natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Benátská komise ve svém stanovisku podotkla, že tento zákon obsahuje oproti zákonu z 22. prosince 2015, který byl předmětem jejího stanoviska z března 2016, některá zlepšení.
Law of 28 January 2016 on the Prosecutor's Office, published in Official Journal on 15 February 2016, item 177; Law of 28 January 2016 — Regulations implementing the Act — Law on the Prosecutor's Office, published in Official Journal on 15 February 2016, item 178.
Stanovisko nicméně hodnotí tato zlepšení jako příliš omezená co do rozsahu, jelikož další ustanovení zákona v podobě, v jaké byl přijat, by významným způsobem zpomalily a mařily práci Ústavního soudu, což by mohlo vést k neefektivitě jeho práce, a rovněž by podkopávaly jeho nezávislost nadměrnou kontrolou jeho fungování ze strany zákonodárné a výkonné moci.
Law of 18 March 2016 on the Ombudsman and amending certain other laws.
Mezi tato ostatní ustanovení patří například ustanovení, která na žádost čtyř soudců umožňují odložit případ až na dobu šesti měsíců, nejvyššímu státnímu zástupci umožňují zablokovat jednání svou nepřítomností, nebo ustanovení týkající se pozastavení všech institucionálních případů na dobu šesti měsíců, po kterých by následovalo opětovné podání.
The law was signed by the President of the Republic on 4 May 2016.
Stanovisko rovněž kritizovalo systém navrhování kandidátů na funkci předsedy Ústavního soudu prezidentovi republiky, který by mohl vést k situaci, kdy by byl jmenován kandidát, který nepožívá podporu významného počtu soudců.
Law of 22 June 2016 on the National Council of Media.
Mimo to se kancelář předsedy vlády bez jakékoliv ústavní nebo zákonné opory pokusila mít pod kontrolou platnost rozsudků Ústavního soudu tím, že je odmítne publikovat.
The law was signed by the President of the Republic on 27 June 2016.
Dne 19. prosince 2016 prezident republiky tři výše zmíněné zákony podepsal, načež byly zveřejněny v Úředním věstníku.
Law of 10 June 2016 on anti-terrorism.
Ještě týž den prezident republiky jmenoval soudkyni Julii Przyłębskou, která byla zvolena novým Sejmem, na pozici výkonné předsedkyně Ústavního soudu.
The law was signed by the President of the Republic on 22 June 2016.
Toto doporučení doplňuje doporučení ze dne 27. července 2016.
The Commission is furthermore aware that a new law amending the Law on the National Judicial Council and certain other laws has been submitted on 5 May 2016 by the Minister of Justice to the National Legislative Centre.
Doporučení zkoumá, které problematické body označené v předešlém doporučení byly vyřešeny, uvádí, které přetrvávají, a vymezuje řadu nových obav Komise ohledně stavu právního státu v Polsku, které od té doby vyvstaly.
Law of 30 December 2015 amending the Broadcasting Law, published in Official Journal on 7 January 2016, item 25, and Law of 22 June 2016 on the National Council of Media.
Toto ustanovení je patrně zaměřeno na situaci tří soudců, kteří byli v rozporu se zákonem v prosinci 2015 nominováni Sejmem v jeho 8. volebním období.
Letter of 1 February 2016 from First Vice-President Timmermans to Minister of Justice Mr Ziobro; Letter of 3 March 2016 from First Vice-President Timmermans to Minister of Foreign Affairs Mr Waszczykowski.
To by těmto třem soudcům umožnilo nastoupit na uvolněné pozice ústavních soudců, do kterých již předchozí zákonodárný sbor Sejmu v souladu se zákonem tři soudce nominoval, jak konstatovaly rozsudky z 3. a 9. prosince 2015.
Opinion no 839/2016.
Vedle toho nový zákon o postavení soudců obsahuje obdobné ustanovení [15], jako je článek 90 zákona z 22. července 2016, který byl rozsudkem z 11. srpna 2016 shledán protiústavním.
