natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dne 8. prosince 2017 přijala Benátská komise na žádost Parlamentního shromáždění Rady Evropy stanovisko k návrhu zákona o Státní soudní radě, návrhu zákona o Nejvyšším soudu a zákonu o organizaci obecných soudů, jakož i k zákonu o státním zastupitelství.
It calls on the President of the Republic to withdraw his proposals and start a dialogue before the procedure of legislation continues.
Benátská komise dospěla k závěru, že uvedený zákon a návrhy zákonů, zejména tehdy, je-li na ně nahlíženo v celku a v kontextu zákona z roku 2016 o státním zastupitelství, umožňují legislativní a výkonné moci vážně a rozsáhle zasahovat do výkonu spravedlnosti, představují tak vážné ohrožení nezávislosti soudnictví jakožto klíčového prvku právního státu.
It also urges the Polish Parliament to reconsider the recent amendments to the law on Ordinary Courts Organisation.
Vyzvala prezidenta republiky, aby své návrhy vzal zpět a zahájil dialog před pokračováním legislativního postupu.
On 8 December 2017, the Council of Europe Commissioner for Human Rights issued a statement regretting the adoption by the Sejm of the laws on the Supreme Court and on the National Council for the Judiciary which would further undermine the independence of the judiciary.
Naléhavě vyzvala rovněž polský parlament k přehodnocení nedávné novely zákona o organizaci obecných soudů.
On 8 December 2017, the two draft laws were adopted by the Sejm.
Dne 8. prosince 2017 vydal komisař Rady Evropy pro lidská práva prohlášení, v němž vyjadřuje politování nad tím, že Sejm zákon o Nejvyšším soudu a o Státní soudní radě, kterými by byla nadále narušována nezávislost soudnictví, přijal.
On 15 December 2017, the two laws were approved by the Senate.
Dne 8. prosince 2017 byly oba návrhy zákonů přijaty Sejmem.
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Dne 15. prosince 2017 byly oba zákony schváleny Senátem,
The Republic of Poland should duly take into account the Commission's analysis set out hereafter and take the measures figuring in section 4 of this Recommendation so that the concerns identified are addressed within the time limit set.
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
SCOPE AND OBJECTIVE OF THE RECOMMENDATION
Polská republika by měla řádně zohlednit níže uvedenou analýzu Komise a přijmout opatření uvedená v oddíle 4 tohoto doporučení tak, aby řešila uvedené obavy ve stanovené lhůtě.
The present Recommendation complements the Recommendations of 27 July 2016, 21 December 2016 and 26 July 2017.
Toto doporučení doplňuje doporučení ze dne 27. července 2016, 21. prosince 2016 a 26. července 2017.
The concerns relate to the following issues:
zákon o Nejvyšším soudu přijatý Sejmem dne 8. prosince 2017;
the law on the Supreme Court, adopted by the Sejm on 8 December 2017;
zákon, kterým se mění zákon o Státní soudní radě a některé další zákony (dále jen „zákon o Státní soudní radě“), přijatý Sejmem dne 8. prosince 2017.
the law amending the law on the National Council for the Judiciary and certain other laws (‘law on the National Council for the Judiciary’), adopted by the Sejm on 8 December 2017.
Obavy a doporučená opatření uvedené v doporučení ze dne 26. července 2017 týkající se Ústavního soudu, zákona o organizaci obecných soudů a zákona o Národní škole soudnictví zůstávají v platnosti.
The concerns and the recommended actions set out in the Recommendation of 26 July 2017 relating to the Constitutional Tribunal, the law on Ordinary Court Organisation and the law on the National School of Judiciary remain valid.
OHROŽENÍ NEZÁVISLOSTI SOUDNICTVÍ
THE THREATS TO JUDICIAL INDEPENDENCE
Zákon o Nejvyšším soudu a zákon o Státní soudní radě obsahují řadu ustanovení, která vyvolávají vážné obavy týkající se zásad nezávislosti soudnictví a oddělení pravomocí.
