natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Obzvláště důležitým cílem bylo začlenění obnovitelných zdrojů energie do vnitrostátních prováděcích předpisů týkajících se budov s téměř nulovou spotřebou energie.
Analysis of the cost-optimal reports required under Article 5 of the EPBD indicates that a smooth transition between cost optimality and NZEB is achievable [13].
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES [14] (dále jen „směrnice o energii z obnovitelných zdrojů“) požaduje, aby členské státy zavedly ve svých stavebních předpisech vhodná opatření s cílem zvýšit podíl všech druhů energie z obnovitelných zdrojů ve stavebnictví [15].
Each five-year cost-optimality cycle presents an opportunity to lock energy efficiency gains into national building codes as new technologies are proven, and a chance to amend the building performance rules to close the gap to cost-optimal levels.
Tato opatření doplňují požadavky na budovy s téměř nulovou spotřebou energie obsažené ve směrnici o energetické náročnosti budov.
After 2020, the principle of cost-optimality will allow continuous improvement of the level of ambition of NZEB requirements for new buildings, as part of the regular review of national building codes for new and for existing buildings.
Ustanovení směrnice o energetické náročnosti budov přirozeně usilují o využívání obnovitelných zdrojů energie, zejména zdrojů v místě, jelikož energie vyráběná v místě snižuje primární energii související s dodanou energií.
How do renewable energy sources contribute?
Obnovitelné zdroje energie v místě jsou proto vždy součástí výpočtu energetické náročnosti budovy.
A particular important objective has been the integration of renewable energy sources in national NZEB implementation.
Zatímco řada členských států vyžaduje určitý podíl energie z obnovitelných zdrojů ve spotřebované primární energii nebo minimální příspěvek energie z obnovitelných zdrojů vyjádřený v kWh/m2 za rok, ostatní členské státy uplatňují nepřímý požadavek, jako je nízká spotřeba primární energie z neobnovitelných zdrojů, který lze splnit pouze tehdy, je-li součástí stavební koncepce energie z obnovitelných zdrojů [16].
Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council [14] (hereafter the RES Directive) requires Member States to introduce in their building regulations and codes appropriate measures in order to increase the share of all kinds of energy from renewable sources in the building sector [15].
Tato flexibilita umožňuje přizpůsobit se situaci v jednotlivých členských státech a místním podmínkám (typ budovy, klimatické podmínky, náklady na srovnatelné technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů a jejich dostupnost, optimální kombinace s opatřeními na straně poptávky, hustota zástavby atd.).
Such measures are complementary to the NZEB requirements in the EPBD.
Nejčastěji používanými systémy energie z obnovitelných zdrojů v budovách s téměř nulovou spotřebou energie jsou vestavěné solární tepelné systémy a fotovoltaické systémy.
The provisions of the EPBD naturally drive the use of renewable energy sources, notably on-site as the energy produced on-building reduces the primary energy associated with the delivered energy.
K dalším obnovitelným zdrojům energie používaným v těchto budovách patří geotermální energie (tepelná čerpadla využívající podzemní zdroj) a biomasa.
In this way, on-site renewables are always part of the calculation of the energy performance of the building.
Technologie výroby energie z obnovitelných zdrojů, jako jsou solární tepelné systémy a fotovoltaické systémy, jsou například nákladově efektivnější ve středozemním klimatu (jež se vyznačuje vyšším slunečním zářením) než v ostatních klimatických pásmech.
While several Member States require a renewable energy share of the primary energy used or a minimum renewable energy contribution in kWh/(m2.y), others use indirect requirement such as a low non-renewable primary energy use that can only be met if renewable energy is part of the building concept [16].
Tyto technologie proto mohou vykazovat vyšší poměrný příspěvek k přísnějším požadavkům na energetickou náročnost.
This flexibility allows adaptation to national circumstances and local conditions (building type, climate, costs for comparable renewable technologies and accessibility, optimal combination with demand side measures, building density, etc.).
