natgillin/translations-raw huggingface dataset:
I když členské státy potřebují pružnost k tomu, aby si zvolily politiku, jež se nejlépe hodí k jejich vnitrostátní skladbě zdrojů energie a k jejich preferencím, tato pružnost by měla být slučitelná s další integrací trhu, zvýšenou hospodářskou soutěží a dosažením cílů v oblasti klimatu a energetiky, jakož i s postupným přechodem na udržitelné nízkouhlíkové hospodářství.
This Regulation is therefore linked to sectoral law implementing the 2030 targets for energy and climate.
Sociálně přijatelný přechod na udržitelné nízkouhlíkové hospodářství si vyžádá změny investičního jednání, pokud jde o veřejné i soukromé investice, a pobídky v celém spektru politik, se zřetelem k občanům a regionům, na které by mohl mít přechod na nízkouhlíkové hospodářství negativní dopady.
While Member States need flexibility to choose policies that are best-matched to their national energy mix and preferences, that flexibility should be compatible with further market integration, increased competition, the attainment of climate and energy objectives and the gradual shift towards a sustainable low-carbon economy.
Dosažení snížení emisí skleníkových plynů vyžaduje zvýšení účinnosti a inovací v evropské ekonomice, což by zejména také mělo přinést udržitelná pracovní místa, mj. v odvětvích vyspělých technologií, a vést ke zlepšení kvality ovzduší a veřejného zdraví.
A socially acceptable and just transition to a sustainable low-carbon economy requires changes in investment behaviour, as regards both public and private investment, and incentives across the entire policy spectrum, taking into consideration citizens on whom and regions on which the transition to a low-carbon economy could have adverse impacts.
S ohledem na mezinárodní závazky vyplývající z Pařížské dohody by měly členské státy podávat zprávy o krocích, které učinily k postupnému zrušení dotací v energetice, zejména na fosilní paliva.
Achieving GHG emission reductions requires a boost to efficiency and innovation in the European economy and in particular should also create sustainable jobs, including in high-tech sectors, and lead to improvements of air quality and public health.
Při podávání těchto zpráv se mohou členské státy rozhodnout vycházet ze stávajících mezinárodně používaných definic dotací na fosilní paliva.
In view of the international commitments in the Paris Agreement, Member States should report on actions that they undertake to phase out energy subsidies, in particular for fossil fuels.
Protože skleníkové plyny a látky znečisťující ovzduší pocházejí z velké části ze stejných zdrojů, může politika zaměřená na snížení emisí skleníkových plynů přinést také vedlejší výhody pro veřejné zdraví a kvalitu ovzduší, zvláště v městských oblastech, což by mohlo vynahradit krátkodobé náklady spojené se snížením těchto emisí.
When reporting, Member States may choose to base themselves on existing definitions for fossil fuel subsidies used internationally.
Protože údaje vykazované podle směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2016/2284 představují důležitý vstup pro sestavení inventur skleníkových plynů a vnitrostátních plánů, měl by být brán ohled i na důležitost sestavení a vykazování jednotných údajů v rámci směrnice (EU) 2016/2284 a inventur skleníkových plynů.
As GHGs and air pollutants largely derive from common sources, policy designed to reduce GHGs can have co-benefits for public health and air quality, in particular in urban areas, that could offset the near-term costs of GHG mitigation.
Zkušenosti získané při provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 525/2013 prokázaly potřebu synergií a souladu s podáváním zpráv podle jiných právních nástrojů, zejména se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 166/2006, nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1099/2008 a nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 517/2014.
As data reported under Directive (EU) 2016/2284 of the European Parliament and of the Council represent an important input for the compilation of the GHG inventory and the national plans, the importance of compilation and reporting of consistent data between Directive (EU) 2016/2284 and the GHG inventory should be recognised.
Používání jednotných údajů k podávání zpráv o emisích skleníkových plynů je klíčové pro zajištění kvality podávání těchto zpráv.
The experience gained in implementing Regulation (EU) No 525/2013 of the European Parliament and the Council indicated the need for synergies and coherence with reporting under other legal instruments, in particular with Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 166/2006 of the European Parliament and of the Council, Regulation (EC) No 1099/2008 of the European Parliament and of the Council and Regulation (EC) No 517/2014 of the European Parliament and of the Council.