The law on the Supreme Court and the law on the National Council for the Judiciary contain a number of provisions which raise grave concerns as regards the principles of judicial independence and separation of powers.
Nejvyšší soud
The Supreme Court
Odvolání a povinný odchod stávajících soudců Nejvyššího soudu do důchodu
Dismissal and compulsory retirement of current Supreme Court judges
Zákon o Nejvyšším soudu snižuje obecnou věkovou hranici pro odchod do důchodu pro soudce Nejvyššího soudu ze 70 na 65 let.
The law on the Supreme Court lowers the general retirement age of Supreme Court judges from 70 to 65.
Toto opatření se vztahuje na všechny soudce, kteří jsou v současné době ve funkci.
This measure applies to all judges currently in office.
Soudci, kteří dosáhli 65 let věku, nebo tohoto věku dosáhnou během tří měsíců od vstupu zákona v platnost, odejdou do důchodu.
Judges who attained 65 years of age, or will attain that age within 3 months from the entry into force of the law, will be retired.
Snížením věkové hranice pro odchod do důchodu a jejím uplatnění na stávající soudce Nejvyššího soudu zákon ukončuje mandát značného počtu stávajících soudců Nejvyššího soudu, kteří tak potenciálně odchází do důchodu: podle Nejvyššího soudu se jedná o 31 z 83 soudců (37 %).
By lowering the retirement age and applying it to current Supreme Court judges, the law terminates the mandate and potentially retires a significant number of current Supreme Court judges: 31 of the 83 (37 %) according to the Supreme Court.
Skutečnost, že se takové snížení věkové hranice pro odchod do důchodu uplatní na stávající soudce Nejvyššího soudu, má na tento specifický soud složený ze soudců, kteří se přirozeně nacházejí na konci své kariéry, obzvláště silný negativní dopad.
Applying such a lowered retirement age to current judges of the Supreme Court has a particular strong negative impact on this specific Court, which is composed of judges who are by nature at the end of their career.
Tento povinný odchod do důchodu značného počtu stávajících soudců Nejvyššího soudu umožňuje dalekosáhlé a okamžité personální přeobsazení Nejvyššího soudu.
Such compulsory retirement of a significant number of the current Supreme Court judges allows for a far reaching and immediate recomposition of the Supreme Court.
Taková možnost vyvolává obzvláštní obavy v souvislosti s oddělením pravomocí, zejména pokud se posuzuje ve spojení se souběžnými reformami Státní soudní rady.
That possibility raises particular concerns in relation to the separation of powers, in particular when considered in combination with the simultaneous reforms of the National Council for the Judiciary.
A sice: v důsledku snížení věkové hranice pro odchod do důchodu budou všichni noví soudci jmenováni prezidentem republiky na doporučení nově složené Státní soudní rady, v níž budou výrazně převažovat politicky jmenovaní členové.
In fact: due to the lowering of the retirement age all new judges will be appointed by the President of the Republic on the recommendation of the newly composed National Council for the Judiciary, which will be largely dominated by the political appointees.
Nucený odchod do důchodu stávajících soudců Nejvyššího soudu vyvolává také obavy, pokud jde o zásadu neodvolatelnosti soudců, jež je klíčovým prvkem nezávislosti soudců, jak je zakotveno v judikatuře Soudního dvora a Evropského soudu pro lidská práva a v evropských normách.
A forced retirement of current Supreme Court judges also raises concerns as regards the principle of irremovability of judges, which is a key element of the independence of judges as enshrined in the case law of the Court of Justice and of the European Court of Human Rights, and in European standards.
Ve svém stanovisku k návrhu zákona o Nejvyšším soudu Benátská komise zdůrazňuje, že předčasný odchod do důchodu soudců stávajícího sboru soudců oslabuje jak nedotknutelnost jejich mandátu, tak nezávislost tohoto soudu obecně .
