natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nařízení (ES) č. 1221/2009.
The eco-management and audit scheme (EMAS) is a scheme for voluntary participation by organisations committed to continuous environmental improvement.
Důležitým novým prvkem poslední revize, která vstoupila v platnost dne 11. ledna 2010, je článek 46 o vytváření odvětvových referenčních dokumentů.
Within this framework, this SRD provides sector-specific guidance to the car manufacturing sector and points out a number of options for improvement as well as best practices.
Odvětvové referenční dokumenty musí zahrnovat osvědčené postupy pro environmentální řízení, indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí pro konkrétní odvětví a případně srovnávací kritéria a ratingové systémy hodnotící dosahovanou úroveň vlivu na životní prostředí.
The document was written by the European Commission using input from stakeholders.
Jak chápat a používat tento dokument
A Technical Working Group, comprising experts and stakeholders of the sector, led by the JRC, discussed and ultimately agreed on the best environmental management practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence described in this document; these benchmarks in particular were deemed to be representative of the levels of environmental performance that are achieved by the best performing organisations in the sector.
Systém pro environmentální řízení podniků a audit (EMAS) je systém určený k dobrovolné účasti organizací, které se zavázaly k soustavnému zlepšování vlivu své činnosti na životní prostředí.
The SRD aims to help and support all organisations that intend to improve their environmental performance by providing ideas and inspiration as well as practical and technical guidance.
V tomto rámci poskytuje tento odvětvový referenční dokument pokyny konkrétně pro odvětví výroby automobilů a upozorňuje na řadu možných způsobů zlepšení, jakož i na osvědčené postupy.
The SRD is primarily addressed to organisations that are already registered with EMAS; secondly to organisations that are considering registering with EMAS in the future; and thirdly to all organisations that wish to learn more about best environmental management practices in order to improve their environmental performance.
Dokument vypracovala Evropská komise na základě informací od zúčastněných stran.
Consequently, the objective of this document is to support all organisations in the car manufacturing sector to focus on relevant environmental aspects, both direct and indirect, and to find information on best environmental management practices, as well as appropriate sector-specific environmental performance indicators to measure their environmental performance, and benchmarks of excellence.
Technická pracovní skupina složená z odborníků a zúčastněných stran z odvětví a vedená Společným výzkumným střediskem prodiskutovala a posléze odsouhlasila osvědčené postupy pro environmentální řízení, indikátory vlivu činnosti organizace v daném odvětví na životní prostředí a srovnávací kritéria popsaná v tomto dokumentu; zejména tato kritéria byla považována za reprezentativní pro úrovně vlivu na životní prostředí, jichž dosahují organizace s nejlepšími výsledky v odvětví.
How SRDs should be taken into account by EMAS-registered organisations:
Cílem tohoto odvětvového referenčního dokumentu je pomoci a poskytnout podporu všem organizacím, které mají v úmyslu zlepšit vliv své činnosti na životní prostředí, a to poskytnutím nápadů a inspirace, jakož i praktických a technických doporučení.
Pursuant to Regulation (EC) No 1221/2009, EMAS-registered organisations are to take SRDs into account at two different levels:
Tento odvětvový referenční dokument je určen za prvé organizacím, které jsou již v systému EMAS registrovány, za druhé organizacím, které registraci v systému EMAS do budoucna zvažují, a za třetí všem organizacím, které se chtějí dozvědět více o osvědčených postupech pro environmentální řízení za účelem zlepšení vlivu své činnosti na životní prostředí.
When developing and implementing their environmental management system in light of the environmental reviews (Article 4(1)(b)):
Cílem tohoto dokumentu je tedy podpořit všechny organizace v odvětví výroby automobilů v tom, aby se zaměřovaly na relevantní environmentální aspekty, a to přímé i nepřímé, a nacházely informace o osvědčených postupech pro environmentální řízení, jakož i vhodné indikátory vlivu činnosti organizace v konkrétním odvětví na životní prostředí za účelem měření vlivu své činnosti na životní prostředí, a rovněž příslušná srovnávací kritéria.
Organisations should use relevant elements of the SRD when defining and reviewing their environmental targets and objectives in accordance with the relevant environmental aspects identified in the environmental review and policy, as well as when deciding on the actions to implement to improve their environmental performance.