V souladu s pevným závazkem Komise týkajícím se zlepšování právní úpravy a v souladu s politikou podporující výzkum, inovace a investice by měl mechanismus správy vést k významnému snížení administrativní zátěže a složitosti pro členské státy a relevantní zúčastněné strany, Komisi i další instituce Unie.
The use of consistent data to report GHG emissions is essential to ensuring the quality of emissions reporting.
Měl by také pomoci zajistit soulad a přiměřenost politik a opatření na úrovni Unie i vnitrostátní úrovni vzhledem k transformaci energetického systému směrem k udržitelnému nízkouhlíkovému hospodářství.
In line with the Commission's strong commitment to better regulation and consistent with a policy that promotes research, innovation and investment, the governance mechanism should result in a significant reduction of administrative burden and complexity for the Member States and relevant stakeholders, the Commission and other Union institutions.
Dosažení cílů a úkolů energetické unie by mělo být zajištěno kombinací iniciativ Unie a jednotných vnitrostátních politik stanovených v rámci integrovaných vnitrostátních energetických a klimatických plánů.
It should also help to ensure coherence and adequacy of policies and measures at Union and national level with regard to the transformation of the energy system towards a sustainable low-carbon economy.
Odvětvové právní předpisy Unie v oblastech energetiky a klimatu stanovují požadavky týkající se plánování, které by mohly představovat užitečné nástroje k podpoře změn na vnitrostátní úrovni.
The achievement of the Energy Union objectives and targets should be ensured through a combination of Union initiatives and coherent national policies set out in integrated national energy and climate plans.
Jejich zavedení v různých časových obdobích vedlo k překrývání a nedostatečnému zohlednění synergií a interakcí mezi různými oblastmi politik, na úkor nákladové efektivnosti.
Sectoral Union law in the energy and climate fields sets out planning requirements, which have been useful tools to drive change at the national level.
Stávající oddělené plánování, podávání zpráv a sledování v oblasti klimatu a energetiky by tedy mělo být v co největší možné míře zefektivněné a integrované.
Their introduction at different times has led to overlaps and insufficient consideration of synergies and interactions between policy areas, to the detriment of cost-efficiency.
Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly pokrývat desetiletá období a měly by poskytovat aktuální přehled o energetickém systému a odpovídajících politikách.
Current separate planning, reporting and monitoring in the climate and energy fields should therefore as far as possible be streamlined and integrated.
Měly by stanovit vnitrostátní cíle pro každý z pěti rozměrů energetické unie a odpovídající politiky a opatření umožňující splnění těchto cílů a měly by mít analytický podklad.
The integrated national energy and climate plans should cover ten-year periods and should provide an overview of the current energy system and policy situation.
Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu pokrývající první období od roku 2021 do roku 2030 by měly věnovat zvláštní pozornost cílům týkajícím se snížení emisí skleníkových plynů, energie z obnovitelných zdrojů, energetické účinnosti a propojení elektroenergetických soustav pro rok 2030.
They should set out national objectives for each of the five dimensions of the Energy Union and corresponding policies and measures to meet those objectives and have an analytical basis.
Členské státy by měly usilovat o zajištění souladu integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu s cíli udržitelného rozvoje Organizace spojených národů a o to, aby plány přispívaly k dosažení těchto cílů.
The integrated national energy and climate plans covering the first period from 2021 to 2030 should pay particular attention to the 2030 targets for GHG emission reductions, renewable energy, energy efficiency and electricity interconnection.
Ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu mohou členské státy vycházet ze stávajících vnitrostátních strategií nebo plánů.
Member States should aim to ensure that the integrated national energy and climate plans are consistent with, and contribute to, achieving the United Nations Sustainable Development Goals.
Lhůta pro první návrh integrovaného vnitrostátního plánu v oblasti energetiky a klimatu a jeho konečnou verzi je jiná než pro následující plány, aby měly členské státy po přijetí tohoto nařízení dostatek času na přípravu svých prvních plánů.
In their integrated national energy and climate plans, Member States may build upon existing national strategies or plans.