In its opinion on the draft law on the Supreme Court, the Venice Commission underlines that the early retirement of the currently sitting judges undermines both their security of tenure and the independence of the Court in general .
Soudci by měli být chráněni proti odvolání prostřednictvím existence účinných překážek proti neoprávněným zásahům nebo tlakům ze strany jiných státních orgánů.
Judges should be protected against dismissal through the existence of effective safeguards against undue intervention or pressure from other State powers.
Soudní nezávislost vyžaduje dostatečné záruky k ochraně osoby, která má za úkol rozhodovat ve sporu.
Judicial independence requires guarantees sufficient to protect the person of those who have the task of adjudicating in a dispute.
Neodvolatelnost soudců během jejich funkčního období je důsledkem jejich nezávislosti, a je tedy součástí záruk podle čl.
The irremovability of judges during their term of office is a consequence of their independence and thus included in the guarantees of Article 6(1) ECHR.
6 odst.
As a consequence, judges must only be dismissed individually, if this is justified on the basis of a disciplinary procedure concerning their individual activity and presenting all guarantees for the defence in a democratic society.
1 EÚLP.
Judges cannot be dismissed as a group and judges cannot be dismissed for general reasons not related to individual behaviour.
V důsledku toho mohou být soudci odvoláváni pouze individuálně, pokud je to odůvodněno disciplinárním řízením týkajícím se jejich individuální činnosti a jsou-li poskytnuty veškeré záruky na obhajobu v demokratické společnosti.
The above guarantees and safeguards are lacking in the present case and the provisions concerned constitute a flagrant violation of the independence of judges of the Supreme Court and of the separation of powers, and therefore of the rule of law.
Soudci nemohou být odvoláni jako skupina a soudci nemohou být odvoláni z obecných důvodů, které se netýkají individuálního chování.
In addition, the mandate of six years of the current First President, established in the constitution, will be prematurely terminated (constitutionally it should end in 2020).
Výše uvedené záruky a pojistky v projednávaném případě chybí a dotčená ustanovení představují zjevné porušení nezávislosti soudců Nejvyššího soudu a oddělení pravomocí, a tedy i právního státu.
If the mandate of the First President is terminated, the appointment of an ‘acting First President’ by the President of the Republic will occur outside the normal procedure: according to the constitution the First President should be appointed by the President of the Republic from among candidates proposed by the general assembly of the Supreme Court .
Navíc bude předčasně ukončen šestiletý mandát stávajícího prvního předsedy, který je zakotven v ústavě (podle ústavy by měl skončit v roce 2020).
Such a premature termination of a constitutionally enshrined mandate constitutes a serious violation of the principle of irremovability and security of tenure.
Pokud bude mandát prvního předsedy ukončen, proběhne jmenování „výkonného prvního předsedy“ prezidentem republiky mimo řádný postup: podle ústavy má být první předseda jmenován prezidentem republiky z kandidátů navržených valným shromážděním Nejvyššího soudu .
The appointment of an acting First President according to an ad hoc procedure without involvement of the judiciary raises serious concerns as regards the principle of separation of powers.
Takové předčasné ukončení mandátu zakotveného v ústavě představuje závažné porušení zásady neodvolatelnosti a nedotknutelnosti mandátu.
According to the explanatory memorandum of the law, the recomposition of the Supreme Court is indispensable because of the way the Supreme Court handled after 1989 the ‘decommunisation’ cases and because there are still judges in the Court who either worked for, or adjudicated under, the previous regime.
Jmenování výkonného prvního předsedy postupem ad hoc bez účasti soudní moci vyvolává závažné obavy týkající se zásady oddělení pravomocí.
The European Court of Human Rights has clearly underlined that a lustration process must be individualised (e.g. distinctions must be made between different levels of involvement with the former regime) and considers that lustration measures taking place long after the end of the communist regime may be less justified in view of the diminishing risks existing over newly created democracies.
