natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V Republice Slovinsko se varaždinské zelí údajně produkuje již více než 75 let.
At present, this variety is listed in the Lists of all the states which have emerged after the dissolution of the SFRY.
Zejména produkce čerstvého varaždinského zelí uváděná ve Slovinsku na trh se odhaduje zhruba na 2800–4000 tun ročně.
The Republic of Slovenia registered the variety ‘Varaždinski’/‘Varaždinsko’ after the independence.
Podle názoru strany podávající námitku by zápis produktu „Varaždinsko zelje“ do rejstříku mohl být pro slovinské spotřebitele zavádějící, neboť producenti a spotřebitelé v Republice Slovinsko nespojují produkt „Varaždinsko zelje“ s původem či územím uvedenými v bodě 4 jednotného dokumentu, ale především s kvalitou a s tím, že je vhodné k nakládání.
The Croatian variety ‘Varaždinski kupus’ and the Slovenian varieties ‘Varaždinsko 2’ and ‘Varaždinsko 3’ are all listed in the Common catalogue of varieties and vegetable species of the European Union.
Strana podávající námitku tvrdí, že zápis navrhovaného názvu do rejstříku by ohrozil existenci totožného slovinského názvu „Varaždinsko zelje“, kterým se označuje odrůda uváděná v souladu s právními předpisy na trh Republiky Slovinsko.
According to the opponent, the produce from these varieties is known as ‘Varaždinsko zelje’ in Slovenia, Serbia, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Montenegro.
Zápisem navrhovaného názvu by producenti zelí „Varaždinsko zelje“ v Republice Slovinsko utrpěli hospodářské škody, neboť by museli zastavit jeho produkci.
In the Republic of Slovenia, Varaždinsko cabbage has allegedly been produced for more than 75 years.
Dalším důsledkem by rovněž bylo ohrožení produkce osiv dvou slovinských odrůd zelí zapsaných ve společném katalogu Evropské unie (Varaždinsko 2 a Varaždinsko 3), protože produkt z těchto osiv se v Slovinsku prodává jako varaždinské zelí.
In particular, the market production of fresh Varaždinsko cabbage in Slovenia is estimated around 2800-4000 tonnes per year.
Komise posoudila argumenty v odůvodněných prohlášeních o námitce a v informacích, které byly Komisi poskytnuty a jež se týkají konzultací mezi zúčastněnými stranami, a dospěla k závěru, že název „Varaždinsko zelje“ by měl být zapsán jako CHOP.
In the opinion of the opponent, the registration of ‘Varaždinsko zelje’ could mislead Slovenian consumers, since producers and consumers in the Republic of Slovenia do not associate ‘Varaždinsko zelje’ with the origin or territory indicated in point 4 of the single document, but above all with quality and suitability for pickling.
Požadavky na zápis produktu „Varaždinsko zelje“ do rejstříku jako CHOP jsou splněny.
The opponent claims that the registration of the proposed name would jeopardise the existence of the identical Slovenian name ‘Varaždinsko zelje’ with regard to the variety, as to the products that were legally on the market of the Republic of Slovenia.
Produkt se vyznačuje vlastnostmi (především vysokým obsahem fenolu a flavonoidů, vysokým obsahem sušiny a mimořádně vysokým obsahem cukru), které jsou z velké části výsledkem působení přírodních a lidských faktorů v jedinečném zeměpisném prostředí.
Registration of the proposed name would result in economic damage for the producers of ‘Varaždinsko zelje’ in the Republic of Slovenia, since they would be forced to abandon production.
Vysoký obsah sušiny a mimořádně vysoký podíl cukru v produktu „Varaždinsko zelje“ jsou důsledkem způsobu produkce, konkrétně skutečnosti, že produkt díky odolnosti vůči nízkým teplotám zůstává na poli až do pozdního podzimu.
This would also jeopardise production of seeds for two Slovenian varieties of cabbage that are registered in the Common Catalogue of the European Union, Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3, since their product is sold in Slovenia as the cabbage Varaždinsko.
