natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Odvětví využívání půdy, změny ve využívání půdy a lesnictví (LULUCF) je ve velké míře vystaveno změně klimatu a je vůči ní velmi zranitelné.
Member States should develop long-term strategies with a perspective of at least 30 years contributing to the fulfilments of the Member States' commitments under the UNFCCC and the Paris Agreement, in the context of the objective of the Paris Agreement of holding the increase in the global average temperature to well below 2 °C above pre-industrial levels and to pursue efforts to limit the temperature increase to 1,5 °C above pre-industrial levels and achievement of long-term GHG emission reductions and enhancements of removals by sinks in all sectors in line with the Union's objective.
Současně má toto odvětví obrovský potenciál zajistit dlouhodobé přínosy v oblasti klimatu a významně přispívá k dosažení dlouhodobých cílů v oblasti klimatu na úrovni Unie a na mezinárodní úrovni.
Member States should develop their strategies in an open and transparent manner and should ensure effective opportunities for the public to participate in their preparation.
Může přispívat ke zmírňování změny klimatu několika způsoby, zejména snižováním emisí, a také zachováváním a posilováním propadů a zásob uhlíku a poskytováním biomateriálů, které mohou nahradit fosilní materiály nebo materiály s vysokými emisemi uhlíku.
Their integrated national energy and climate plans and the long-term strategies should be consistent with each other.
Zásadní význam mají dlouhodobé strategie, ze kterých vycházejí udržitelné investice mající za cíl zvýšit účinné pohlcování uhlíku, udržitelné řízení zdrojů a dlouhodobá stabilita a adaptabilita zásobníků uhlíku.
The land use, land use change and forestry (LULUCF) sector is highly exposed and very vulnerable to climate change.
Při dalším propojování je důležité provést úplné hodnocení nákladů a přínosů, včetně celkových technických, socioekonomických a environmentálních dopadů, jak požaduje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013, a zohlednit kladné externality propojování, jako je integrace obnovitelných zdrojů energie, zabezpečení zásobování a posílená konkurence na vnitřním trhu.
At the same time, the sector has huge potential to provide for long-term climate benefits and to contribute significantly to the achievement of Union and international long-term climate goals.
Stejně jako v případě plánování, i odvětvové právní předpisy Unie v oblastech energetiky a klimatu stanovují požadavky týkající se podávání zpráv, z nichž se mnohé osvědčily jako užitečné nástroje podporující změny na vnitrostátní úrovni, které doplňují reformy trhu práce, avšak byly uvedeny v různých časových obdobích, což vedlo k překrývání, k nákladové neefektivnosti a nedostatečnému zohlednění synergií a interakcí mezi různými oblastmi politiky, například snižováním emisí skleníkových plynů, obnovitelnými energiemi, energetickou účinností a integrací trhu.
It can contribute to climate change mitigation in several ways, in particular by reducing emissions, maintaining and enhancing sinks and carbon stocks, and providing bio-materials that can substitute fossil or carbon-intensive materials.
K dosažení správné rovnováhy mezi potřebou zajištění správné návaznosti provádění integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a potřebou snížení administrativní složitosti by členské státy měly stanovit dvouleté podávání zpráv o pokroku v provádění plánů a dalšího vývoje v oblasti energetického systému.
Long-term strategies underpinning sustainable investment aiming to increase effective carbon sequestration, sustainable resource management, and long-term stability and adaptability of carbon pools, are essential.
Integrované zprávy členských států o pokroku v oblasti energetiky a klimatu by měly odrážet prvky uvedené ve vzoru integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu.
As is the case for planning, sectoral Union law in the energy and climate fields sets out reporting requirements, many of which have been useful tools to drive change at the national level, complementary to market reforms, but those requirements have been introduced at different times, leading to overlaps and cost-inefficiency, as well as insufficient consideration of synergies and interactions between policy areas such as GHG mitigation, renewable energy, energy efficiency and market integration.
Tyto zprávy by měly komplexně pokrývat všech pět rozměrů energetické unie a pro první období by měly současně klást důraz na oblasti, kterých se týkají cíle rámce politiky v oblasti klimatu a energetiky do roku 2030.
