natgillin/translations-raw huggingface dataset:
D.
the transfer of Financial Accounts or assets to, or the use of jurisdictions that are not bound by the automatic exchange of Financial Account information with the State of residence of the relevant taxpayer;
Specifické charakteristické znaky týkající se automatické výměny informací a skutečného vlastnictví
the reclassification of income and capital into products or payments that are not subject to the automatic exchange of Financial Account information;
Uspořádání, jehož účinkem může být narušení oznamovací povinnosti podle právních předpisů provádějících unijní právo nebo rovnocenné dohody o automatické výměně informací o finančních účtech, včetně dohod se třetími zeměmi, nebo jež využívá absence takových právních předpisů nebo dohod.
the transfer or conversion of a Financial Institution or a Financial Account or the assets therein into a Financial Institution or a Financial Account or assets not subject to reporting under the automatic exchange of Financial Account information;
Tato uspořádání zahrnují alespoň:
the use of legal entities, arrangements or structures that eliminate or purport to eliminate reporting of one or more Account Holders or Controlling Persons under the automatic exchange of Financial Account information;
využití účtu, produktu nebo investice, které nejsou finančním účtem nebo jejichž účelem není být finančním účtem, avšak které mají rysy významně podobné rysům finančního účtu;
arrangements that undermine, or exploit weaknesses in, the due diligence procedures used by Financial Institutions to comply with their obligations to report Financial Account information, including the use of jurisdictions with inadequate or weak regimes of enforcement of anti-money-laundering legislation or with weak transparency requirements for legal persons or legal arrangements.
převod finančních účtů nebo aktiv do jurisdikcí nebo využití jurisdikcí, které nejsou vázány automatickou výměnou informací o finančních účtech se státem, ve kterém je příslušný daňový poplatník považován za rezidenta;
An arrangement involving a non-transparent legal or beneficial ownership chain with the use of persons, legal arrangements or structures:
překlasifikování příjmu a majetku na produkty nebo platby, které nepodléhají automatické výměně informací o finančních účtech;
that do not carry on a substantive economic activity supported by adequate staff, equipment, assets and premises; and
převod nebo konverzi finanční instituce nebo finančního účtu nebo jejich aktiv na finanční instituci nebo finanční účet nebo aktiva nepodléhající oznamování v rámci automatické výměny informací o finančních účtech;
that are incorporated, managed, resident, controlled or established in any jurisdiction other than the jurisdiction of residence of one or more of the beneficial owners of the assets held by such persons, legal arrangements or structures; and
využití právních subjektů, uspořádání nebo struktur, jež eliminují nebo jejichž účelem je eliminovat oznamování jednoho nebo více majitelů účtu nebo ovládajících osob v rámci automatické výměny informací o finančních účtech;
where the beneficial owners of such persons, legal arrangements or structures, as defined in Directive (EU) 2015/849, are made unidentifiable.
uspořádání, která narušují postupy náležité péče používané finančními institucemi s cílem dodržet jejich závazky oznamování informací o finančních účtech nebo využívají slabiny těchto postupů, včetně využívání jurisdikcí s neadekvátními nebo oslabenými režimy vymáhání právních předpisů v oblasti boje proti praní peněz nebo jurisdikcí s oslabenými požadavky na transparentnost pro právnické osoby nebo právní uspořádání.
E. Specific hallmarks concerning transfer pricing
Uspořádání zahrnující netransparentní právní řetězec nebo netransparentní řetězec skutečných majitelů využívající osoby, právní uspořádání nebo struktury,
An arrangement which involves the use of unilateral safe harbour rules.
které nevykonávají významnou ekonomickou aktivitu doloženou přiměřeným personálem, vybavením, aktivy a prostorami a
An arrangement involving the transfer of hard-to-value intangibles.
které jsou zapsány v obchodním rejstříku, řízeny, jsou rezidenty, jsou ovládány nebo usazeny v jakékoli jurisdikci jiné než jurisdikci, ve které jeden nebo více skutečných majitelů aktiv držených takovými osobami jsou považováni za rezidenty, právními uspořádáními nebo strukturami a
The term “hard-to-value intangibles” covers intangibles or rights in intangibles for which, at the time of their transfer between associated enterprises:
ve kterých nelze identifikovat skutečné majitele takových osob, právních uspořádání nebo struktur, jak je vymezeno ve směrnici (EU) 2015/849.
no reliable comparables exist; and
E.
at the time the transaction was entered into, the projections of future cash flows or income expected to be derived from the transferred intangible, or the assumptions used in valuing the intangible are highly uncertain, making it difficult to predict the level of ultimate success of the intangible at the time of the transfer.