Vysoký celkový obsah fenolů a flavonoidů v produktu „Varaždinsko zelje“ vyplývá z genetických vlastností a environmentálních a pěstebních podmínek.
The Commission has assessed the arguments provided in the reasoned statements of opposition and in the information provided to the Commission regarding the consultations between the interested parties and it has concluded that the name ‘Varaždinsko zelje’ should be registered as PDO.
„Varaždinsko zelje“ se produkuje výhradně z osiva uchovávané odrůdy „Varaždinski kupus“ zapsané v registru odrůd EU.
The requirements for the registration of ‘Varaždinsko zelje’ as PDO are fulfilled.
Výraz „uchovávaná odrůda“ znamená, že osivo se produkuje pouze ve vymezené zeměpisné oblasti a nikde jinde.
The product has characteristics, in particular high total phenol and flavonoid content, high dry matter content and exceptionally high sugar content, which are essentially due to the natural and human factors of its particular geographical environment.
Pokud jde o tvrzení týkající se zavádějící povahy názvu, má Komise za to, že název odkazuje na oblast, v níž se zelí produkuje.
The high dry matter content and exceptionally high sugar content of ‘Varaždinsko zelje’ are due to the production method, i.e. the fact that the product, which can tolerate low temperatures, is left in the field until late autumn.
Sám o sobě nemůže spotřebitele o původu produktu klamat.
The high total phenol and flavonoid content in ‘Varaždinsko zelje’ is due to the product's genetic properties, as well as environmental and growing conditions.
Pokud jde o tvrzení, že název, který má být zapsán, je homonymní názvu dvou zapsaných odrůd zelí, a že jeho zápisem se ohrozí existence produktu pocházejícího z těchto odrůd, jenž je znám pod názvem „Varaždinsko zelje“ ve Slovinsku, Srbsku, Bosně a Hercegovině, Bývalé jugoslávské republice Makedonii a Černé hoře, má Komise za to, že v případě produktu uváděného na trh ve Slovinsku výraz „Varaždinsko“ používaný jako přívlastek k výrazu „zelie“ (slovinsky zelí) pouze označuje odrůdu zelí.
‘Varaždinsko zelje’ is produced only from the seed of the conservation variety ‘Varaždinski kupus’ entered in the EU variety register.
Z názvu „Varaždinsko zelje“, jenž se ve Slovinsku používá, vyplývá, že produkt představuje zelí odrůdy Varaždinsko.
The term ‘conservation variety’ indicates that the seed is produced only in the defined geographical area and nowhere else.
Nenašel se žádný důkaz, že by se název používal v jiné souvislosti než v souvislosti s odrůdou zelí.
As regards the claim concerning the misleading nature of the name, the Commission considers that the name refers to the area where the product is produced.
Vzhledem k výše uvedenému a s ohledem na to, že výraz „Varaždinsko“ splňuje v první řadě funkci označení odrůdy, se Komise domnívá, že není vhodné poskytnout přechodné období pro užívání slovinského názvu „Varaždinsko zelje“ jako takového.
It cannot per se mislead consumers on the origin of the product.
Používání názvů odrůd Varaždinsko 2 a Varaždinsko 3 zapsaných ve Společném katalogu odrůd druhů zeleniny Evropské unie na etiketách je nadále povoleno bez časového omezení u osiv a zelí vyprodukovaných mimo zeměpisnou oblast.
As regards the claim that the name to be registered is homonymous with two registered cabbage varieties and that the registration jeopardises the existence of the produce from these varieties, which is known as Varaždinsko zelje, in Slovenia, Serbia, Bosnia and Herzegovina, the former Yugoslav Republic of Macedonia and Montenegro, the Commission observes that, as regards the product marketed in Slovenia, the term ‘Varaždinsko’, used as an attribution of ‘zelie’ (cabbage in Slovenian language), just denotes the variety of the cabbage.
