natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tento postup pro posílení právního státu stanoví, jakým způsobem bude Komise reagovat, pokud se v některém členském státě Evropské unie objeví známky ohrožení právního státu, a vysvětluje principy právního státu.
This Rule of Law Framework sets out how the Commission will react should clear indications of a threat to the rule of law emerge in a Member State of the Union and explains the principles which the rule of law entails.
Postup pro posílení právního státu poskytuje návod pro dialog mezi Komisí a příslušným členským státem, aby se zabránilo eskalaci systémových ohrožení právního státu.
The Rule of Law Framework provides guidance for a dialogue between the Commission and the Member State concerned to prevent the escalation of systemic threats to the rule of law.
Cílem tohoto dialogu je umožnit Komisi, aby našla společně s příslušným členským státem řešení, jak zabránit vzniku systémového ohrožení právního státu, které by se mohlo rozvinout do „zjevného nebezpečí závažného porušení“, které by potenciálně vedlo k aktivaci „postupu podle článku 7 Smlouvy o EU“.
The purpose of this dialogue is to enable the Commission to find a solution with the Member State concerned in order to prevent the emergence of a systemic threat to the rule of law that could develop into a ‘clear risk of a serious breach’ which would potentially trigger the use of the ‘Article 7 TEU Procedure’.
Tam, kde existují zjevné náznaky systémového ohrožení právního státu v některém členském státu, může Komise zahájit dialog s tímto členským státem podle postupu pro posílení právního státu.
Where there are clear indications of a systemic threat to the rule of law in a Member State, the Commission can initiate a dialogue with that Member State under the Rule of Law Framework.
Judikatura Soudního dvora Evropské unie a Evropského soudu pro lidská práva, a rovněž dokumenty vypracované Radou Evropy vycházející zejména ze zkušeností Evropské komise pro demokracii prostřednictvím práva („Benátská komise'“), uvádějí neúplný seznam těchto zásad, a definují tedy hlavní význam právního státu jako společnou hodnotu Unie v souladu s článkem 2 Smlouvy o Evropské unii (SEU).
Case law of the Court of Justice of the European Union and of the European Court of Human Rights, as well as documents drawn up by the Council of Europe, building notably on the expertise of the European Commission for Democracy through Law (‘Venice Commission’), provides a non-exhaustive list of these principles and hence defines the core meaning of the rule of law as a common value of the Union in accordance with Article 2 of the Treaty on European Union (TEU).
Tyto zásady zahrnují zákonnost, která předpokládá průhledný, odpovědný, demokratický a pluralistický proces přijímání zákonů; právní jistotu; zákaz svévole výkonné moci; nezávislé a nestranné soudy; účinný soudní přezkum zahrnující respekt k základním právům; a rovnost před zákonem [2].
Those principles include legality, which implies a transparent, accountable, democratic and pluralistic process for enacting laws; legal certainty; prohibition of arbitrariness of the executive powers; independent and impartial courts; effective judicial review including respect for fundamental rights; and equality before the law [2].
Kromě dodržování těchto zásad a hodnot mají státní instituce rovněž povinnost loajální spolupráce.
In addition to upholding those principles and values, State institutions also have the duty of loyal cooperation.
Postup má být aktivován v situacích, kdy orgány příslušného členského státu přijímají opatření nebo tolerují situace, které mohou systematicky a nepříznivě ovlivnit integritu, stabilitu nebo řádné fungování institucí a ochranné mechanismy pro zajištění právního státu na vnitrostátní úrovni [3].
The Framework is to be activated in situations where the authorities of a Member State are taking measures or are tolerating situations which are likely to systematically and adversely affect the integrity, stability or the proper functioning of the institutions and the safeguard mechanisms established at national level to secure the rule of law [3].
Účelem je řešit ohrožení právního státu, která mají systémovou povahu [4].
The purpose is to address threats to the rule of law which are of a systemic nature [4].
Musí být ohrožen politický, institucionální a/nebo právní řád členského státu jako takového, jeho ústavní struktura, oddělení pravomocí, nezávislost a nestrannost soudnictví nebo jeho systém soudního přezkumu, včetně ústavního soudnictví, pokud existuje [5].
The political, institutional and/or legal order of a Member State as such, its constitutional structure, separation of powers, the independence or impartiality of the judiciary, or its system of judicial review including constitutional justice where it exists, must be threatened [5].
Postup se aktivuje v situacích, kdy „záruky právního státu“ zjevně nejsou schopné tyto hrozby účinně řešit.
The Framework is to be activated in situations when national ‘rule of law safeguards’ do not seem capable of effectively addressing those threats.
Postup pro posílení právního státu má tři fáze.