Směrnice Evropského parlamentu a rady (EU) 2018/843
Directive (EU) 2018/843 of the European Parliament and of the Council
ze dne 30. května 2018,
of 30 May 2018
kterou se mění směrnice (EU) 2015/849 o předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu a směrnice 2009/138/ES a 2013/36/EU
amending Directive (EU) 2015/849 on the prevention of the use of the financial system for the purposes of money laundering or terrorist financing, and amending Directives 2009/138/EC and 2013/36/EU
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/849 představuje hlavní právní nástroj při předcházení využívání finančního systému Unie k praní peněz a financování terorismu.
Directive (EU) 2015/849 of the European Parliament and of the Council constitutes the main legal instrument in the prevention of the use of the Union financial system for the purposes of money laundering and terrorist financing.
Uvedená směrnice, která měla být provedena do dne 26. června 2017, stanoví efektivní a komplexní právní rámec cílící na získávání peněz nebo majetku pro teroristické účely, který vyžaduje, aby členské státy identifikovaly rizika související s praním peněz a financováním terorismu, porozuměly jim a zmírňovaly je.
That Directive, which had a transposition deadline of 26 June 2017, sets out an efficient and comprehensive legal framework for addressing the collection of money or property for terrorist purposes by requiring Member States to identify, understand and mitigate the risks related to money laundering and terrorist financing.
Nedávné teroristické útoky odhalily nově se objevující trendy, zejména pokud jde o způsob, jakým teroristické skupiny financují a provádějí své operace.
Recent terrorist attacks have brought to light emerging new trends, in particular regarding the way terrorist groups finance and conduct their operations.
Některé moderní technologické služby se stávají stále oblíbenějšími jako alternativní finanční systémy, přičemž nespadají do oblasti působnosti práva Unie nebo se těší výjimkám z právních požadavků, které již nemusí být odůvodněné.
Certain modern technology services are becoming increasingly popular as alternative financial systems, whereas they remain outside the scope of Union law or benefit from exemptions from legal requirements, which might no longer be justified.
S cílem udržet krok s novými trendy je třeba přijmout další opatření k zajištění větší transparentnosti finančních transakcí, společností a jiných právnických osob, jakož i svěřenských fondů a právních uspořádání, která mají podobnou strukturu nebo funkci jako svěřenské fondy (dále jen „podobná právní uspořádání“) s cílem zlepšit stávající preventivní rámec a účinněji bojovat proti financování terorismu.
In order to keep pace with evolving trends, further measures should be taken to ensure the increased transparency of financial transactions, of corporate and other legal entities, as well as of trusts and legal arrangements having a structure or functions similar to trusts (‘similar legal arrangements’), with a view to improving the existing preventive framework and to more effectively countering terrorist financing.
Je důležité mít na paměti, že přijatá opatření by měla být přiměřená rizikům.
It is important to note that the measures taken should be proportionate to the risks.
Organizace spojených národů (OSN), Interpol a Europol podávají zprávy o narůstajícím sbližování mezi organizovanou trestnou činností a terorismem.
The United Nations (UN), Interpol and Europol have been reporting on the increasing convergence between organised crime and terrorism.
Vztah mezi organizovaným zločinem a terorismem a vazby mezi zločineckými a teroristickými skupinami představují pro Unii zvýšenou bezpečnostní hrozbu.
The nexus between organised crime and terrorism and the links between criminal and terrorist groups constitute an increasing security threat to the Union.
Předcházení využívání finančního systému k praní peněz nebo financování terorismu je nedílnou součástí jakékoli strategie pro řešení této hrozby.
Preventing the use of the financial system for the purposes of money laundering or terrorist financing is an integral part of any strategy addressing that threat.
V posledních letech sice došlo k významnému pokroku při přijímání a provádění standardů Finančního akčního výboru (FATF) a členské státy výrazněji podporují práci, kterou v oblasti transparentnosti odvádí Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj, nicméně celkovou transparentnost hospodářského a finančního prostředí v Unii je jednoznačně třeba dále zvyšovat.