V souladu s článkem 42 nařízení (EU) č. 1151/2012, aniž je dotčen zápis názvu „Varaždinsko zelje“ jako CHOP, lze názvy Varaždinsko 2 a Varaždinsko 3 používat na etiketách za předpokladu splnění v článku uvedených podmínek.
The name ‘Varaždinsko zelje’, as used in Slovenia, indicates that the product consists of a cabbage of the Varaždinsko variety.
Především u zelí by na etiketě měla být jednoznačně uvedena země původu bez jakékoliv zmínky o Chorvatsku.
No evidence of the use of the name irrespectively of the cabbage variety was found.
Taková úprava bude zároveň zárukou správných informací pro spotřebitele, pokud jde o produkt uváděný na trh se zapsaným CHOP.
In the light of the above, the function of variety indicator of the term ‘Varaždinsko’ being predominant, the Commission considers not appropriate to grant a transitional period for the use of the Slovenian name ‘Varaždinsko zelje’ as such.
Na základě výše uvedených skutečností by tedy název „Varaždinsko zelje“ měl být zapsán do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
However, the use on labelling of the names of the varieties Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3, registered in the common Catalogue of Varieties of Vegetable Species of the European Union, is still allowed for seeds and cabbage products produced outside the geographical area without limitation of time.
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů,
In accordance with Article 42 of Regulation (EU) No 1151/2012, notwithstanding the registration of the name ‘Varaždinsko zelje’ as PDO, the names Varaždinsko 2 and Varaždinsko 3 may be used on the labelling provided that the conditions listed thereto are met.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
In particular, for the cabbage product, the label should clearly show the indication of the country of origin and not include any allusion to Croatia.
Článek 1
This will, in addition, guarantee the correct information of consumers in comparison with the product marketed under the registered PDO.
Název „Varaždinsko zelje“ (CHOP) se zapisuje do rejstříku.
In the light of the above, the name ‘Varaždinsko zelje’ should be entered in the Register of protected designations of origin and protected geographical indications.
V případech, kdy se výraz „Varaždinsko“ v souladu s čl. 42 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012 používá na etiketách ve významu označujícím odrůdu zelí, musí se země původu uvádět ve stejném zorném poli, přičemž velikost písma musí být stejná jako u názvu.
The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Agricultural Product Quality Policy Committee,
V takových případech se zakazuje na etiketách používat jakékoli vlajky, symboly, znaky nebo jiná grafická znázornění, pokud hrozí, že uvedou spotřebitele v omyl, zejména pokud jde o vlastnosti, původ nebo zemi původu produktu.
HAS ADOPTED THIS REGULATION:
Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech.
The name in the first paragraph identifies a product from class 1.6.
V Bruselu dne 18. října 2017.
Fruit, vegetables and cereals fresh or processed of annex XI of Commission Implementing Regulation (EU) No 668/2014 [3].Article 2
Za Komisi
Where, in accordance with Article 42(1) of Regulation (EU) No 1151/2012, the term ‘Varaždinsko’ is used on labelling with reference to the variety of the cabbage product, the country of origin shall be also indicated in the same field of vision, in letters of the same size as those of the name.
předseda
In such cases, the use of any flags, emblems, signs or other graphic representations on the labels that might mislead consumers, in particular as regards the characteristics, origin or provenance of the product, shall be prohibited.
L 343, 14.12.2012, s. 1.
This Regulation shall enter into force on the twentieth day following that of its publication in the Official Journal of the European Union.
C 223, 8.7.2015, s. 7.
Done at Brussels, 18 October 2017.
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 668/2014 ze dne 13. června 2014, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1151/2012 o režimech jakosti zemědělských produktů a potravin (Úř. věst.
For the Commission
L 179, 19.6.2014, s. 36).