CDL-AD(2016)012.
Kromě toho lze ustanovení, která vyvolávají obdobné účinky, nalézt i v zákoně o řízení a uspořádání [16] a v prováděcím zákoně [17].
The law was signed by the President of the Republic on 22 June 2016.
Tato argumentace vyvolává závažné obavy z hlediska právního státu, jelikož odpírá dvěma zmíněným prosincovým rozsudkům jakýkoliv účinek a odporuje konzistentní argumentaci Ústavního soudu, zopakované mimo jiné i v rozhodnutí z 11. srpna 2016.
Law of 13 December 2016 amending the Law on the Assemblies not yet signed by the President of the Republic.
Odpověď naznačuje, že bez ohledu na rozsudky Ústavního soudu by situace zůstala stejná.
In its judgment of 7 November 2016, the Tribunal examined the constitutionality of the provisions in the Law of 22 July 2016 relating to the selection of candidates for the post of President of the Tribunal.
Závěrem lze uvést, že Komise zastává názor, že polské orgány by měly respektovat a plně provést rozsudky Ústavního soudu z 3. a 9. prosince 2015.
See paragraph 46.
Tyto rozsudky požadují, aby státní orgány v souladu se zásadou právního státu loajálně spolupracovaly na tom, aby tři soudci nominování Sejmem v jeho 7. volebním období nastoupili do úřadu ústavních soudců a aby tři soudci nominováni v rozporu se zákonem Sejmem v jeho 8. volebním období do úřadu nenastoupili.
See recital 19.
Příslušná ustanovení zákona o Ústavním soudu z 22. července 2016 vyvolávají vážné obavy z hlediska zásady právního státu a rozsudek Ústavního soudu ze dne 11. srpna 2016 je shledal protiústavními.
Article 21.
Polské orgány by měly rozsudek respektovat, zveřejnit a provést.
Article 21(2) of the Implementing Law; Article 11(5) of the Law on organisation and proceedings.
Dne 16. srpna 2016 vláda Polské republiky na základě článku 89 zákona z 22. července 2016 zveřejnila 21 rozsudků, které Ústavní soud přijal v období mezi 6. dubnem 2016 a 19. červencem 2016.
Article 21(7)-(12) and Article 22 of the Implementing Law; Article 11(7)-(15) of the Law on organisation and proceedings.
Nicméně dva rozsudky, z 9. března a 11. srpna 2016, vláda Polské republiky v rozporu s doporučením Komise stále nezveřejnila.
Opinion no CDL-AD(2016)026, paragraphs 30 and 124.
Článek 19 prováděcího zákona nicméně stanoví, že „rozsudky Ústavního soudu a rozhodnutí Ústavního soudu, které byly přijaty v rozporu se zákonem o Ústavním soudu ze dne 25. června 2015 […] nebo zákonem o Ústavním soudu ze dne 22. července 2016 a které byly vydány přede dnem, kdy nabyl účinnosti zákon uvedený v článku 1, se zveřejní v příslušných úředních věstnících poté, co jejich zveřejnění nařídí výkonný předseda Ústavního soudu, ledaže se týkají regulatorních nástrojů, které pozbyly účinnosti.“ Obdobné ustanovení již Ústavní soud shledal protiústavním ve svém rozsudku ze dne 11. srpna 2016.
Article 11(15) of the Law on organisation and proceedings.
Komise v doporučení zdůraznila, že tvrzení, že rozsudky byly vydány v rozporu se zákonem, odporuje zásadě oddělení pravomoci, neboť Sejmu nenáleží rozhodovat o zákonnosti rozsudků [20].
Article 18 of the Implementing Law provides that the acting President of the Tribunal shall direct the work of the Constitutional Tribunal, represent the Constitutional Tribunal externally, attribute cases to judges of the Tribunal who have taken the oath, perform actions in labour-law cases involving employees of the Office of the Tribunal and exercise other powers and duties vested in the President or the acting President of the Tribunal by the Implementing Law.