Co se týká obnovitelných zdrojů energie mimo dané místo, včetně zdrojů v okolí, jako je ústřední vytápění a chlazení [17], podíl energie z obnovitelných zdrojů v kombinaci energetických nosičů (např. v případě, je-li energetickým nosičem elektřina, kombinace v elektroenergetické síti) ovlivní energetickou náročnost budovy prostřednictvím primárních energetických faktorů.
The most frequently applied renewable energy systems in NZEB are on-building solar thermal and PV systems.
Členské státy tuto flexibilitu využívají, jelikož jsou zaznamenány značně rozdílné primární energetické faktory u různých energetických nosičů obecně, a konkrétně u většiny obnovitelných zdrojů energie a technologií výroby energie z obnovitelných zdrojů [18].
Other renewable energy sources used in these buildings are geothermal (from ground source heat pumps) and biomass.
Co musí zahrnovat definice budovy s téměř nulovou spotřebou energie uplatňované na vnitrostátní úrovni?
For example, renewable energy technologies such as solar thermal and PV systems are more cost-effective in Mediterranean climates (characterised by higher solar radiation) than in other climates.
Většina členských států [19] již používá ukazatel spotřeby primární energie vyjádřený v kWh/m2 za rok v souladu s přílohou I.
Therefore, these technologies can have a higher relative contribution to tighter energy performance requirements.
Členské státy mimoto často zahrnují i jiné parametry, jako jsou například hodnoty U prvků obvodového pláště, čistá a konečná energie pro vytápění a chlazení a emise CO2.
As regards off-site renewable energy sources, including those nearby such as district heating and cooling [17], the share of renewable energy in the energy carrier mix (for instance in the electricity network mix when electricity is the energy carrier) will affect the energy performance of the building through primary energy factors.
Přibližně 60 % členských států stanovilo podrobné uplatňování vymezení budovy s téměř nulovou spotřebou energie v právním dokumentu (např. ve stavebních předpisech a energetických vyhláškách).
Member States make use of this flexibility as significantly different primary energy factors for different energy carriers are observed in general, and for most renewable energy sources and technologies in particular [18].
Podrobné praktické uplatňování vymezení budovy s téměř nulovou spotřebou energie ze strany členských států musí zahrnovat číselný ukazatel spotřeby primární energie vyjádřený v kWh/m2 za rok [20].
What do national applied definitions of NZEB need to cover?
Toto podrobné uplatňování musí být zahrnuto ve vnitrostátních prováděcích opatřeních nebo ve vnitrostátním plánu na zvýšení počtu budov s téměř nulovou spotřebou energie.
The majority of Member States [19] already use a primary energy use indicator in kWh/(m2.y) in line with Annex I. In addition, Member States often include other parameters such as U-values of building envelope components, net and final energy for heating and cooling and CO2 emissions.
Nové budovy: harmonogram pro dosažení cílů týkajících se budov s téměř nulovou spotřebou energie
Approximately 60 % of Member States have fixed their detailed application of the NZEB definition in a legal document (e.g. building regulations and energy decrees).
Podle čl. 9 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov členské státy:
Member States' detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings needs to include a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/(m2.y) [20].
„… zajistí, aby:
This detailed application is to be included in the national transposition measures or in the national plan for increasing the number of NZEB.
do 31. prosince 2020 všechny nové budovy byly budovami s téměř nulovou spotřebou energie a
New buildings: timeline for NZEB targets
po dni 31. prosince 2018 nové budovy užívané a vlastněné orgány veřejné moci byly budovami s téměř nulovou spotřebou energie“.
Article 9(1) of the EPBD requires Member States to
Vnitrostátní právní předpisy k provedení požadavků čl. 9 odst. 1 musí obsahovat ustanovení, opatření nebo politiky, jež zajistí, že do 31. prosince 2020 budou všechny nové budovy budovami s téměř nulovou spotřebou energie.