Podle důvodové zprávy zákona je nové personální obsazení Nejvyššího soudu nezbytné, a to jednak kvůli způsobu, jakým Nejvyšší soud projednával po roce 1989 „dekomunizační“ věci, a jednak proto, že u soudu stále působí soudci, kteří buď pracovali pro předchozí režim, nebo za bývalého režimu v soudních sporech rozhodovali.
There are other proportionate measures which the state could adopt in order to deal with individual judges having a communist background (which would include transparent proceedings applied in individual cases before impartial organs acting on the basis of criteria pre-established by law).
Evropský soud pro lidská práva jasně zdůraznil, že lustrační proces musí být individualizován (např. je třeba rozlišovat různými úrovněmi angažovanosti pro bývalý režim), a zastával názor, že lustrační opatření, která se provádějí dlouho po skončení komunistického režimu, mohou být vzhledem ke snižujícím se rizikům pro nově vzniklé demokracie méně opodstatněná.
In its opinion on the draft law on the Supreme Court, the Venice Commission considers that it is hard to see why a person who was deemed fit to perform official duties for several more years to come would suddenly be considered unfit.
Existují jiná přiměřená opatření, která může stát přijmout, aby mohl postupovat proti jednotlivým soudcům s komunistickou minulostí (např. transparentní řízení uplatňovaná v jednotlivých případech před nestrannými orgány, jež jednají na základě kritérií předem stanovených zákonem).
The explanatory memorandum of the law may be understood as implying that, as a result of the reform, most senior judges, many of whom have served under the previous regime, would retire.
Ve svém stanovisku k návrhu zákona o Nejvyšším soudu Benátská komise uvádí, že je těžké pochopit, proč někdo, kdo byl shledán za způsobilého vykonávat svůj úřad ještě několik let, měl by náhle být považován za nezpůsobilého.
If this reading is correct, such approach is unacceptable: if the authorities doubt the loyalty of individual judges, they should apply the existing disciplinary or lustration procedures, and not change the retirement age.
Důvodová zpráva k zákonu by mohla být chápána tak, že důsledku reformy by většina seniorních soudců, z nichž mnozí pracovali za bývalého režimu, odešla do důchodu.
The Venice Commission concludes that the early removal of a large number of justices of the Supreme Court (including the First President) by applying to them, with immediate effect, a lower retirement age violates their individual rights and jeopardises the independence of the judiciary as a whole; they should be allowed to serve until the currently existing retirement age.
Pokud je tento výklad správný, je takový přístup nepřijatelný: pokud mají orgány pochybnosti o loajalitě jednotlivých soudců, měly by použít stávající disciplinární nebo lustrační řízení, a nikoliv měnit věk odchodu do důchodu.
The Venice Commission underlines in particular that the early retirement of the currently sitting judges undermines both their security of tenure and the independence of the Court in general.
Benátská komise dospěla k závěru, že předčasné vyloučení velkého počtu soudců Nejvyššího soudu (včetně prvního předsedy) z úřadu tím, že se na ně s okamžitou účinností uplatní nižší věk odchodu do důchodu, představuje porušení jejich individuálních práv a ohrožuje nezávislost soudnictví jako celku; měli by mít možnost vykonávat svůj úřad až do dosažení dosud platného věku odchodu do důchodu.
Finally, these provisions raise constitutionality concerns.
Benátská komise zejména zdůrazňuje, že předčasný odchod nyní úřadujících soudců do důchodu ohrožuje nedotknutelnost jejich mandátu i nezávislost soudu obecně.
As noted by the Supreme Court and the Ombudsman, the dismissal and forced retirement of current Supreme Court judges violate the principle of judicial independence and directly affects the right to an independent court.
Kromě toho tato ustanovení vyvolávají obavy o ústavnost.