To strike the right balance between the need to ensure a proper follow-up of the implementation of the integrated national energy and climate plans and the need to reduce administrative complexity, Member States should establish biennial progress reports on the implementation of the plans and other developments in the energy system.
Na základě úmluvy UNFCCC je od Unie a členských států požadováno, aby vytvářely, pravidelně aktualizovaly, zveřejňovaly a hlásily konferenci smluvních stran národní inventury antropogenních emisí ze zdrojů a pohlcení pomocí propadů všech skleníkových plynů za pomoci srovnatelných metodik dohodnutých na konferenci smluvních stran.
Some reporting however, particularly with regard to reporting requirements in the climate field stemming from the UNFCCC and Union law, would still be necessary on an annual basis.
Inventury skleníkových plynů jsou klíčové pro možnost sledování pokroku s implementací rozměru snižování emisí uhlíku a pro posouzení souladu s právními předpisy v oblasti klimatu, zejména s nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/842 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) 2018/841.
Member States' integrated national energy and climate progress reports should mirror the elements set out in the template for the integrated national energy and climate plans.
Rozhodnutí 1/CP.16 konference smluvních stran úmluvy UNFCCC vyžaduje stanovení vnitrostátních opatření k odhadu antropogenních emisí ze zdrojů a pohlcení pomocí propadů všech skleníkových plynů.
A template for the integrated national energy and climate progress reports should be detailed in subsequent implementing acts given their technical nature and the fact that the first progress reports are due in 2023.
Toto nařízení by mělo umožnit vytvoření příslušných vnitrostátních opatření.
The progress reports should be carried out in order to ensure transparency towards the Union, other Member States, regional and local authorities, market actors including consumers, any other relevant stakeholders and the general public.
Zkušenost s prováděním nařízení (EU) č. 525/2013 prokázala důležitost transparentnosti, přesnosti, jednotnosti, úplnosti a srovnatelnosti informací.
They should be comprehensive across the five dimensions of the Energy Union and, for the first period, at the same time put emphasis on areas covered by the targets of the 2030 Climate and Energy Framework.
Na základě této zkušenosti by toto nařízení mělo zajistit, aby členské státy ve všech pěti rozměrech používaly věrohodné a konzistentní údaje a předpoklady a aby zveřejňovaly komplexní údaje týkající se předpokladů, parametry a metodiky použité k vytváření konečných scénářů a odhadů, s přihlédnutím ke statistickým omezením, obchodně citlivým údajům a souladu s pravidly pro ochranu osobních údajů, a podávaly zprávy o svých politikách, opatřeních a odhadech jako klíčovém prvku zpráv o pokroku.
Under the UNFCCC, the Union and its Member States are required to develop, regularly update, publish and report to the Conference of the Parties national inventories of anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of all GHGs using comparable methodologies agreed by the Conference of the Parties.
Informace v těchto zprávách by měly být klíčové pro prokázání včasného provedení závazků podle nařízení (EU) 2018/842.
The GHG inventories are key to enabling the tracking of progress with the implementation of the decarbonisation dimension and for assessing compliance with the legislative acts in the field of climate, in particular Regulation (EU) 2018/842 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EU) 2018/841 of the European Parliament and of the Council.
Provoz a neustálé zlepšování systémů na úrovni Unie i členských států by měly společně s lepšími pokyny týkajícími se podávání zpráv významným způsobem přispět k průběžnému posílení informací nezbytných ke sledování pokroku v rozměru snižování emisí uhlíku.
Decision 1/CP.16 of the Conference of the Parties to the UNFCCC requires the establishment of national arrangements to estimate anthropogenic emissions by sources and removals by sinks of all GHGs.
Toto nařízení by mělo zajistit podávání zpráv členskými státy ohledně přizpůsobení se změně klimatu a poskytnutí finanční a technologické podpory, jakož i podpory v oblasti budování kapacit, pro rozvojové země.
This Regulation should enable the establishment of those national arrangements.