‘…ensure that:
Totéž platí pro nové budovy užívané a vlastněné orgány veřejné moci, které musí být budovami s téměř nulovou spotřebou energie do 31. prosince 2018.
by 31 December 2020, all new buildings are nearly zero-energy buildings; and
Členské státy musí zajistit, aby byly požadavky čl. 9 odst. 1 písm. a) splněny do 31. prosince 2020 a požadavky čl. 9 odst. 1 písm. b) do 31. prosince 2018.
after 31 December 2018, new buildings occupied and owned by public authorities are nearly zero-energy buildings.’
Do tohoto dne se musela všechna ustanovení článku 9 týkající se budov s téměř nulovou spotřebou energie odrazit ve vnitrostátních prováděcích opatřeních.
The same applies for new public occupied and owned buildings to be nearly-zero energy buildings by 31 December 2018.
Takovéto dlouhé období příprav je nezbytné vzhledem k době potřebné k zhotovení plánů, získání stavebního povolení a výstavbě budovy.
With a view to preparing the implementation of Article 9(1), national plans for increasing the number of nearly zero-energy buildings had to include, inter alia, intermediate targets for improving the energy performance of new buildings by 2015.
Stanovení těchto cílů ve vnitrostátních právních předpisech zajišťuje transparentnost politických cílů a pro hospodářské subjekty a ostatní zúčastněné strany zviditelňuje budoucí požadavky na energetickou náročnost nových budov.
These targets could relate to the minimum percentage of new buildings to be nearly zero-energy buildings, by that date.
Podle čl. 9 odst. 1 musí členské státy zajistit, aby do příslušného data „všechny nové budovy byly budovami s téměř nulovou spotřebou energie“.
Member States must ensure that the requirements of Article 9(1)(a) are met by 31 December 2020 and 31 December 2018 for Article 9(1)(b).
Občané, kteří budou v roce 2021 pořizovat nově postavené budovy nebo byty, budou proto očekávat, že se trh vyvíjel v souladu s těmito cíli a že budovy jsou budovami s téměř nulovou spotřebou energie.
Although these dates are in the future, the deadline for transposition of Article 9 was 9 January 2013 [21].
Zkušenosti ze stavebnictví ukazují, že termín ukončení výstavby nebo dokončení budovy může být nejistý a že může dojít k prodlevám.
By this date, all the NZEB provisions of Article 9 needed to be reflected in national transposition measures.
Členské státy musí mít na zřeteli dobu platnosti stavebních povolení, dobu výstavby a dokončení stavebních prací a cíle stanovené v čl. 9 odst. 1 směrnice o energetické náročnosti budov, aby zamezily nesplnění povinnosti zajistit, aby „do ledna 2021 všechny nové budovy byly budovami s téměř nulovou spotřebou energie“.
Indeed, such a lengthy run-up is necessary given how long it takes to plan, have permission for and construct a building.
Politiky a opatření na propagaci budov s téměř nulovou spotřebou energie
Having these targets set in national legislation creates transparency about the political goals and gives visibility to economic operators and other stakeholders concerning the future requirements for the energy performance of new buildings.
Podle čl. 9 odst. 1 musí členské státy vypracovat vnitrostátní plány na zvýšení počtu budov s téměř nulovou spotřebou energie.
Furthermore, Article 9(1) requires Member States to ensure that by the relevant dates, ‘all new buildings are NZEBs’.
Minimální prvky, které musí být zahrnuty ve vnitrostátních plánech, jsou stanoveny v čl. 9 odst. 3:
As a result, citizens buying newly constructed buildings or apartments in 2021 would expect the market to have evolved in line with these targets, and buildings to be NZEBs.