Nezveřejnění rozsudků týkajících se normativních aktů, které pozbyly účinnosti, jak stanoví článek 19 prováděcího zákona, navíc vylučuje zejména rozsudky z 9. března, 11. srpna a 7. listopadu 2016.
Article 5 of the Law on the status of judges, Articles 6(1) and 11(5) of the Law on the organisation and proceeding and Articles 18(2) and 21(2) of the implementing Law.
Toto ustanovení brání úplnému zveřejnění všech rozsudků až do chvíle, než bude jmenován předseda Ústavního soudu.
Article 114(2).
Komise doporučila, aby polské orgány zajistily, aby každá reforma zákona o Ústavním soudu respektovala rozsudky Ústavního soudu, včetně rozsudků ze 3. a 9. prosince 2015 a rozsudek z 9. března 2016, a plně brala v potaz stanovisko Benátské komise z 11. března 2016.
Article 19.
Komise polským orgánům doporučila zajistit, aby nebyla ohrožena efektivita Ústavního soudu jako záruky dodržování ústavy prostřednictvím různých požadavků, zejména požadavků týkajících se požadovaného počtu soudců, projednávání případů v chronologickém pořadí, možnosti nejvyššího státního zástupce zabránit projednávání případů, odložení projednávání nebo přechodných opatření týkajících se probíhajících případů nebo pozastavení případů; a to jak samostatně, tak prostřednictvím jejich společného účinku.
According to Article 188 of the constitution, the Constitutional Tribunal is to rule on the conformity of statutes and international agreements to the constitution, on the conformity of a statute to ratified international agreements whose ratification required prior consent granted by statute, on the conformity of legal provisions issued by central State organs to the constitution, ratified international agreements and statutes, on the conformity to the constitution of the purposes or activities of political parties, and on complaints concerning constitutional infringements.
Ve své odpovědi ze dne 27. října 2016 vláda Polské republiky neuznala, že v zákoně z 22. července 2016 nebyla zohledněna většina výhrad Komise a Benátské komise.
According to Article 189 of the constitution, the Constitutional Tribunal shall also settle disputes over authority between central constitutional organs of the State.
Vláda ve své odpovědi popírá, že by Ústavnímu soudu bylo znemožněno provádět účinný ústavní přezkum, a poukazuje na skutečnost, že Ústavní soud byl během tzv. ústavní krize schopen přijímat rozhodnutí.
Resolution of 26 April 2016 of the General Assembly of the Supreme Court of Poland.
Počet soudců požadovaných pro usnášeníschopnost pléna zůstává jedenáct, zatímco zákon o Ústavním soudu z roku 1997 a zákon z 25. června 2015 stanovil jejich počet na devět.
Resolution of 27 April 2016 of the Chief Council of the Supreme Administrative Court.
Jak je uvedeno v doporučení [31], to představuje omezení rozhodovacího procesu Ústavního soudu, a to zejména za stávající situace, kdy Ústavní soud má jen 12 soudců (vzhledem k tomu, že tři soudci, kteří byli v souladu se zákonem v říjnu 2015 nominováni Sejmem v jeho 7. volebním období, do úřadu dosud nenastoupili).
Statement of 7 April 2016 of the National Council of the Judiciary of Poland.
Komise rovněž připomíná, že ustanovení zákona z 22. prosince 2015, které do disciplinárního řízení proti soudcům Ústavního soudu zapojovalo další státní orgány, shledal Ústavní soud ve svém rozsudku z 9. března 2016 protiústavním a Benátská komise jej ve svém stanovisku z 11. března 2016 rovněž kritizovala.
Resolution of 12 March 2016 of the National Bar Association.
Komise je proto znepokojena opětovným zavedením ustanovení, které prezidentovi republiky svěřuje pravomoc zahájit disciplinární řízení.
Statement of 12 March 2016 of the National Solicitor Association.
Ve dnech 28.–29. dubna 2016 navštívila Varšavu delegace Benátské komise, aby diskutovala o novelizaci zákona o policii a některých dalších zákonů, a své stanovisko zveřejnila na zasedání probíhajícím ve dnech 10.–11. června 2016 [57].