The President
V souladu s čl. 10 odst. 1 písm. b) a c) nařízení (EU) č. 1151/2012 namítající strany tvrdily, že zápis názvu „Varaždinsko zelje“ jako chráněného označení původu je v rozporu s čl. 6 odst. 2 nařízení (EU) č. 1151/2012 a ohrozil by existenci totožného názvu produktu, který byl v souladu s právními předpisy na trhu po dobu již více než pěti let před datem zveřejnění podle čl. 50 odst. 2 písm. a).
OJ L 343, 14.12.2012, p. 1.
Název produktu „Varaždinsko zelje“ je údajně v rozporu s homonymním názvem odrůdy zelí, jež je zapsána do rejstříku od roku 1967.
OJ C 223, 8.7.2015, p. 7.
Odrůda „Varaždinski“ byla zapsána do seznamu domácích nebo domestikovaných cizích odrůd osiv druhů zemědělských rostlin Socialistické federativní republiky Jugoslávie v roce 1967.
Commission Implementing Regulation (EU) No 668/2014 of 13 June 2014 laying down rules for the application of Regulation (EU) No 1151/2012 of the European Parliament and of the Council on quality schemes for agricultural products and foodstuffs (OJ L 179, 19.6.2014, p. 36).
V roce 1989 byla zapsána do téhož seznamu jako „Varaždinski kupus/Varaždinsko zelje“.
In accordance with Article 10(1)(b) and (c) of Regulation (EU) No 1151/2012 the opponents alleged that the registration of ‘Varaždinsko zelje’ as a Protected Designation of origin is contrary to Article 6(2) of Regulation (EU) No 1151/2012 and that it would jeopardise the existence of an identical product's name which has been legally on the market for more than 5 years preceding the date of the publication provided for in point (a) of Article 50(2).
Název uvedený v prvním pododstavci označuje produkt třídy 1.6 Ovoce, zelenina a obiloviny v nezměněném stavu nebo zpracované uvedené v příloze XI prováděcího nařízení Komise (EU) č. 668/2014 [3].Článek 2
The name ‘Varaždinsko zelje’ is claimed to be in conflict with the homonymous name of a cabbage variety which is registered since 1967.
Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/1901
Commission Implementing Regulation (EU) 2017/1901
o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Danbo (CHZO))
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Danbo (PGI)]
Rakousko, Argentina spolu s argentinským svazem mlékárenského průmyslu (Centro de la Industria Lechera), Austrálie společně s australským svazem mlékárenského průmyslu (Daily Australia), Nový Zéland s novozélandským mlékárenským svazem (Dairy Companies Association of New Zealand), Uruguay, úřad představitele Spojených států pro obchod (Office of the United States Trade Representative), jakož i konsorcium Spojených států pro obecné názvy potravin (Consortium for Common Food Names) vznesly podle čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 proti zápisu námitky.
It repealed and replaced Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [2].
Tyto námitky byly podle čl. 7 odst. 3 uvedeného nařízení shledány přípustnými s výjimkou námitky Rakouska, kterou Komise neobdržela ve stanovené lhůtě.
Pursuant to Article 6(2) of Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs, Denmark's application to register the name ‘Danbo’ as a protected geographical indication (PGI) was published in the Official Journal of the European Union [3].
Námitky se týkaly nedodržení podmínek stanovených v článku 2 nařízení (ES) č. 510/2006, který byl nahrazen článkem 5 nařízení (EU) č. 1151/2012, a zejména argumentovaly, že produkt „Danbo“ nemá specifickou jakost, pověst ani jiné vlastnosti, které lze přičíst zeměpisnému původu.
Austria, Argentina together with Centro de la Industria Lechera — Dairy Industry Federation of Argentina, Australia together with Dairy Australia, New Zealand together with Dairy Companies Association of New Zealand, Uruguay, the Office of the United States Trade Representative and the Consortium for Common Food Names of the United States submitted oppositions to the registration pursuant to Article 7(2) of Regulation (EC) No 510/2006.