„Vnitrostátní plány zahrnují mimo jiné následující prvky:
Experience from the construction sector shows that the timing of the end of construction or completion of a building might be uncertain and may suffer delays.
podrobné praktické uplatňování vymezení budov s téměř nulovou spotřebou energie ze strany členských států odrážející jejich celostátní, regionální nebo místní podmínky a zahrnující číselný ukazatel spotřeby primární energie vyjádřený v kWh/m2 za rok …;
Member States would need to factor in the period of validity of building permits, the length of construction and completion of building works and the targets in Article 9(1) of the EPBD to avoid falling short of the obligation to ensure that ‘by January 2021 all new buildings are NZEBs’.
průběžné cíle pro zlepšení energetické náročnosti nových budov do roku 2015 …;
Policies and measures for the promotion of NZEB
informace o politikách a finančních nebo dalších opatřeních (…), včetně údajů o vnitrostátních požadavcích a opatřeních týkajících se využívání energie z obnovitelných zdrojů v nových budovách a ve stávajících budovách, které jsou předmětem větší renovace, v souvislosti s čl. 13 odst. 4 směrnice 2009/28/ES a s článkem 6 a 7 této směrnice.“
Under Article 9(1), Member States must draw up national plans for increasing the number of NZEBs.
Podpora transformace stávajících budov na budovy s téměř nulovou spotřebou energie
The minimum elements to be included in the national plans are established in Article 9(3), as follows:
Směrnice o energetické náročnosti budov ukládá povinnosti téměř nulové spotřeby energie rovněž pro stávající budovy, aniž by stanovila cílová data nebo povinnost zavést minimální požadavky na energetickou účinnost.
‘The national plans shall include, inter alia, the following elements:
Podle čl. 9 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov členské státy „– po vzoru veřejného sektoru – vypracují politiky a přijmou opatření, jako je stanovení cílů, aby stimulovaly transformaci budov na budovy s téměř nulovou spotřebou energie, a informují o nich Komisi ve svých vnitrostátních plánech …“.
the Member State's detailed application in practice of the definition of nearly zero-energy buildings, reflecting their national, regional or local conditions, and including a numerical indicator of primary energy use expressed in kWh/m2 per year….;
Podpora transformace stávajícího fondu budov na budovy s téměř nulovou spotřebou energie podle čl. 9 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov by měla jako jeden z prvků zahrnovat zvýšení podílu energie z obnovitelných zdrojů (čl. 9 odst. 3 písm. c)).
intermediate targets for improving the energy performance of new buildings, by 2015…;
V čl. 13 odst. 6 směrnice o energii z obnovitelných zdrojů se mimoto vyžaduje, aby členské státy ve svých stavebních předpisech podporovaly používání vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů energie.
information on the policies and financial or other measures (…..) including details of energy from renewable sources in new buildings and existing buildings undergoing major renovation in the context of Article 13(4) of Directive 2009/28/EC and Articles 6 and 7 of this Directive.’
Ustanovení čl. 9 odst. 2 proto usiluje o zvýšení rozsahu renovace stanovením vnitrostátních politik na podporu renovace stávajících budov k dosažení nižší úrovně energetické náročnosti odpovídající budovám s téměř nulovou spotřebou energie.
Supporting the transformation of existing buildings towards NZEB
Povinnost stanovenou v čl. 9 odst. 2 směrnice o energetické náročnosti budov doplňují dlouhodobé vnitrostátní strategie týkající se renovace budov podle článku 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU [22] (dále jen „směrnice o energetické účinnosti“), což by mělo vést k vyšší míře renovace uvolněním finančních prostředků a investic do renovace budov.
The EPBD also includes NZEB obligations relating to existing buildings without target dates or an obligation to set minimum energy performance requirements.
Tyto dlouhodobé strategie týkající se renovace budov spojují výše uvedené prvky směrnice o energetické účinnosti (míra renovace) a směrnice o energetické náročnosti budov (rozsah renovace).
Article 9(2) of the EPBD requires Member States to, ‘following the leading example of the public sector, develop policies and take measures such as the setting of targets in order to stimulate the transformation of buildings that are refurbished into NZEBs, and inform the Commission thereof in their national plans…’.