Tím by mělo také podpořit implementaci závazků Unie podle úmluvy UNFCCC a Pařížské dohody.
Experience in the implementation of Regulation (EU) No 525/2013 has demonstrated the importance of transparency, accuracy, consistency, completeness and comparability of information.
Také platí, že informace o vnitrostátních aktivitách přizpůsobení a podpory jsou důležité i v kontextu integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, zejména vzhledem k přizpůsobení se nepříznivým dopadům změny klimatu souvisejícím s bezpečností dodávek energie pro Unii, jako je například dostupnost chladicí vody pro elektrárny nebo dostupnost biomasy využívané k získávání energie, stejně jako informace o podpoře relevantní pro externí rozměr energetické unie.
Building on that experience, this Regulation should ensure that Member States use robust and consistent data and assumptions across the five dimensions and make publicly available comprehensive information concerning the assumptions, parameters and methodologies used for the final scenarios and projections taking into account statistical restrictions, commercially sensitive data, and compliance with the data protection rules, and report on their policies and measures, and projections as a key component of the progress reports.
Pařížská dohoda opětovně potvrzuje, že smluvní strany by při přijímání opatření pro řešení změny klimatu měly dodržovat, podporovat a zohlednit své povinnosti v oblasti lidských práv a rovnosti žen a mužů.
The information in those reports should be essential for demonstrating the timely implementation of commitments under Regulation (EU) 2018/842.
Členské státy by proto měly hlediska lidských práv a rovnosti žen a mužů náležitě začlenit do svých integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a dlouhodobých strategií pro snížení emisí.
Operating and continuously improving systems at Union and Member State level coupled with better guidance on reporting should significantly contribute towards an ongoing strengthening of the information necessary in order to track progress in the decarbonisation dimension.
Ve svých dvouletých zprávách o pokroku by měly informovat o tom, jak provádění jejich integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu přispívá k podpoře lidských práv a rovnosti žen a mužů.
This Regulation should ensure reporting by Member States on adaptation to climate change and the provision of financial, technological and capacity-building support to developing countries, thereby facilitating the implementation of the Union's commitments under the UNFCCC and Paris Agreement.
Za účelem omezení administrativní zátěže pro členské státy i Komisi by měla Komise vytvořit on-line platformu (e-platforma), která umožní komunikaci, podpoří spolupráci a usnadní přístup veřejnosti k informacím.
Furthermore, information on national adaptation actions and support is also important in the context of the integrated national energy and climate plans, especially as regards adaptation to those adverse effects of climate change related to the security of the Union's energy supply such as the availability of cooling water for power plants and biomass availability for energy, and information on support relevant to the external dimension of the Energy Union.
Tato platforma by měla usnadnit včasné podávání zpráv i zvýšení transparentnosti při podávání vnitrostátních zpráv.
The Paris Agreement reaffirms that the Parties should, when taking action to address climate change, respect, promote and consider their respective obligations on human rights and gender equality.
E-platforma by měla doplňovat a využívat stávající procesy podávání zpráv, databáze a elektronické nástroje, například ty, které používá Evropská agentura pro životní prostředí, Eurostat a Společné výzkumné středisko, a stavět na nich.
Member States should therefore adequately integrate the dimensions of human rights and gender equality in their integrated national energy and climate plans and long-term strategies.
Také by měla využívat zkušenosti získané díky systému environmentálního řízení a auditu Unie.
Through their biennial progress reports they should report information on how the implementation of their integrated national energy and climate plans contributes to the promotion of both human rights and gender equality.
Komise by měla zajistit, aby konečné integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu byly veřejně přístupné on-line.
In order to limit administrative burden on Member States and the Commission, the latter should establish an online platform (e-platform) to facilitate communication, promote cooperation and facilitate public access to information.
Jakmile bude zprovozněna e-platforma, měla by ji Komise využívat jako místo, kde budou uloženy a budou veřejně k dispozici konečné integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu, jejich aktualizace, dlouhodobé strategie a další relevantní informace týkající se podávání zpráv, které poskytly členské státy.
That should facilitate timely submission of reports as well as improved transparency on national reporting.