Section 4.1 of the Communication ‘A new EU Framework to Strengthen the Rule of Law’, COM(2014) 158 final.
V tomto stanovisku se mimo jiné uvádí, že procedurální bezpečnostní opatření a podstatné podmínky obsažené v zákoně stále ještě nejsou dostatečné k tomu, aby se zabránilo jeho nadměrnému uplatňování a neoprávněnému zasahování do soukromí jednotlivců.
The Rule of Law Framework provides guidance for a dialogue between the Commission and the Member State in order to prevent the emergence of a systemic threat to the rule of law that could develop into a ‘clear risk of a serious breach’ which would potentially trigger the use of the ‘Article 7 TEU Procedure’.
Funkční období předsedy Ústavního soudu skončilo 19. prosince 2016.
Where there are clear indications of a systemic threat to the rule of law in a Member State, the Commission can initiate a dialogue with that Member State under the Rule of Law Framework.
Funkční období stávajícího místopředsedy Ústavního soudu skončí 26. června 2017.
On 11 August 2016, the Constitutional Tribunal rendered a judgment on the Law of 22 July 2016 [4].
Oba zákony zmíněné v předchozím odstavci již byly přijaty a podepsány prezidentem republiky.
The judgment held that a number of provisions of that law, all of which were also identified as a concern by the Commission in its Recommendation, were unconstitutional.
V době jejich přijetí už Ústavní soud započal s výběrem kandidátů na funkci předsedy Ústavního soudu, kteří mají být navrženi prezidentovi republiky v souladu se zákonem z 22. července 2016 [61].
On 16 August 2016, the Polish Government published 21 judgments of the Tribunal rendered in a period from 6 April 2016 to 19 July 2016.
Valné shromáždění nicméně nebylo s to přijmout usnesení o návrhu kandidátů na funkci předsedy Ústavního soudu, neboť nebylo dosaženo kvora předepsaného zákonem [62].
The publication of these judgments appears to have been based on Article 89 of the Law of 22 July 2016 which provided that ‘The Tribunal's rulings issued in breach of the provisions of the Constitutional Tribunal Act of 25 June 2015 before 20 July 2016 shall be published within 30 days from the entry into force of this Act, with the exception of rulings concerning normative acts that have ceased to have effect.’
Z tohoto důvodu je nový postup neslučitelný s rozsudkem Ústavního soudu ze 7. listopadu 2016.
This provision was among those declared unconstitutional by the Constitutional Tribunal in its judgment of 11 August 2016.
Ve svém stanovisku ze dne 14. října 2016 Benátská komise rovněž zdůraznila, že postup výběru musí zaručovat, aby prezidentovi republiky byli předsedou soudu navrženi jen ti kandidáti, kteří získali významnou podporu Ústavního soudu [67].
Moreover, neither the judgments of 9 March 2016 and of 11 August 2016 nor the 16 judgments rendered since 11 August 2016 have been published by the Government.
Zákon navíc již místopředsedovi neumožňuje předsedat valnému shromáždění, na rozdíl od zákona z 22. července 2016.
The opinion noted that the Law contains some improvements as compared to the Law of 22 December 2015 which had been the subject matter of the opinion of the Venice Commission of March 2016.
V čl. 17 odst. 1 prováděcího zákona se dále stanoví, že v době od zveřejnění tohoto zákona do okamžiku formálního jmenování nového předsedy Ústavního soudu stojí v čele Ústavního soudu soudce, kterého výkonem povinností předsedy Ústavního soudu pověřil prezident republiky (viz oddíl 5.3 níže).
However, it considered that these improvements are too limited in scope, because other provisions of the Law as adopted would considerably delay and obstruct the work of the Tribunal, possibly make its work ineffective, as well as undermine its independence by exercising excessive legislative and executive control over its functioning.
Komise proto zastává názor, že situace systémového ohrožení právního státu v Polsku, kterou prezentovala ve svém doporučení z 27. července 2016, nadále trvá.