While there have been significant improvements in the adoption and implementation of Financial Action Task Force (FATF) standards and the endorsement of the work of the Organisation for Economic Cooperation and Development on transparency by Member States in recent years, the need to further increase the overall transparency of the economic and financial environment of the Union is clear.
Předcházení praní peněz a financování terorismu nemůže být účinné, pokud prostředí nebude nepřátelské vůči pachatelům trestné činnosti, kteří hledají úkryt pro své finance prostřednictvím netransparentních struktur.
The prevention of money laundering and of terrorist financing cannot be effective unless the environment is hostile to criminals seeking shelter for their finances through non-transparent structures.
Integrita finančního systému Unie je závislá na transparentnosti společností a jiných právnických osob, svěřenských fondů a podobných právních uspořádání.
The integrity of the Union financial system is dependent on the transparency of corporate and other legal entities, trusts and similar legal arrangements.
Mezi cíle této směrnice patří nejen odhalování a vyšetřování praní peněz, ale také prevence jeho vzniku.
This Directive aims not only to detect and investigate money laundering, but also to prevent it from occurring.
Posílení transparentnosti by mohlo být významným odstrašujícím momentem.
Enhancing transparency could be a powerful deterrent.
Cíle směrnice (EU) 2015/849,včetně jejích změn, by měly být v souladu s probíhající činností Unie v oblasti boje proti terorismu a financování teroristů; proto by tyto změny měly být přijaty s náležitým ohledem na základní právo na ochranu osobních údajů a při dodržování a uplatňování zásady proporcionality.
While the aims of Directive (EU) 2015/849 should be pursued and any amendments to it should be consistent with the Union’s ongoing action in the field of countering terrorism and terrorist financing, such amendments should be made having due regard to the fundamental right to the protection of personal data, as well as the observance and application of the proportionality principle.
Ve sdělení Komise Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvaném „Evropský program pro bezpečnost“ se uvádí, že jsou zapotřebí opatření, která se účinněji a komplexně zabývají financováním terorismu, a je zdůrazněno, že financování terorismu je umožněno pronikáním na finanční trhy.
The Communication from the Commission to the European Parliament, the Council, the European Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘The European Agenda on Security’ indicated the need for measures to address terrorist financing in a more effective and comprehensive manner, highlighting that the infiltration of financial markets allows for the financing of terrorism.
Rovněž v závěrech ze zasedání Evropské rady konaného ve dnech 17. a 18. prosince 2015 se zdůrazňuje nutnost přijmout urychleně další opatření proti financování terorismu ve všech oblastech.
The European Council conclusions of 17-18 December 2015 also stressed the need to take rapidly further action against terrorist financing in all domains.
Sdělení Komise Evropskému parlamentu a Radě nazvané „Akční plán pro zesílení boje proti financování terorismu“ zdůrazňuje nutnost přizpůsobit se novým hrozbám a pozměnit odpovídajícím způsobem směrnici (EU) 2015/849.
The Communication from the Commission to the European Parliament and to the Council entitled ‘Action Plan for strengthening the fight against terrorist financing’ underscores the need to adapt to new threats and to amend Directive (EU) 2015/849 accordingly.
Opatření Unie by měla rovněž náležitě odrážet vývoj a závazky přijaté na mezinárodní úrovni.
Union measures should also accurately reflect developments and commitments undertaken at international level.
Z toho důvodu by měly být zohledněny rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2195 (2014) o hrozbách mezinárodnímu míru a bezpečnosti a rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2199 (2015) a 2253 (2015) o hrozbách mezinárodnímu míru a bezpečnosti vyvolaných teroristickými činy.
Therefore, UN Security Council Resolution (UNSCR) 2195 (2014) on Threats to international peace and security and UNCSRs 2199(2015) and 2253(2015) on Threats to international peace and security caused by terrorist acts, should be taken into account.
Tyto rezoluce Rady bezpečnosti OSN se týkají vazeb mezi terorismem a nadnárodním organizovaným zločinem, zabraňování teroristickým skupinám v přístupu k mezinárodním finančním institucím a rozšíření rámce sankcí o tzv. Islámský stát v Iráku a Levantě.