Než bude zprovozněna e-platforma, bude Komise využívat své vlastní internetové stránky k usnadnění on-line přístupu veřejnosti ke konečným integrovaným vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu.
The e-platform should complement, build on and benefit from existing reporting processes, databases and e-tools, such as those of the European Environment Agency, Eurostat, the Joint Research Centre and the experience gained from the Union's Eco-Management and Audit Scheme.
Pokud jde o údaje, které budou Komisi poskytnuty prostřednictvím vnitrostátního plánování a podávání zpráv, neměly by informace od členských států duplikovat údaje a statistiky, které jsou už zpřístupněny pomocí Eurostatu ve smyslu nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ve stejné formě, jakou uvádějí povinnosti týkající se plánování a podávání zpráv podle tohoto nařízení, a jsou ještě k dispozici u Komise (v Eurostatu) se stejnými hodnotami.
The Commission should ensure that the final integrated national energy and climate plans are publicly available online.
Pokud je to možné a vhodné z hlediska časového plánování, měly by údaje a odhady uvedené v integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu stavět na údajích Eurostatu a metodice použité pro podávání zpráv o evropských statistikách v souladu s nařízením (ES) č. 223/2009 a být s nimi v souladu.
The e-platform, once operational, should be used by the Commission to host and make publicly available the final integrated national energy and climate plans, the updates thereof, the long-term strategies and other relevant reporting information provided by Member States.
S ohledem na společné dosažení cílů strategie energetické unie, zejména vytvoření plně funkční a odolné energetické unie, bude naprosto nezbytné, aby Komise posoudila návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu a na základě zpráv o pokroku také jejich provádění.
Before the e-platform becomes operational, the Commission will use its own websites to facilitate public online access to the final integrated national energy and climate plans.
V prvním desetiletém období se to týká zejména dosažení unijních cílů v oblasti energetiky a klimatu pro rok 2030 a vnitrostátních příspěvků k těmto cílům.
As concerns data to be provided to the Commission by means of national planning and reporting, information from Member States should not duplicate data and statistics which have already been made available via Eurostat in the context of Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council in the same form as under the planning and reporting obligations laid down in this Regulation and are still available from the Commission (Eurostat) with the same values.
Toto posouzení by mělo být prováděno na dvouletém základě a každoročně pouze tehdy, pokud je to nezbytné, a mělo by být shrnuto ve zprávách Komise o stavu energetické unie.
Where available and appropriate in terms of timing, reported data and projections provided in the integrated national energy and climate plans should build on and be consistent with Eurostat data and the methodology used for reporting European statistics in accordance with Regulation (EC) No 223/2009.
S patřičným respektováním práva podnětu příslušejícího Komisi, řádného legislativního postupu a institucionální rovnováhy sil by se měly Evropský parlament a Rada každoročně zabývat pokrokem dosaženým při vytváření energetické unie ve všech dimenzích politik v oblasti energetiky a klimatu.
In view of the collective achievement of the objectives of the Energy Union Strategy, in particular the creation of a fully functional and resilient Energy Union, it will be essential for the Commission to assess the draft integrated national energy and climate plans, the integrated national energy and climate plans and, based on progress reports, their implementation.
Komise by měla posoudit celkový dopad politik a opatření integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu na fungování politických opatření Unie v oblasti energetiky a klimatu, zejména pokud jde o potřebu dalších politik a opatření Unie ve snaze o nutné zvýšení míry snižování emisí skleníkových plynů a pohlcování v Unii v souladu se závazky vyplývajícími z Pařížské dohody.
For the first ten-year period, this concerns in particular the achievement of the Union's 2030 targets for energy and climate and national contributions to those targets.
Letectví má na světové klima dopady v důsledku uvolňování CO2 a rovněž v důsledku dalších emisí, včetně emisí oxidů dusíku, a mechanismů, jako je zvyšování tvorby cirrové oblačnosti.
Such assessment should be undertaken on a biennial basis, and on an annual basis only where necessary, and should be consolidated in the Commission's State of the Energy Union reports.