The Ombudsman notes that the institution of an acting First President of the Supreme Court constitutes a violation of the rule of law by breaching the principle of non-assumption of competences of state powers, the principle of separation and balance of powers, and the principle of judicial independence.
Podle zjištění Nejvyššího soudu a veřejného ochránce práv porušuje odvolání stávajících soudců Nejvyššího soudu a jejich nucený odchod do důchodu zásadu soudní nezávislosti a přímo ovlivňuje právo na nezávislý soud.
The power to prolong the mandate of Supreme Court judges
Veřejný ochránce práv konstatuje, že instituce výkonného prvního předsedy Nejvyššího soudu je v rozporu s právním státem, neboť porušuje zásadu nepřejímání kompetencí jiných státních mocí, zásadu oddělení pravomocí a rovnováhu moci a zásadu nezávislosti soudnictví.
According to the law, Supreme Court judges affected by the lowered retirement age and wishing to prolong their active mandate can make a request to the President of the Republic.
Pravomoc prodloužit mandát soudců Nejvyššího soudu
As regards the power of the President of the Republic to decide to prolong the active mandate of Supreme Court judges, there are no criteria, no time-frame for taking a decision and no judicial review provided for in the law.
Podle zákona mohou soudci Nejvyššího soudu, kterých se týká snížení věkové hranice pro odchod do důchodu a kteří si chtějí prodloužit svůj aktivní mandát, podat žádost k prezidentu republiky.
A judge who has asked for the prolongation is ‘at the mercy’ of the decision of the President of the Republic.
Pokud jde o pravomoc prezidenta republika rozhodovat o prodloužení aktivního mandátu soudců Nejvyššího soudu, nejsou v zákoně stanovena žádná kritéria, žádná lhůta pro přijetí rozhodnutí ani žádný soudní přezkum.
In addition, the President of the Republic will be in position to decide twice on the prolongation (each time for 3 years).
Soudce, který požádal o prodloužení mandátu, je zcela „vydán na pospas“ rozhodnutí prezidenta republiky.
These elements affect the security of tenure and will allow the President of the Republic to exert influence over active Supreme Court judges.
Navíc bude prezident republiky moci o prodloužení rozhodovat dvakrát (pokaždé o tři roky).
The regime is contrary to the 2010 CoE Recommendation which requires that decisions concerning the selection and career of judges should be based on objective criteria pre-established by law and that there should be an independent and competent authority drawn in substantial part from the judiciary authorised to make recommendations or express opinions which the relevant appointing authority follows in practice.
Tyto okolnosti ovlivňují nedotknutelnost mandátu a dávají prezidentovi republiky možnost ovlivňovat aktivní soudce Nejvyššího soudu.
It also requires that judges concerned should have the right to challenge a decision relating to their career .
Tento režim je v rozporu s doporučením Rady Evropy z roku 2010, které vyžaduje, aby rozhodnutí týkající se výběru a kariéry soudců byla založena na objektivních kritériích předem stanovených zákonem a aby existoval nezávislý a příslušný orgán, který by se v podstatné míře skládal ze zástupců soudní moci, zmocněný vydávat doporučení nebo vyjadřovat názory, jimiž se příslušný jmenující orgán bude v praxi řídit.
The new retirement regime adversely impacts the independence of judges.
Dále by dotčení soudci měli mít právo napadnout rozhodnutí týkající se jejich kariéry .
The new rules create an additional tool through which the President of the Republic can exert influence on individual judges.
Nový režim odchodu do důchodu má nepříznivý dopad na nezávislost soudců.
In particular, the lack of any criteria for prolongation of the mandates allow for undue discretion, undermining the principle of irremovability of judges.
Nová pravidla vytvářejí další nástroj, který prezidentovi republiky umožňuje ovlivňovat jednotlivé soudce.
While decreasing the retirement age, the law allows judges to have their mandate extended by the President of the Republic for up to 6 years.