Namítající strany jsou také toho názoru, že název „Danbo“ nelze považovat za tradiční nezeměpisné označení a že neexistují žádné výjimečné okolnosti, které by odůvodňovaly označení celého dánského území za vymezenou zeměpisnou oblast.
These oppositions were deemed admissible under Article 7(3) of that Regulation, except for the one from Austria that was not received within the prescribed time-limit.
Dále tvrdily, že název „Danbo“ se stal druhovým názvem, jak je stanoveno v čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 510/2006, který byl nahrazen čl. 6 odst. 1 a článkem 41 nařízení (EU) č. 1151/2012.
The oppositions concerned non-compliance with the conditions laid down in Article 2 of Regulation (EC) No 510/2006, replaced by Article 5 of Regulation (EU) No 1151/2012, in particular arguing that ‘Danbo’ does not possess a specific quality, reputation or other characteristics that are attributable to the geographical origin.
V námitkách je kromě toho zmíněna důležitost výroby a konzumace produktu „Danbo“ v několika členských zemích EU i zemích mimo EU, přičemž některé z nich pro něj mají zvláštní právní normu.
They also assert that the name ‘Danbo’ would not qualify as a traditional non-geographical name and that no exceptional circumstances exist that would justify the designation of the whole of Denmark as the delimited geographical area.
Vzhledem k tomu, že ve stanovené lhůtě nebylo dosaženo dohody, měla by Komise postupem podle čl. 52 odst. 3 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 přijmout rozhodnutí.
In this respect they pointed out that ‘Danbo’ has been subject to a Codex Alimentarius Standard since 1966 as well as it has been included in the Annex B of the Stresa Convention of 1951.
Pokud jde o námitku, že název „Danbo“ není v souladu s článkem 2 nařízení (ES) č. 510/2006, který byl nahrazen článkem 5 nařízení (EU) č. 1151/2012, je třeba poznamenat, že příslušné platné ustanovení nepovažuje zemi za výjimečný případ pro zeměpisné označení.
The generic nature of the name would be demonstrated by the fact that ‘Danbo’ has also its own tariff line.
Stejně tak se již nevyžaduje uznání, zda „Danbo“ je či není „tradičním nezeměpisným označením“.
The oppositions further indicate the importance of the production and consumption of ‘Danbo’ in several EU and non-EU countries, certain of which have a specific legal standard for it.
Žádost o zápis názvu „Danbo“ jako CHZO je ve skutečnosti podána na základě jeho pověsti, kterou lze přičíst jeho zeměpisnému původu ve smyslu čl. 5 odst. 2 písm. b) nařízení (EU) č. 1151/2012 a která je podrobně popsána ve zveřejněném jednotném dokumentu a ve specifikaci produktu.
By letters of 18 September 2012, in accordance with Article 7(5) of Regulation (EC) No 510/2006, the Commission invited the interested parties to engage in appropriate consultations.
Namítající strany neposkytly relevantní argumentaci, která by uvedený popis zpochybňovala.
Given that no agreement was reached within the designated timeframe, the Commission should adopt a decision in accordance with the procedure referred to in Article 52(3)(b) of Regulation (EU) No 1151/2012.
Namítající strany předložily několik důkazů, z nichž údajně vyplývá, že předmětný název je druhové povahy.
Concerning the alleged failure of the name ‘Danbo’ to comply with Article 2 of Regulation (EC) No 510/2006, replaced by Article 5 of Regulation (EU) No 1151/2012, it should be noted that the relevant provision in force does not distinguish a country as an exceptional case for a geographical indication.
Nicméně skutečnost, že na název „Danbo“ se vztahuje konkrétní norma ze sbírky Codex Alimentarius a že název byl zařazen do přílohy B streské dohody, neznamená, že se daný název stal automaticky druhovým.
Likewise, appreciation whether or not ‘Danbo’ is a ‘traditional non-geographical name’ is not any more required.
Jak uvedl Soudní dvůr ve své ustálené judikatuře, kódy celního sazebníku se týkají celních otázek, a nejsou tudíž relevantní v případě práv duševního vlastnictví.