Jak by měly organizace registrované v systému EMAS zohledňovat odvětvové referenční dokumenty:
When preparing the environmental statement (Article 4(1)(d) and Article 4(4)):
Podle nařízení (ES) č. 1221/2009 musí organizace registrované v systému EMAS zohledňovat odvětvové referenční dokumenty na dvou různých úrovních:
Organisations should consider the relevant sector-specific environmental performance indicators in the SRD when choosing the indicators to use for their reporting of environmental performance.
Při vypracovávání a zavádění systému environmentálního řízení s ohledem na výsledky environmentálního přezkumu (čl. 4 odst. 1 písm. b)) je nutno postupovat takto:
When choosing the set of indicators for reporting, they should take into account the indicators proposed in the corresponding SRD and their relevance with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review.
Organizace by měly využívat relevantní prvky odvětvového referenčního dokumentu při stanovování a přezkumu svých environmentálních cílů v souladu s relevantními environmentálními aspekty určenými v rámci environmentálního přezkumu a politiky, jakož i při rozhodování o opatřeních, která mají být provedena za účelem zlepšení vlivu činnosti organizace na životní prostředí.
Indicators need only be taken into account where relevant to those environmental aspects that are judged as being most significant in the environmental review.
Při vypracování environmentálního prohlášení (čl. 4 odst. 1 písm. d) a čl. 4 odst. 4) je nutno postupovat takto:
When reporting on environmental performance and on other factors regarding environmental performance, organisations should mention in the environmental statement how the relevant best environmental management practices and, if available, benchmarks of excellence have been taken into account.
Organizace by při výběru indikátorů pro účely podávání zpráv o vlivu své činnosti na životní prostředí měly brát v potaz relevantní indikátory vlivu činnosti organizace v konkrétním odvětví na životní prostředí uvedené v odvětvovém referenčním dokumentu.
They should describe how relevant best environmental management practices and benchmarks of excellence (which provide an indication of the environmental performance level that is achieved by best performers) were used to identify measures and actions, and possibly to set priorities, to (further) improve their environmental performance.
Při výběru souboru indikátorů pro účely podávání zpráv by měly zohlednit indikátory navržené v odpovídajícím odvětvovém referenčním dokumentu a jejich relevanci, pokud jde o významné environmentální aspekty, které určí organizace při environmentálním přezkumu.
However, implementing best environmental management practices or meeting the identified benchmarks of excellence is not mandatory, because the voluntary character of EMAS leaves the assessment of the feasibility of the benchmarks and of the implementation of the best practices, in terms of costs and benefits, to the organisations themselves.
Indikátory je třeba zohlednit pouze tehdy, jsou-li relevantní pro ty environmentální aspekty, které se při environmentálním přezkumu považují za nejvýznamnější.
Similarly to environmental performance indicators, the relevance and applicability of the best environmental management practices and benchmarks of excellence should be assessed by the organisation according to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review, as well as technical and financial aspects.
Když se oznamuje vliv organizace na životní prostředí a jiné faktory, které se ho týkají, organizace by měly v environmentálním prohlášení uvádět, jak byly zohledněny relevantní osvědčené postupy pro environmentální řízení a případně i srovnávací kritéria, jsou-li k dispozici.
Elements of SRDs (indicators, BEMPs or benchmarks of excellence) not considered relevant with regards to the significant environmental aspects identified by the organisation in its environmental review should not be reported or described in the environmental statement.
Měly by popsat, jak byly relevantní osvědčené postupy pro environmentální řízení a srovnávací kritéria (jež naznačují, jaké úrovně vlivu na životní prostředí dosahují organizace s nejlepším vlivem) využity k určení opatření a případně ke stanovení priorit tak, aby organizace (dále) zlepšovaly vliv své činnosti na životní prostředí.
EMAS participation is an ongoing process.
Provádění osvědčených postupů pro environmentální řízení ani splnění určených srovnávacích kritérií však není povinné, neboť dobrovolný charakter systému EMAS ponechává posouzení proveditelnosti srovnávacích kritérií a provádění osvědčených postupů, pokud jde o náklady a přínosy, na samotných organizacích.
Every time an organisation plans to improve its environmental performance (and reviews its environmental performance) it shall consult the SRD on specific topics to find inspiration about which issues to tackle next in a step-wise approach.
Podobně jako u indikátorů vlivu činnosti organizace na životní prostředí by měly organizace posuzovat relevanci a použitelnost osvědčených postupů pro environmentální řízení a srovnávacích kritérií podle významných environmentálních aspektů, které určí při environmentálním přezkumu, jakož i podle technických a finančních aspektů.