Členským státům se nicméně doporučuje, aby své první návrhy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu předložily co nejdříve v roce 2018 s cílem umožnit řádnou přípravu, zejména na facilitativní dialog, který bude uspořádán v roce 2018 v souladu s rozhodnutím 1/CP.21 konference smluvních stran Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (dále jen „úmluva UNFCCC“).
For the first draft and final integrated national energy and climate plan, a different deadline is provided as compared to subsequent plans, in order to provide Member States with adequate preparation time for their first plans after the adoption of this Regulation.
Ve svých integrovaných vnitrostátních plánech v oblasti energetiky a klimatu by měly členské státy zjistit počet domácností trpících energetickou chudobou, a to s přihlédnutím k nezbytným domácím energetickým službám, které jsou zapotřebí k zabezpečení základní životní úrovně v daných vnitrostátních podmínkách, ke stávající sociální politice a dalším relevantním politikám a také k orientačním pokynům Komise týkajícím se relevantních ukazatelů, včetně zeměpisné rozptýlenosti, které jsou založeny na společném přístupu k energetické chudobě.
Nevertheless, Member States are encouraged to provide their first draft integrated national energy and climate plans as early as possible in 2018, in order to allow proper preparation, in particular for the facilitative dialogue to be convened in 2018 in accordance with Decision 1/CP.21 of the Conference of the Parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC).
V případě, že některý členský stát zjistí, že má značný počet domácností trpících energetickou chudobou, měl by do svého plánu zařadit vnitrostátní orientační cíl snížení energetické chudoby.
In their integrated national energy and climate plans, Member States should assess the number of households in energy poverty, taking into account the necessary domestic energy services needed to guarantee basic standards of living in the relevant national context, existing social policy and other relevant policies, as well as Commission indicative guidance on relevant indicators, including geographical dispersion, that are based on a common approach for energy poverty.
Pro integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měl být vytvořen povinný vzor, který zajistí, že budou všechny vnitrostátní plány dostatečně komplexní, a který umožní srovnání a agregaci těchto plánů a současně zajistí členským státům dostatečnou pružnost při stanovení podrobností vnitrostátních plánů odrážejících jejich preference a specifika.
In the event that a Member State finds that it has a significant number of households in energy poverty, it should include in its plan a national indicative objective to reduce energy poverty.
Provádění politik a opatření v oblasti energetiky a klimatu má dopad na životní prostředí.
A mandatory template for the integrated national energy and climate plans should be established to ensure that all national plans are sufficiently comprehensive and to facilitate comparison and aggregation of national plans, while at the same time ensuring sufficient flexibility for Member States to set out the details of national plans reflecting national preferences and specificities.
Členské státy by proto měly zajistit, aby veřejnost měla včasné a účinné příležitosti podílet se na přípravě integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a být v tomto ohledu konzultována v souladu, v příslušných případech, s ustanoveními směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES a Úmluvou Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů o přístupu k informacím, účasti veřejnosti na rozhodování a přístupu k právní ochraně v záležitostech životního prostředí z 25. června 1998 (Aarhuská úmluva).
The implementation of policies and measures in the areas of energy and climate has an impact on the environment.
Členské státy by také měly zajistit zapojení sociálních partnerů do přípravy integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu a měly by mít za cíl snížit administrativní složitost při plnění svých povinností, pokud jde o veřejné konzultace.
Member States should therefore ensure that the public is given early and effective opportunities to participate in and to be consulted on the preparation of the integrated national energy and climate plans in accordance, where applicable, with the provisions of Directive 2001/42/EC of the European Parliament and of the Council and the United Nations Economic Commission for Europe (UNECE) Convention on Access to Information, Public Participation in Decision-making and Access to Justice in Environmental Matters of 25 June 1998 (the ‘Aarhus convention’).
Při veřejných konzultacích a v souladu s Aarhuskou úmluvou by se měly členské státy snažit, aby byla zajištěna rovná účast a aby byla veřejnost informována veřejnými oznámeními nebo jinými vhodnými prostředky, například elektronickými médii, aby měla možnost přístupu ke všem relevantním dokumentům a aby byla provedena praktická opatření pro její účast.