The registration of ‘Danbo’ as a PGI is actually applied for on the basis of its reputation that is attributable to its geographical origin within the meaning of Article 5(2)(b) of Regulation (EU) No 1151/2012 and which is extensively described in the published single document and in the product specification.
Kromě toho omezené množství údajů, které byly poskytnuty zejména o výrobě produktu „Danbo“ mimo Evropskou unii, není relevantní vzhledem k zásadě teritoriality vyplývající z nařízení (EU) č. 1151/2012, podle níž musí být možná druhová povaha názvu posuzována vzhledem k území Unie.
The opponents did not provide a valid reasoning challenging that description.
Vnímání tohoto názvu mimo Evropskou unii a případná existence souvisejících regulačních výrobních norem ve třetích zemích není považována v rámci tohoto rozhodnutí za relevantní.
The opponents submitted several pieces of evidence that allegedly show that the name in question is generic.
Během námitkového řízení nebyl poskytnut žádný důkaz o dovozu takového druhu sýra ze třetích zemí do Evropské unie.
However, having a specific Codex Alimentarius Standard as well as an inclusion of ‘Danbo’ in Annex B to the Stresa Convention does not imply that the said name has become ipso facto generic.
V důsledku toho neexistují důvody pro přechodné období podle čl. 15 odst. 1 nařízení (EU) č. 1151/2012, které se poskytuje určitým výrobcům ve třetích zemích.
As indicated by the Court of Justice in its standing case law, tariff codes relate to customs issues and are therefore not relevant to the intellectual property rights.
Souvislost mezi Dánskem a názvem „Danbo“ je založena na dobré pověsti.
Furthermore, the limited data that were submitted concerning, in particular, the production of ‘Danbo’ outside the European Union are not relevant considering the principle of territoriality inherent to Regulation (EU) No 1151/2012, according to which the possibly generic nature of a name is to be assessed in relation to the territory of the EU.
Dánsko předložilo vysoký počet odborných publikací a referencí, které prokazují, že mezi Dánskem a názvem „Danbo“ existuje souvislost založená na pověsti.
The perception of this term outside the European Union and the possible existence of related regulatory production standards in third countries are not deemed relevant to the present decision.
Jeho pověst dále potvrzuje prezentace produktu na veletrzích a účast na soutěžích na vnitrostátní i mezinárodní úrovni a velké množství ocenění, která získal.
No evidence has been provided in the opposition procedure as regards imports of such cheese from third countries to the European Union.
Pokud jde o území EU, produkt „Danbo“ se vyrábí především v Dánsku a na trh je uváděn rovněž hlavně v Dánsku.
As a consequence, there are no grounds for a transitional period under Article 15(1) of Regulation (EU) No 1151/2012 to be granted to specific producers in third countries.
Dánsko poskytlo nesporné důkazy, že konzumace a znalost produktu „Danbo“ se silně soustředí na jeho území a že drtivá většina dánských spotřebitelů uznává přetrvávající souvislost produktu s Dánskem.
The link between Denmark and Danbo is based on reputation.
Mimo Dánsko je povědomí o tomto sýru velmi malé.
Denmark has submitted a high number of specialised publications and references that demonstrate that a reputational link exists between Denmark and Danbo.
Z důvodu této neznalosti nelze „Danbo“ považovat za druhový název.
Its reputation is further confirmed for its taking part in exhibitions and competitions both nationally and internationally and for winning a large number of awards.
Na základě výše uvedených skutečností by tedy název „Danbo“ měl být zapsán do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
As regards the EU territory, Danbo is produced essentially in Denmark and it is also essentially marketed in Denmark.
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů,
Denmark provided undisputed evidence that consumption and knowledge of ‘Danbo’ are heavily concentrated in Denmark, and that the overwhelming majority of the Danish consumers does recognise its persistent link with Denmark.
PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ:
Outside Denmark, knowledge of this cheese is extremely limited.