EMAS environmental verifiers shall check if and how the SRD was taken into account by the organisation when preparing its environmental statement (Article 18(5)(d) of Regulation (EC) No 1221/2009).
Prvky odvětvových referenčních dokumentů (indikátory, osvědčené postupy pro environmentální řízení nebo srovnávací kritéria), které nejsou považovány za relevantní, pokud jde o významné environmentální aspekty, jež organizace určí při environmentálním přezkumu, by se v environmentálním prohlášení neměly uvádět ani popisovat.
When undertaking an audit, accredited environmental verifiers will need evidence from the organisation of how the relevant elements of the SRD have been selected in light of the environmental review and taken into account.
Účast v systému EMAS je průběžný proces.
They shall not check compliance with the described benchmarks of excellence, but they shall verify evidence on how the SRD was used as a guide to identify indicators and proper voluntary measures that the organisation can implement to improve its environmental performance.
Kdykoli má organizace v úmyslu zlepšit vliv své činnosti na životní prostředí (a provede přezkum tohoto vlivu), prostuduje si konkrétní témata odvětvového referenčního dokumentu jako zdroj inspirace pro určení otázek, které je třeba řešit jako další v rámci metody postupných kroků.
Given the voluntary nature of EMAS and SRD, no disproportionate burdens should be put on the organisations to provide such evidence.
Environmentální ověřovatelé systému EMAS kontrolují, zda a jak byl odvětvový referenční dokument organizace zohledněn při přípravě jejího environmentálního prohlášení (čl. 18 odst. 5 písm. d) nařízení (ES) č. 1221/2009).
In particular, verifiers shall not require an individual justification for each of the best practices, sector-specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence which are mentioned in the SRD and not considered relevant by the organisation in light of its environmental review.
Akreditovaní environmentální ověřovatelé budou při provádění auditu potřebovat od organizace důkazy dokládající, jak byly vybrány relevantní prvky odvětvového referenčního dokumentu s ohledem na environmentální přezkumy, a jak byly zohledněny.
Nevertheless, they could suggest relevant additional elements for the organisation to take into account in the future as further evidence of its commitment to continuous performance improvement.
Nekontrolují dodržování popsaných srovnávacích kritérií, ale ověřují důkazy o tom, jak byl odvětvový referenční dokument použit jako příručka k určení indikátorů a vhodných dobrovolných opatření, která může organizace provést pro zlepšení vlivu své činnosti na životní prostředí.
Structure of the sectoral reference document
Vzhledem k dobrovolné povaze systému EMAS a odvětvového referenčního dokumentu by organizace neměly být v souvislosti s poskytováním takovýchto důkazů nepřiměřeně zatěžovány.
This document consists of five sections.
Konkrétně tak ověřovatelé nesmí požadovat odůvodnění u každého z jednotlivých osvědčených postupů, indikátorů vlivu činnosti organizace v konkrétním odvětví na životní prostředí a srovnávacích kritérií uvedených v odvětvovém referenčním dokumentu, pokud je organizace s ohledem na environmentální přezkum nepovažuje za relevantní.
Section 1 introduces EMAS’ legal background and describes how to use this document, while section 2 defines the scope of this SRD.
Mohou však navrhnout dodatečné relevantní prvky, které by měla organizace v budoucnu zohlednit jako další důkaz svého závazku k soustavnému zlepšování.
Section 3 and 4 briefly describes the different Best Environmental Management Practices (BEMPs) together with information on their applicability, for the manufacturing and end-of-life vehicle (ELV) subsector respectively.
Struktura odvětvového referenčního dokumentu
When specific environmental performance indicators and benchmarks of excellence could be formulated for a particular BEMP, these are also given.
Tento dokument má pět oddílů.
However, defining benchmarks of excellence was not possible for all BEMPs either because of the limited availability of data or because the specific conditions of each company and/or plant (diversity of manufacturing processes carried out in each manufacturing facility, level of vertical integration, etc.) vary to such an extent that a benchmark of excellence would not be meaningful.
Oddíl 1 představuje právní rámec EMAS a popisuje, jak tento dokument používat, zatímco oddíl 2 vymezuje oblast působnosti tohoto odvětvového referenčního dokumentu.
Even when benchmarks of excellence are given, these are not meant as targets for all companies to reach or metrics to compare the environmental performance across companies of the sector, but rather as a measure of what is possible to help individual companies assess the progress they made and motivate them to improve further.