Rámcová definice budovy s téměř nulovou spotřebou energie ve směrnici o energetické náročnosti budov nerozlišuje mezi novými a stávajícími budovami.
Supporting the transformation of existing building stocks towards NZEBs under Article 9(2) of the EPBD should include as an element the increase of energy from renewable sources (Article 9(3)(c)).
Takovéto rozlišování by mohlo být pro spotřebitele matoucí a stejně tak by bylo matoucí, pokud by pro nové a stávající budovy existovala samostatná hodnocení za účelem certifikace energetické náročnosti.
In addition Article 13(6) of the RES Directive requires that Member States promote the use of renewable energy heating and cooling in their building codes and regulations.
„Transformace na budovy s téměř nulovou spotřebou energie“ proto znamená renovaci v rozsahu, který umožňuje splnění požadavků na energetickou náročnost na úrovni odpovídající budovám s téměř nulovou spotřebou energie.
Article 9(2) aims therefore at increasing renovation depth by setting national support policies to refurbish existing buildings to deeper, NZEB levels.
To nebrání existenci rozdílných lhůt a finanční podpory pro stávající budovy, přičemž se uznává delší doba, jež je v případě stávajících budov zapotřebí k tomu, aby byly úrovně pro budovy s téměř nulovou spotřebou energie nákladově optimální.
The obligation in Article 9(2) of the EPBD is complemented by national long term building strategies under Article 4 of Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [22] (EED), which should result in increased renovation rates through mobilising finance and investments in building renovation.
POKROK ČLENSKÝCH STÁTŮ NA CESTĚ K BUDOVÁM S TÉMĚŘ NULOVOU SPOTŘEBOU ENERGIE
These long term renovation strategies bring together the above elements of the EED (renovation rate) and of the EPBD (renovation depth).The framework definition of NZEB in the EPBD does not differentiate between new and existing buildings.
Uplatňované vnitrostátní definice budovy s téměř nulovou spotřebou energie
Having such differentiation may be misleading towards consumers, as would be the case if there were separate Energy Performance Certification ratings for new and for existing buildings.
Číselné ukazatele nejsou mezi jednotlivými členskými státy srovnatelné kvůli rozdílným metodikám používaným při výpočtu energetické náročnosti [23].
‘Refurbishment into NZEB’ therefore means a refurbishment of a magnitude that allows the energy performance requirements of a NZEB level to be met.
Některé členské státy rozšířily rozsah číselného ukazatele zahrnutím nepovinné spotřeby energie, například spotřeby energie u spotřebičů.
This does not prevent having different timelines and financial support for existing buildings, in recognition of the longer period required for NZEB levels to be cost-optimal in the case of existing buildings.
Z důkazů vyplývá, že zahrnutí osvětlení a spotřebičů může vést k optimálnějším řešením, zejména s ohledem na spotřebu elektřiny [24].
PROGRESS BY MEMBER STATES TOWARDS NZEB
S touto výhradou dostupné důkazy [25] prokazují, že pokud byl stanoven číselný ukazatel, jsou požadavky poměrně široké a sahají od 0 kWh/m2 za rok do 270 kWh/m2 za rok (což zahrnuje spotřebu energie u spotřebičů) a jsou uvedeny především jako spotřeba primární energie vyjádřená v kWh/m2 za rok.
Applied national definitions of NZEB
Vyšší hodnoty jsou stanoveny především pro nemocnice nebo jiné speciální neobytné budovy.
Numerical indicators are not comparable across Member States because different energy performance calculation methodologies are used [23].
U obytných budov usiluje většina členských států o spotřebu primární energie nepřesahující 50 kWh/m2 za rok.
Some Member States have extended the scope of the numerical indicator by including non-mandatory energy uses, e.g. energy use in appliances.