Those UNSCRs deal with, respectively, the links between terrorism and transnational organised crime, preventing terrorist groups from gaining access to international financial institutions and expanding the sanctions framework to include Islamic State in Iraq and Levant.
Poskytovatelé směnárenských služeb mezi virtuálními měnami a měnami s nuceným oběhem (tj. mincemi a bankovkami, které jsou označeny jako zákonné platidlo některé země, jakož i elektronickými penězi některé země, jež jsou akceptovány jako prostředek směny ve vydávající zemi) a poskytovatelé virtuálních peněženek nemají v Unii povinnost identifikovat podezřelou činnost.
Providers engaged in exchange services between virtual currencies and fiat currencies (that is to say coins and banknotes that are designated as legal tender and electronic money, of a country, accepted as a medium of exchange in the issuing country) as well as custodian wallet providers are under no Union obligation to identify suspicious activity.
Teroristické skupiny by tak mohly převádět peníze do finančního systému Unie nebo v rámci sítí virtuálních měn zatajením převodů nebo využíváním určité míry anonymity na těchto platformách.
Therefore, terrorist groups may be able to transfer money into the Union financial system or within virtual currency networks by concealing transfers or by benefiting from a certain degree of anonymity on those platforms.
Je proto nezbytné rozšířit oblast působnosti směrnice (EU) 2015/849 tak, aby zahrnovala poskytovatele směnárenských služeb mezi virtuálními měnami a měnami s nuceným oběhem a poskytovatele virtuálních peněženek.
It is therefore essential to extend the scope of Directive (EU) 2015/849 so as to include providers engaged in exchange services between virtual currencies and fiat currencies as well as custodian wallet providers.
Pro účely boje proti praní peněz a financování terorismu by měly být příslušné orgány oprávněny prostřednictvím povinných osob sledovat používání virtuálních měn.
For the purposes of anti-money laundering and countering the financing of terrorism (AML/CFT), competent authorities should be able, through obliged entities, to monitor the use of virtual currencies.
Tímto sledováním se zajistí vyvážený a přiměřený přístup a zaručí technický pokrok a vysoká míra transparentnosti v oblasti alternativního financování a sociálního podnikání.
Such monitoring would provide a balanced and proportional approach, safeguarding technical advances and the high degree of transparency attained in the field of alternative finance and social entrepreneurship.
Anonymita virtuálních měn umožňuje jejich potenciální zneužití pro účely trestné činnosti.
The anonymity of virtual currencies allows their potential misuse for criminal purposes.
Zahrnutí poskytovatelů směnárenských služeb mezi virtuálními měnami a měnami s nuceným oběhem a poskytovatelů virtuálních peněženek nevyřeší zcela otázku anonymity spojenou s transakcemi s virtuální měnou, jelikož velká část prostředí virtuálních měn je i nadále anonymní, neboť uživatelé mohou provádět transakce i bez těchto poskytovatelů.
The inclusion of providers engaged in exchange services between virtual currencies and fiat currencies and custodian wallet providers will not entirely address the issue of anonymity attached to virtual currency transactions, as a large part of the virtual currency environment will remain anonymous because users can also transact without such providers.
Za účelem boje proti rizikům spojeným s anonymitou by měly být vnitrostátní finanční zpravodajské jednotky oprávněny získávat informace umožňující jim propojit adresy virtuálních měn s totožností majitele virtuální měny.
To combat the risks related to the anonymity, national Financial Intelligence Units (FIUs) should be able to obtain information allowing them to associate virtual currency addresses to the identity of the owner of virtual currency.
Dále je třeba blíže posoudit možnost, aby se uživatelé sami dobrovolně přihlásili určeným orgánům.
In addition, the possibility to allow users to self-declare to designated authorities on a voluntary basis should be further assessed.
Virtuální měny by neměly být zaměňovány s elektronickými penězi ve smyslu čl.
Virtual currencies should not to be confused with electronic money as defined in point (2) of Article 2 of Directive 2009/110/EC of the European Parliament and of the Council, with the larger concept of ‘funds’ as defined in point (25) of Article 4 of Directive (EU) 2015/2366 of the European Parliament and of the Council, nor with monetary value stored on instruments exempted as specified in points (k) and (l) of Article 3 of Directive (EU) 2015/2366, nor with in-games currencies, that can be used exclusively within a specific game environment.
