of 23 and 24 October 2014, the European Council decided that the Commission supported by the Member States will take urgent measures in order to ensure the achievement of a minimum target of 10 % of electricity interconnections, as a matter of urgency, and no later than 2020 at least for Member States which have not yet attained a minimum level of integration in the internal energy market.
Hlavním cílem mechanismu správy by tedy mělo být umožnit dosažení cílů energetické unie, a zejména cílů rámce pro oblast klimatu a energetiky do roku 2030, pokud jde o snižování emisí skleníkových plynů, energii z obnovitelných zdrojů a energetickou účinnost.
The communication of the Commission of 23 November 2017 on strengthening Europe's energy networks assesses progress towards achieving the 10 % interconnection target and suggests ways in which to operationalise the 15 % interconnection target for 2030.
Tyto cíle a úkoly vycházejí z energetické politiky Unie a z potřeby zachovat, chránit a zlepšovat kvalitu životního prostředí a podporovat uvážlivé a racionální využívání přírodních zdrojů, jak stanovují Smlouvy.
The main objective of the governance mechanism should therefore be to enable the achievement of the objectives of the Energy Union and in particular the targets of the 2030 Framework for Climate and Energy, in the field of GHG emission reduction, energy from renewable sources and energy efficiency.
Ani jeden z těchto cílů, které jsou spolu neoddělitelně spjaty, nelze považovat vůči jinému za druhořadý.
Those objectives and targets stem from the Union policy on energy and from the need to preserve, protect and improve the quality of the environment and to promote the prudent and rational utilisation of natural resources, as provided for in the EU Treaties.
Toto nařízení je tedy provázáno s odvětvovými právními předpisy, které implementují cíle pro oblast klimatu a energetiky do roku 2030.
None of those objectives, which are indissociably linked, can be regarded as secondary to the other.