Member States should also ensure involvement of social partners in the preparation of the integrated national energy and climate plans, and aim to limit administrative complexity when fulfilling their obligations with regard to public consultation.
Každý členský stát by měl vytvořit stálou mnohaúrovňovou platformu pro vedení dialogu o energetice, která zapojí současně místní orgány, organizace občanské společnosti, podnikatele, investory a další relevantní zúčastněné strany do diskuse o různých možnostech zvažovaných pro energetickou a klimatickou politiku.
When carrying out public consultations, and in line with the Aarhus Convention, Member States should aim to ensure equal participation, that the public is informed by public notices or other appropriate means such as electronic media, that the public is able to access all relevant documents, and that practical arrangements related to the public's participation are put in place.
V rámci tohoto dialogu by mělo být možné projednávat integrovaný vnitrostátní plán daného členského státu v oblasti energetiky a klimatu a jeho dlouhodobou strategii týkající se klimatu a energetiky.
Each Member State should establish a permanent multi-level energy dialogue, bringing together local authorities, civil society organisations, the business community, investors and other relevant stakeholders to discuss the different options envisaged for energy and climate policies.
Tento dialog může být veden prostřednictvím jakékoli celostátní struktury, jako jsou internetové stránky, platforma pro veřejné konzultace nebo jiný interaktivní komunikační nástroj.
It should be possible for the Member State's integrated national energy and climate plan as well as its long-term strategy to be discussed within the framework of that dialogue.
Regionální spolupráce je klíčová k zajištění účinného dosažení cílů energetické unie nákladově optimálním způsobem.
The dialogue may take place by means of any national structure, such as a website, public consultation platform or another interactive communication tool.
Komise by měla tuto spolupráci mezi členskými státy usnadňovat.
Regional cooperation is key to ensuring the effective achievement of the objectives of the Energy Union in a cost-optimal manner.
Členské státy by měly mít příležitost připomínkovat integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu jiných členských států před jejich finalizací, aby se předešlo nesrovnalostem a možným negativním dopadům na jiné členské státy a aby se zajistilo společné dosažení sdílených cílů.
The Commission should facilitate such cooperation between the Member States.
Regionální spolupráce při vypracovávání a finalizaci integrovaných vnitrostátních plánů v oblasti energetiky a klimatu i při jejich následné implementaci by měla být klíčová ke zlepšení účinnosti opatření a podpoře integrace trhu a energetické bezpečnosti.
Member States should get the opportunity to comment on other Member States' integrated national energy and climate plans before they are finalised to avoid inconsistencies and potential negative impacts on other Member States and ensure that common objectives are met collectively.
Při spolupráci v rámci tohoto nařízení by měly členské státy zohlednit stávající fóra regionální spolupráce, jako je plán propojení baltského trhu s energií (BEMIP), propojení střední a jihovýchodní Evropy (CESEC), středozápadní regionální trh s energií (CWREM), iniciativa zemí v oblasti severních moří týkající se mořských sítí (NSCOGI), Pentalaterální energetické fórum, propojení sítí v jihozápadní Evropě a Evropsko-středomořské partnerství.
Regional cooperation in elaborating and finalising integrated national energy and climate plans as well as in their subsequent implementation should be essential to improving the effectiveness and efficiency of measures and fostering market integration and energy security.
Členským státům se doporučuje počítat se spoluprací se signatáři energetického společenství, s třetími zeměmi, které jsou členy Evropského hospodářského prostoru, a popřípadě s dalšími relevantními třetími zeměmi.
Where they cooperate in the framework of this Regulation, Member States should take into consideration existing regional cooperation fora, such as the Baltic Energy Market Interconnection Plan (BEMIP), Central and South-Eastern Europe Connectivity (CESEC), Central-West Regional Energy Market (CWREM), the North Seas Countries' Offshore Grid Initiative (NSCOGI), the Pentalateral Energy Forum, Interconnections for South-West Europe and the Euro-Mediterranean Partnership.