2bodu 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/110/ES, ani s širším pojmem „peněžní prostředky“ ve smyslu čl.
Although virtual currencies can frequently be used as a means of payment, they could also be used for other purposes and find broader applications such as means of exchange, investment, store-of-value products or use in online casinos.
4 bodu 25 směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2366 ani s peněžní hodnotou uchovávanou na nástrojích, pro něž platí výjimka podle čl.
The objective of this Directive is to cover all the potential uses of virtual currencies.
3 písm. k) a l) směrnice (EU) 2015/2366, ani s herními měnami, které lze používat výlučně v rámci konkrétního herního prostředí.
Local currencies, also known as complementary currencies, that are used in very limited networks such as a city or a region and among a small number of users should not be considered to be virtual currencies.
I když mohou být virtuální měny často využívány jako prostředek platby, mohly by být použity také pro jiné účely a najít širší uplatnění, jako prostředky směny, k investičním účelům, jako produkty pro ukládání hodnoty nebo k použití v on-line kasinech.
Business relationships or transactions involving high-risk third countries should be limited when significant weaknesses in the AML/CFT regime of the third-countries concerned are identified, unless adequate additional mitigating measures or countermeasures are applied.
Cílem této směrnice je postihnout všechna možná použití virtuálních měn.
When dealing with such cases of high-risk and with such business relationships or transactions, Member States should require obliged entities to apply enhanced customer due diligence measures to manage and mitigate those risks.
Místní měny, nazývané rovněž doplňkovými měnami, které se používají ve velmi omezených sítích, jako je město nebo region, a mezi malým počtem uživatelů, by neměly být považovány za virtuální měny.
Each Member State therefore determines at national level the type of enhanced due diligence measures to be taken with regard to high-risk third countries.
V případě zjištění významných nedostatků v režimu pro boj proti praní peněz a financování terorismu třetích zemí by měly být omezeny obchodní vztahy nebo transakce týkající se dotčených vysoce rizikových třetích zemí, dokud nebudou uplatněna náležitá dodatečná zmírňující opatření nebo protiopatření.
Those different approaches between Member States create weak spots on the management of business relationships involving high-risk third countries as identified by the Commission.
Při řešení těchto vysoce rizikových případů a těchto obchodních vztahů nebo transakcí by členské státy měly vyžadovat, aby povinné osoby uplatňovaly opatření zesílené hloubkové kontroly klienta za účelem řízení a zmírňování těchto rizik.
It is important to improve the effectiveness of the list of high-risk third countries established by the Commission by providing for a harmonised treatment of those countries at Union level.
Každý členský stát proto na vnitrostátní úrovni určí druh opatření zesílené hloubkové kontroly, která mají být přijata vůči vysoce rizikovým třetím zemím.
That harmonised approach should primarily focus on enhanced customer due diligence measures, where such measures are not already required under national law.
Tyto rozdílné přístupy mezi členskými státy vytvářejí slabá místa v řízení obchodních vztahů s vysoce rizikovými třetími zeměmi označenými Komisí.
In accordance with international obligations, Member States should be allowed to require obliged entities, where applicable, to apply additional mitigating measures complementary to the enhanced customer due diligence measures, in accordance with a risk based approach and taking into account the specific circumstances of business relationships or transactions.
Tento harmonizovaný přístup by se měl zaměřit v prvé řadě na opatření zesílené hloubkové kontroly klienta, pokud tato opatření nejsou již požadována podle vnitrostátního práva.
In addition, Member States should require obliged entities to apply additional mitigating measures regarding high-risk third countries identified by the Commission by taking into account calls for countermeasures and recommendations, such as those expressed by the FATF, and responsibilities resulting from international agreements.
V souladu s mezinárodními závazky, by měly mít členské státy možnost od povinných osob vyžadovat, aby uplatňovaly, tam kde je to relevantní, dodatečná zmírňující opatření doplňující opatření zesílené hloubkové kontroly klienta, a to v souladu s přístupem založeným na posouzení rizik s přihlédnutím ke konkrétním okolnostem obchodních vztahů nebo transakcí.
Given the evolving nature of threats and vulnerabilities relating to money laundering and the financing of terrorism, the Union should adopt an integrated approach on the compliance of national AML/CFT regimes with the requirements at Union level, by taking into consideration an effectiveness assessment of those national regimes.