Oddíly 3 a 4 stručně popisují jednotlivé osvědčené postupy pro environmentální řízení a uvádí informace o jejich použitelnosti v odvětví výroby automobilů a v dílčím odvětví nakládání s vozidly s ukončenou životností.
Some of the indicators and benchmarks are relevant for more than one BEMP and are thus repeated whenever appropriate.
Uvádějí se zde také konkrétní indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí a konkrétní srovnávací kritéria, pokud se je v případě určitých osvědčených postupů pro environmentální řízení podařilo formulovat.
Finally, section 5 presents a comprehensive table with a selection of the most relevant environmental performance indicators, associated explanations and related benchmarks of excellence.
Vymezit srovnávací kritéria však nebylo možné u všech osvědčených postupů pro environmentální řízení, a to buď kvůli omezené dostupnosti údajů, nebo proto, že konkrétní podmínky každé společnosti a/nebo závodu (rozmanitost výrobních procesů uplatňovaných v každém výrobním závodu, stupeň vertikální integrace apod.) se liší v takové míře, že srovnávací kritérium by nemělo smysl.
SCOPE
Dokonce i v případě, kdy jsou srovnávací kritéria stanovena, nejsou míněna jako cíle, jichž by měly dosáhnout všechny společnosti, ani jako metriky pro srovnání podniky daného odvětví, pokud jde o jejich vliv na životní prostředí, ale spíše jako míra toho, co je možné, aby se jednotlivým společnostem napomohlo posoudit jejich pokroky a aby byly motivovány k dalšímu zlepšování.
This reference document addresses the environmental performance of the car manufacturing sector and some aspects of the end-of-life vehicle handling sector.
Některé indikátory a kritéria jsou relevantní pro více osvědčených postupů environmentálního řízení, a na příslušných místech se tedy opakují.
The target group of this document are companies belonging to the automotive manufacturing sector according to the following NACE codes (according to the statistical classification of economic activities established by Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council):
Konečně oddíl 5 představuje ucelenou tabulku s vybranými nejvýznamnějšími indikátory vlivu činnosti organizace na životní prostředí, souvisejícími vysvětleními a příslušnými srovnávacími kritérii.
NACE 29.1 Motor vehicle manufacture
OBLAST PŮSOBNOSTI
NACE 29.2 Manufacture of bodies for motor vehicles
Tento referenční dokument se týká environmentální výkonnosti odvětví výroby automobilů a některých aspektů odvětví nakládání s vozidly s ukončenou životností.
NACE 29.3 Manufacture of parts and accessories for motor vehicles
Cílovou skupinou tohoto dokumentu jsou společnosti patřící do odvětví výroby automobilů podle těchto kódů NACE (podle statistické klasifikace ekonomických činností zřízené nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006):
NACE 38.31 Dismantling of wrecks
NACE 29.1 Výroba motorových vozidel
In addition to the above, regarding ELV handling two additional activities can be considered which are subsets of wider areas: Recovery of sorted materials (NACE 38.32, including ELV shredding) and Wholesale of waste and scrap (NACE 46.77, including dismantling of ELV for obtaining and re-selling usable parts).
NACE 29.2 Výroba karoserií motorových vozidel
This reference document covers actions that automotive manufacturers and manufacturers of automotive parts and components can implement which results in improvements in the environmental performance over the whole automotive value chain, as presented in Figure 1.
NACE 29.3 Výroba dílů a příslušenství pro motorová vozidla
In the figure, the key sectors in the scope of this document are highlighted.
NACE 38.31 Demontáž vraků
Figure 1
Navíc k výše uvedenému lze v případě nakládání s vozidly s ukončenou životností zvažovat dvě další činnosti, které jsou podskupinami širších oblastí: Zpracování vytříděných surovin k dalšímu využití (NACE 38.32, včetně drcení vozidel s ukončenou životností) a Velkoobchod s odpadem a šrotem (NACE 46.77, včetně demontáže vozidel s ukončenou životností za účelem získání a následného prodeje použitelných součástí).
Overview of activities in the automotive manufacturing value chain
Tento referenční dokument se týká činností, jež mohou výrobci automobilů a jejich dílů a součástí provádět a jež vedou ke zlepšení vlivu jejich činnosti na životní prostředí v rámci celého hodnotového řetězce odvětví výroby automobilů, jak to znázorňuje Obrázek 1.
Within the scope of car manufacturing activities, many process stages are covered, including: press shop, body-in-white production, paint shop, component and subassembly manufacturing, manufacturing of powertrain and chassis, pre-assembly and trim, and final assembly.