Ve světle rychle se vyvíjejícího vědeckého pochopení těchto dopadů je aktualizované posouzení dopadů letectví na světové klima kromě uvolňování CO2 obsaženo v nařízení (EU) č. 525/2013.
With due respect to the Commission's right of initiative, the ordinary legislative procedure, and the institutional balance of power, the European Parliament and the Council should address, on an annual basis, the progress achieved by the Energy Union on all dimensions of Energy and Climate policies.
Modelový přístup, který se v tomto ohledu používá, by měl být přizpůsoben vědeckému pokroku.
The Commission should assess the overall impact of the policies and measures of the integrated national energy and climate plans on the operation of the Union climate and energy policy measures, in particular with regard to the need for additional Union policies and measures in view of the necessary increase in GHG emission reduction and removals in the Union in line with the Paris Agreement commitments.
Komise by do 1. ledna 2020 měla na základě svých posouzení těchto dopadů předložit aktualizovanou analýzu účinků letectví nesouvisejících s CO2, k níž bude v případě potřeby připojen návrh, jak se s těmito účinky nejlépe vypořádat.
Aviation has impacts on the global climate as a result of the release of CO2 as well as of other emissions, including nitrogen oxides emissions, and mechanisms, such as cirrus cloud enhancement.
Výpočet a vykazování emisí metanu jsou v souladu se stávajícími pokyny pro vykazování emisí skleníkových plynů podle úmluvy UNFCCC založeny na potenciálech globálního oteplování (GWP) s časovým horizontem 100 let.
In the light of the rapidly developing scientific understanding of those impacts, an updated assessment of the non-CO2 impacts of aviation on the global climate is already provided for in Regulation (EU) No 525/2013.
Vzhledem k vysokému potenciálu globálního oteplování a poměrně krátké životnosti metanu v atmosféře, která má významné dopady na klima v krátkodobém a střednědobém horizontu, by měla Komise analyzovat jejich důsledky pro provádění politik a opatření ke snížení krátkodobého a střednědobého dopadu emisí metanu na unijní emise skleníkových plynů.
The modelling used in this respect should be adapted to scientific progress.
Komise by měla zvážit koncepční možnosti, jak rychle řešit problém emisí metanu, a měla by předložit strategický plán pro metan jako nedílnou součást dlouhodobé strategie Unie.
Based on its assessments of such impacts, the Commission should, by 1 January 2020, present an updated analysis of the non-CO2 effects of aviation, accompanied, where appropriate, by a proposal on how best to address those effects.
K lepšímu zajištění souladu mezi vnitrostátními politikami, politikami Unie a cíli energetické unie by měl probíhat mezi Komisí a členskými státy, případně mezi členskými státy, průběžný dialog.
In accordance with the current UNFCCC GHG reporting guidelines, the calculation and reporting of methane emissions is based on global warming potentials (GWP) relating to a 100-year time horizon.
Komise by podle potřeby měla vydávat členským státům doporučení zahrnující například úroveň ambicí návrhů integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu, následnou implementaci politik a opatření obsažených v oznámených integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu, jakož i další vnitrostátní politiky a opatření, které jsou relevantní z hlediska realizace energetické unie.
Given the high GWP and relatively short atmospheric lifetime of methane, leading to a significant impact on the climate in the short and middle term, the Commission should analyse the implications for implementing policies and measures for the purpose of reducing the short- and middle-term impact of methane emissions on Union GHG emissions.
V souladu s článkem 288 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“) nejsou sice doporučení závazná, členské státy by přesto měly tato doporučení řádně zohlednit a v následujících zprávách o pokroku uvést, jakým způsobem tak učinily.
The Commission should consider policy options for rapidly addressing methane emissions and should put forward a Union strategic plan for methane as an integral part of the Union's long-term strategy.
Pokud jde o energii z obnovitelných zdrojů, má posouzení Komise vycházet z objektivních kritérií.
To help ensure coherence between national and Union policies and objectives of the Energy Union, there should be an ongoing dialogue between the Commission and the Member States and, where appropriate, between the Member States.