Kromě toho může Komise, s cílem podporovat integraci trhu, nákladově efektivní opatření, efektivní spolupráci, partnerství a konzultace, určit další příležitosti pro regionální spolupráci zahrnující jeden nebo více z pěti rozměrů energetické unie, v souladu s tímto nařízením, v rámci dlouhodobé vize a na základě stávajících tržních podmínek.
Member States are encouraged to envisage cooperation with signatories to the Energy Community, third-country members of the European Economic Area and, where appropriate, with other relevant third countries.
Integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu by měly být stabilní, aby se zajistila transparentnost a předvídatelnost vnitrostátních politik a opatření v zájmu zajištění jistoty investic.
The Commission may undertake discussions with relevant third countries in order to explore the possibility to extend towards them the application of provisions established under this Regulation, in particular those related to regional cooperation.
Vnitrostátní plány by však měly být v průběhu desetiletého období, kterého se týkají, jednou aktualizovány, aby měly členské státy možnost přizpůsobit se významné změně okolností.
Integrated national energy and climate plans should be stable to ensure the transparency and predictability of national policies and measures in order to ensure investment certainty.
V rámci těchto aktualizací by měly členské státy vyvinout úsilí ke zmírnění jakýchkoli nepříznivých dopadů na životní prostředí, které se vyskytnou v rámci integrovaného podávání zpráv.
National plans should however be updated once during the ten-year period covered to give Member States the opportunity to adapt to significant changing circumstances.
Stabilní dlouhodobé strategie pro snížení emisí skleníkových plynů představují klíčový příspěvek k ekonomické transformaci, vytváření pracovních míst a růstu, stejně jako k dosažení širších cílů udržitelného rozvoje a spravedlivému a ekonomicky efektivnímu posunu k dosažení dlouhodobého cíle vytyčeného Pařížskou dohodou.
For the plans covering the period 2021 to 2030, Member States should update their plans by 30 June 2024.
Smluvní strany Pařížské dohody se dále vyzývají, aby do roku 2020 sdělily své dlouhodobé strategie snižování emisí skleníkových plynů s perspektivou do poloviny století.
Objectives, targets and contributions should only be modified to reflect an increased overall ambition in particular as regards the 2030 targets for energy and climate.
V této souvislosti vyzvala Evropská rada dne 22. března 2018 Komisi, aby do prvního čtvrtletí roku 2019 předložila návrh strategie dlouhodobého snižování emisí skleníkových plynů v Unii v souladu s Pařížskou dohodou, a to se zřetelem k integrovaným vnitrostátním plánům v oblasti energetiky a klimatu.
As part of the updates, Member States should make efforts to mitigate any adverse environmental impacts that become apparent as part of the integrated reporting.
Členské státy by měly vypracovat dlouhodobé strategie s výhledem na nejméně 30 let, které přispějí ke splnění závazků členských států v souladu s úmluvou UNFCCC a s Pařížskou dohodou v souvislosti s cílem Pařížské dohody udržet nárůst průměrné globální teploty na úrovni výrazně nižší než 2 °C ve srovnání s úrovní před průmyslovou revolucí a usilovat o omezení tohoto nárůstu na 1,5 °C oproti období před průmyslovou revolucí s dosažením dlouhodobého snížení emisí skleníkových plynů a posílení pohlcování pomocí propadů ve všech odvětvích v souladu s cílem Unie.
Stable long-term strategies are crucial to contribute towards economic transformation, jobs, growth and the achievement of broader sustainable development goals, as well as to move in a fair and cost-effective manner towards the long-term goal set by the Paris Agreement.
Členské státy by měly vypracovat své dlouhodobé strategie otevřeným a transparentním způsobem a měly by zajistit účinné příležitosti k účasti veřejnosti na jejich přípravě.
Furthermore, Parties to the Paris Agreement are invited to communicate, by 2020, their mid-century, long-term low GHG emission development strategies.
Jejich integrované vnitrostátní plány v oblasti energetiky a klimatu a tyto dlouhodobé strategie by měly být vzájemně v souladu.
In that context, the European Council invited the Commission on 22 March 2018 to present, by the first quarter of 2019, a proposal for a strategy for long-term Union GHG emission reductions in accordance with the Paris Agreement, taking into account the integrated national energy and climate plans.