Such other provisions include for example those on postponing a case for up to 6 months upon request by four judges, on allowing the Prosecutor-General to block a hearing by his or her absence, or on suspending all institutional cases for 6 months, followed by re-registration.
Zejména:
The opinion also criticised the system of proposing candidates for the post of President of the Tribunal to the President of the Republic, which could lead to a situation that a candidate is appointed who does not enjoy the support of a substantial number of judges.
K 39/16.
Furthermore, without any constitutional or legal basis, the chancellery of the Prime Minister has purported to control the validity of judgments of the Tribunal by refusing to publish its judgments.
K 44/16.
On 19 December 2016, the President of the Republic signed the three laws referred to above which were published in the Official Journal.
Komise si je rovněž vědoma toho, že dne 5. května 2016 ministr spravedlnosti předložil Národnímu legislativnímu centru nový zákon, kterým se mění zákon o Státní soudní radě a některé další zákony.
On the same day, the President of the Republic appointed judge Julia Przylębska, a judge elected by the new Sejm, to the position of acting President of the Constitutional Tribunal.
Stanovisko č. 839/2016.
The present Recommendation complements the Recommendation of 27 July 2016.
Doporučení Komise (EU) 2017/432
Commission Recommendation (EU) 2017/432
ke zvýšení efektivity navracení při provádění směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES
on making returns more effective when implementing the Directive 2008/115/EC of the European Parliament and of the Council
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/115/ES [1] stanoví společné normy a postupy, které se v členských státech používají při navracení neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí.
Directive 2008/115/EC of the European Parliament and of the Council [1] lays down common standards and procedures to be applied in Member States for returning illegally staying third-country nationals.
Díky schengenskému hodnotícímu mechanismu [2] a informacím shromážděným prostřednictvím Evropské migrační sítě [3] lze komplexně posoudit, jak členské státy provádějí návratovou politiku Unie.
The Schengen Evaluation Mechanism [2] and the information collected through the European Migration Network [3] have allowed for a comprehensive assessment of how Member States implement the Union policy on return.
Z hodnocení je patrné, že prostor k uvážení, který členským státům ponechala směrnice 2008/115/ES, vedl k nejednotnému provádění ve vnitrostátních právních předpisech, což se nepříznivě projevilo na účinnosti návratové politiky Unie.
The evaluations indicate that the margins of discretion left to the Member States by Directive 2008/115/EC led to an inconsistent transposition in national legislations, with a negative impact on the effectiveness of the Union return policy.
Od vstupu směrnice 2008/115/ES v platnost a vzhledem k rostoucímu migračnímu tlaku na členské státy lze konstatovat, že se prohloubily problémy, s nimiž se musí návratová politika Unie vyrovnat, a že se tento aspekt evropské komplexní migrační politiky stal jedním z hlavních témat.
Since the entry into force of Directive 2008/115/EC, and in the light of the increasing migratory pressure on the Member States, the challenges that the Union return policy needs to respond to have increased and brought this aspect of the European comprehensive migration policy to the forefront.
Ve svých závěrech ze zasedání ve dnech 20. a 21. října 2016 [4] vyzvala Evropská rada k posílení vnitrostátních správních postupů týkajících se navracení.
In its Conclusions of 20-21 October 2016 [4], the European Council called for reinforcing national administrative processes for returns.
V maltském prohlášení hlav států nebo předsedů vlád [5] ze dne 3. února 2017 bylo zdůrazněno, že návratovou politiku EU je třeba revidovat na základě objektivní analýzy toho, jakým způsobem se uplatňují právní, operační, finanční a praktické nástroje, které jsou k dispozici na unijní i vnitrostátní úrovni.
The Malta Declaration of Heads of State or Government [5] of 3 February 2017 highlighted the need for a review of EU return policy based on an objective analysis of the way in which the legal, operational, financial and practical tools available at Union and national level are applied.