Zejména neexistence kritérií pro prodlužování mandátů umožňuje nepřiměřenou diskreční pravomoc, což narušuje zásadu neodvolatelnosti soudců.
Also, there is no time-frame for the President of the Republic to make a decision on the extension of the mandate, which allows the President to retain influence over the judges concerned for the remaining time of their judicial mandate.
Uvedený zákon sice snižuje věk odchodu do důchodu, ale umožňuje prezidentu republiky prodloužit mandát soudců až o šest let.
Even before the retirement age is reached, the mere prospect of having to request the President for such a prolongation could exert pressure on the judges concerned.
Neexistuje rovněž časový rámec, v němž by měl prezident republiky o prodloužení mandátu rozhodnout, což mu umožňuje, aby si zachoval vliv na dotčené soudce po zbývající dobu jejich soudního mandátu.
In its opinion on the draft law on the Supreme Court, the Venice Commission underlines that this power of the President of the Republic gives him excessive influence over Supreme Court judges who are approaching retirement age.
Dokonce ještě před dosažením věku odchodu do důchodu by na příslušné soudce mohla vyvíjet tlak i samotná perspektiva, že budou muset požádat prezidenta o takové prodloužení.
For this reason, the Venice Commission concludes that the President of the Republic as an elected politician should not have the discretionary power to extend the mandate of a Supreme Court judge beyond the retirement age.
Ve svém stanovisku k návrhu zákona o Nejvyšším soudu Benátská komise zdůrazňuje, že prezident republiky získává díky této pravomoci nadměrnou možnost ovlivňovat soudce Nejvyššího soudu, kteří se blíží věku odchodu do důchodu.
The new rules also raise constitutionality concerns.
Benátská komise proto dospěla k závěru, že prezident republiky jako volený politik by neměl mít diskreční pravomoc prodlužovat mandát soudců Nejvyššího soudu po dosažení věku odchodu do důchodu.
According to the Supreme Court and the Ombudsman's opinions, the new mechanism of prolongation of judicial mandates does not respect the principle of legality and separation of powers.
Nová pravidla vyvolávají rovněž obavy o ústavnost.
The extraordinary appeal
Podle stanovisek Nejvyššího soudu a veřejného ochránce práv je nový mechanismus prodlužování mandátů soudců v rozporu se zásadou legality a oddělení pravomocí.
The law introduces a new form of judicial review of final and binding judgements and decisions, the extraordinary appeal.
Mimořádný opravný prostředek
Within three years from the entry into force of the law the Supreme Court will be able to overturn completely or in part any final judgement delivered by a Polish court in the past 20 years, including judgements delivered by the Supreme Court, subject to some exceptions.
Zákonem se zavádí nová forma soudního přezkumu konečných a pravomocných rozsudků a rozhodnutí: mimořádný opravný prostředek (mimořádné odvolací řízení).
The power to lodge the appeal is vested in, inter alia, the Prosecutor General and the Ombudsman.
Během tří let od vstupu zákona v platnost může Nejvyšší soud zcela nebo částečně zrušit jakýkoliv pravomocný rozsudek polských soudů za posledních 20 letech, s určitými výjimkami včetně rozsudků Nejvyššího soudu.
The grounds for the appeal are broad: the extraordinary appeal can be lodged if it is necessary to ensure the rule of law and social justice and the ruling cannot be repealed or amended by way of other extraordinary remedies, and either it (1) violates the principles or the rights and freedoms of persons and citizens enshrined in the Constitution; or (2) it is a flagrant breach of the law on the grounds of misinterpretation or misapplication; or (3) there is an obvious contradiction between the court's findings and the evidence collected.
Pravomoc podat opravný prostředek je mimo jiné svěřena nejvyššímu státnímu zástupci a veřejnému ochránci práv.
This new extraordinary appeal procedure raises concerns as regards the principle of legal certainty which is a key component of the rule of law.