Na obrázku jsou zvýrazněna klíčová odvětví, která spadají do oblasti působnosti tohoto dokumentu.
In the present document, BEMPs have been developed to be as broadly applicable as possible for different types of plants.
Obrázek 1
However, considering broad variations in vertical integration of the above activities within the same plant, direct evaluation and comparison of environmental performance between plants is difficult; therefore, the applicability and relevance of the best practices (as well as indicators and benchmarks) will have to be assessed in view of the characteristics of each facility.
Přehled aktivit v rámci hodnotového řetězce odvětví výroby automobilů
The following table (Table 1) presents the most significant direct and indirect environmental aspects for the car manufacturing sector and which ones are included in the scope of this reference document.
Do rámce činností v oblasti výroby automobilů spadá mnoho výrobních fází včetně následujících: lisovna, karosárna, lakovna, výroba součástí a podsestav, výroba hnacího ústrojí a podvozku, předmontáž a kompletace a konečná montáž.
Additionally, Table 1 presents the main environmental pressures related to the most relevant environmental aspects and how these are tackled in this document: they are addressed either by BEMPs described in Sections 3 and 4 or by making reference to other available reference documents such as the Best Available Techniques (BAT) Reference Documents (BREFs, referenced here by their code).
V tomto dokumentu jsou jednotlivé osvědčené postupy pro environmentální řízení rozpracovány tak, aby byly co nejvíce použitelné pro různé typy podniků.
Table 1
Vzhledem ke značným rozdílům ve vertikální integraci výše uvedených činností v rámci téhož závodu je však přímé vyhodnocení a srovnání vlivů činnosti jednotlivých závodů na životní prostředí obtížné.
The most significant environmental aspects and pressures for the car manufacturing sector and how these are addressed in this reference document
Proto bude nezbytné posoudit použitelnost a relevanci těchto osvědčených postupů (a také indikátorů a srovnávacích kritérií) s ohledem na charakteristiky každého výrobního zařízení.
Main environmental aspect
Následující tabulka (tabulka 1) uvádí nejvýznamnější přímé a nepřímé environmentální aspekty pro odvětví výroby automobilů a znázorňuje, které z nich patří do oblasti působnosti tohoto referenčního dokumentu.
Related
Tabulka 1 navíc uvádí hlavní environmentální tlaky související s nejdůležitějšími environmentálními aspekty a také způsob, jakým jsou v tomto dokumentu pojaty: řeší se buď osvědčenými postupy pro environmentální řízení popsanými v oddílech 3 a 4 nebo odkazem na jiné referenční dokumenty, které jsou k dispozici, jako jsou referenční dokumenty o nejlepších dostupných technikách (BAT – Best Available Techniques) (také označované zkratkou BREF a uváděné zde pod svým kódovým označením).
environmental pressure
Hlavní environmentální aspekt
Resources/waste
Související
Water
environmentální tlak
Emissions
Energie/změna klimatu
Biodiversity
Voda
Supply chain management
Emise
BEMPs on supply chain management (Section 3.6)
Biologická rozmanitost
Engineering and design
Řízení dodavatelského řetězce
BEMP on design for sustainability (Section 3.6.3)
Osvědčené postupy pro environmentální řízení v oblasti řízení dodavatelských řetězců (část 3.6)
BEMP on remanufacturing of components (Section 3.7.1)
Konstrukce a navrhování
Manufacturing and assembly stage
Osvědčený postup pro environmentální řízení v oblasti udržitelného navrhování (část 3.6.3)
Press shop
Osvědčený postup pro environmentální řízení v oblasti repasování součástí (část 3.7.1)
Reference to the BEMPs for the Fabricated Metal Products manufacturing sector
Fáze výroby a montáže
BEMPs for environmental, energy, waste, water and biodiversity management (Sections 3.1, 3.2, 3.3, 3.4, 3.5)
Lisovna
Body-in-white
Odkaz na osvědčený postup pro environmentální řízení v odvětví výroby kovodělných výrobků
Paint shop
Karosárna
Manufacture of other components
Výroba dalších součástí
Reference to the BEMPs for the EEE manufacturing sector
Montážní linky
Assembly lines
Infrastruktura výrobního závodu
Plant infrastructure
Osvědčený postup pro environmentální řízení ohledně zavedení vyspělého systému environmentálního řízení (část 3.1.1)
Depollution