V prohlášení byl uvítán záměr Komise urychleně předložit aktualizovaný akční plán EU v oblasti navracení a poskytnout pokyny, aby EU a členské státy mohly navracení provádět operativněji a aby zpětné přebírání osob probíhalo účinně na základě stávajícího acquis.
It welcomed the Commission's intention to rapidly present an updated EU Action Plan on Return and to provide guidance for more operational returns by the EU and Member States and effective readmission based upon the existing acquis.
S ohledem na stávající nárůst počtu státních příslušníků třetích zemí, kteří neoprávněně vstupují a pobývají v členských státech, a s cílem zajistit odpovídající kapacitu na ochranu osob, které ji potřebují, je nutné beze zbytku uplatňovat flexibilitu stanovenou ve směrnici 2008/115/ES.
In view of the current increase in the number of third-country nationals illegally entering and staying in the Member States, and in order to ensure appropriate capacity to protect those in need, it is necessary to use to the full extent the flexibility provided for in Directive 2008/115/EC.
Účinnější provádění této směrnice by omezilo možnosti zneužití postupů, odstranilo nedostatky a zároveň by byla zajištěna ochrana základních práv, jak jsou zakotvena v Listině základních práv Evropské unie.
A more effective implementation of that Directive would reduce possibilities of misuse of procedures and remove inefficiencies, while ensuring the protection of fundamental rights as enshrined in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Toto doporučení obsahuje pokyny, jak uplatňovat ustanovení směrnice 2008/115/ES, aby navracení probíhalo účinněji, a vyzývá členské státy, aby přijaly nezbytná opatření k odstranění právních a praktických překážek, které navracení komplikují.
This Recommendation provides guidance on how the provisions of Directive 2008/115/EC should be used for achieving more effective return procedures, and call on the Member States to take the necessary measures to remove legal and practical obstacles to return.
Aby byla návratová politika Unie efektivní, jsou zapotřebí účinná a přiměřená opatření pro zadržení a identifikaci neoprávněně pobývajících státních příslušníků třetích zemí, rychlé vyřízení jejich případů a odpovídající kapacity pro zajištění jejich přítomnosti pro účely návratu.
An effective Union return policy requires efficient and proportionate measures for the apprehension and identification of illegally staying third-country nationals, swift processing of their cases, and adequate capacity to ensure their presence in view of return.
K organizaci navracení je třeba, aby na vnitrostátní úrovni byly hladce uspořádány a integrovány víceoborové kompetence.
Organising return requires a streamlined and well integrated organisation of multi-disciplinary competences at national level.
Dále jsou třeba postupy a nástroje k rychlému poskytování informací příslušným orgánům a rovněž spolupráce mezi všemi aktéry, kteří jsou zapojeni do jednotlivých postupů.
In addition, it demands procedures and instruments that allow information to be made promptly available to the competent authorities, as well as cooperation between all actors that are involved in the different procedures.
Aby mohly vnitrostátní orgány reagovat na potřeby, zejména v situaci, kdy jsou členské státy značně zatíženy plněním povinnosti navracet neoprávněně pobývající státní příslušníky třetích zemí, potřebují kvalifikované pracovníky, kteří absolvovali víceoborovou odbornou přípravu a jsou náležitě kompetentní.
Multi-disciplinary trained and competent staff gathering all relevant competences is needed to ensure that national authorities are able to respond to the needs, particularly in circumstances where Member States are confronted with a significant burden in implementing the obligation to return illegally staying third-country nationals.
Při realizaci tohoto integrovaného a koordinovaného přístupu by členské státy měly plně využívat dostupné finanční nástroje Unie, programy a projekty v oblasti navracení, a to zejména z Azylového, migračního a integračního fondu.
In organising this integrated and coordinated approach, Member States should make full use of the available Union financial instruments, programmes and projects in the field of return, in particular of the Asylum, Migration and Integration Fund.
V této souvislosti by členské státy měly zohlednit i migrační tlak, s nímž si příslušné orgány musí poradit.
In this context, the Member States should also take into account the migratory pressure that the competent authorities are dealing with.