Maximální spotřeba primární energie je v rozmezí od 20 kWh/m2 za rok v Dánsku nebo 33 kWh/m2 za rok v Chorvatsku (pobřeží) do 95 kWh/m2 za rok v Lotyšsku.
Evidence shows how inclusion of lighting and appliances can result in more optimal solutions, especially for electricity use [24].
Řada zemí (Belgie (Brusel), Estonsko, Francie, Irsko, Slovensko, Spojené království, Bulharsko, Dánsko, Chorvatsko (vnitrozemí), Malta, Slovinsko) usiluje o dosažení spotřeby ve výši 45 nebo 50 kWh/m2 za rok [26].
With this caveat, the available evidence [25] shows that where a numerical indicator has been set, the requirements range rather widely from 0 kWh/(m2.y) to 270 kWh/(m2.y) (which includes energy use in appliances) and are mainly given as primary energy use in kWh/m2/y.
Co se týká podílu energie z obnovitelných zdrojů, zprávy se různí, přičemž jen několik málo zemí stanoví konkrétní minimální procentní podíl a většina států předložila kvalitativní vyjádření.
The higher values are mainly for hospitals or other specialised non-residential buildings.
Žádný členský stát dosud neoznámil legislativní režim v případně neuplatnění požadavků na budovy s téměř nulovou spotřebou energie v konkrétních a odůvodněných případech, u nichž je analýza nákladů a přínosů během daného ekonomického životního cyklu budovy negativní, jak je přípustné podle čl. 9 odst. 6 směrnice o energetické náročnosti budov.
For residential buildings, most Member States aim to have a primary energy use not higher than 50 kWh/(m2.y).
Posouzení stavu k říjnu 2014 [27] ukázalo, že členské státy oznámily ve svých vnitrostátních plánech a vnitrostátních akčních plánech energetické účinnosti širokou škálu politik a opatření na podporu cílů týkajících se budov s téměř nulovou spotřebou energie, ačkoliv často není jasné, do jaké míry se tato opatření výslovně zaměřují na budovy s téměř nulovou spotřebou energie.
The maximal primary energy use ranges between 20 kWh/(m2.y) in Denmark or 33 kWh/(m2.y) in Croatia (Littoral) and 95 kWh/(m2.y) in Latvia.
V porovnání se situací oznámenou ve zprávě Komise o pokroku z roku 2013 [28] se počet politik a opatření oznámených členskými státy zvýšil.
Several countries (Belgium (Brussels), Estonia, France, Ireland, Slovakia, United Kingdom, Bulgaria, Denmark, Croatia (Continental), Malta, Slovenia) aim at 45 or 50 kWh/(m2.y) [26].
Více než dvě třetiny členských států zavedly politiky a opatření v kategoriích zvyšování informovanosti a vzdělávání, posílení stavebních předpisů a certifikátů energetické účinnosti.
As regards the share of renewable energy, the reporting is quite diverse, with only a few countries defining a specific minimum percentage and the majority making qualitative statements.
Dalším těžištěm při propagaci budov s téměř nulovou spotřebou energie jsou finanční nástroje a podpůrná opatření, včetně například pobídek, úvěrů s nižší úrokovou sazbou, osvobození od daně, energetických bonusů pro soukromé osoby, grantových programů na zavádění energie z obnovitelných zdrojů, pokynů a financování pro ohrožené skupiny obyvatel a subvencovaných úrokových sazeb u hypoték na energeticky účinné domy.
No Member State has yet reported any legislative regime for not applying the NZEB requirements in specific and justifiable cases where the cost benefit analysis over the economic life cycle of the building in question is negative, as permitted under Article 9(6) of the EPBD.
Většina politik a opatření oznámených členskými státy se vztahuje i na veřejné budovy.
An assessment of the state of play as of October 2014 [27] showed that Member States reported a wide range of policies and measures in support of the NZEB objectives in their national plans and National Energy Efficiency Action Plans, although it is often not clear to what extent these measures specifically target NZEB.