The Rule of Law Framework has three stages.
V první fázi („posouzení Komise“) Komise shromažďuje a prověřuje všechny relevantní informace a posuzuje, zda existují jasné známky systémového ohrožení právního státu.
In a first stage (‘Commission assessment’) the Commission collects and examines all the relevant information and assesses whether there are clear indications of a systemic threat to the rule of law.
Pokud se Komise v důsledku tohoto předběžného posouzení domnívá, že existují systémová ohrožení právního státu, zahájí s příslušným členským státem dialog zasláním „stanoviska k právnímu státu“, ve kterém odůvodní své obavy a poskytne příslušnému členskému státu možnost odpovědět.
If, as a result of this preliminary assessment, the Commission believes that there is a systemic threat to the rule of law, it will initiate a dialogue with the Member State concerned, by sending a ‘rule of law opinion’, substantiating its concerns and giving the Member State concerned the possibility to respond.
Toto stanovisko může vycházet z korespondenční výměny názorů a setkání s příslušnými orgány a mohou na něj navázat další výměny názorů.
The opinion could be the result of an exchange of correspondence and meetings with the relevant authorities and be followed by further exchanges.
Ve druhé fázi („doporučení Komise“), v případě, že záležitost nebyla uspokojivě vyřešena, může Komise vydat „doporučení k právnímu státu“ určené příslušnému členskému státu.
In a second stage (‘Commission Recommendation’), if the matter has not been satisfactorily resolved, the Commission can issue a ‘rule of law recommendation’ addressed to the Member State.
Komise v takovém případě uvede důvody svých obav a doporučí, aby členský stát vyřešil uvedené problémy ve stanovené lhůtě a informoval Komisi o příslušných přijatých opatřeních.
In such a case, the Commission indicates the reasons for its concerns and recommends that the Member State solves the problems identified within a fixed time limit, and informs the Commission of the steps taken to that effect.
Ve třetí fázi („kroky v návaznosti na doporučení Komise“) Komise sleduje kroky, které dotčený členský stát podniká na základě vydaného doporučení.
In a third stage (‘Follow-up to the Commission Recommendation’), the Commission monitors the follow-up given by the Member State to the recommendation.
Celý proces je založen na pokračujícím dialogu mezi Komisí a příslušným členským státem.
The entire process is based on a continuous dialogue between the Commission and the Member State concerned.
Pokud nejsou ve stanovené lhůtě podniknuty uspokojivé návazné kroky, může být aktivován „postup podle článku 7 SEU“.
If there is no satisfactory follow-up within the time limit set, resort can be had to the ‘Article 7 TEU Procedure’; the procedure can be triggered by a reasoned proposal by one third of the Member States, by the European Parliament or by the Commission.
Příslušný postup může být aktivován odůvodněným návrhem jedné třetiny členských států, Evropským parlamentem nebo Komisí.
In November 2015, the Commission became aware of an ongoing dispute in Poland concerning in particular the composition of the Constitutional Tribunal, as well as the shortening of the mandates of its current President and Vice-President.
V listopadu 2015 se Komise dozvěděla o probíhajícím sporu v Polsku týkajícím se zejména složení Ústavního soudu, jakož i zkrácení funkčního období jeho současného předsedy a místopředsedy.
The Constitutional Tribunal rendered two judgments on this matter, on 3 and 9 December 2015.
Ústavní soud vydal v této věci dva rozsudky ve dnech 3. a 9. prosince 2015.
On 22 December 2015, the Sejm adopted a law amending the law on the Constitutional Tribunal, which concerns the functioning of the Tribunal as well as the independence of its judges [6].
Dne 22. prosince 2015 přijal Sejm zákon, kterým se mění zákon o Ústavním soudu, který se týká fungování tohoto soudu, jakož i nezávislosti jeho soudců [6].
In a letter of 23 December 2015, to the Polish Government [7], the Commission asked to be informed about the constitutional situation in Poland, including the steps envisaged by the Polish authorities with respect to the abovementioned two judgments of the Constitutional Tribunal.
V dopise ze dne 23. prosince 2015 adresovaném polské vládě [7] Komise požádala, aby byla informována o ústavní situaci v Polsku, včetně kroků zamýšlených polskými orgány s ohledem na výše zmíněné dva rozsudky Ústavního soudu.
As regards the amendments contained in the law adopted on 22 December 2015 on the Constitutional Tribunal, the Commission stated it would expect that this law is not finally adopted or at least not put into force until all questions regarding the impact of this law on the independence and the functioning of the Constitutional Tribunal have been fully and properly assessed.
Co se týče změny obsažené v zákoně o Ústavním soudu přijatém dne 22. prosince 2015, Komise uvedla, že by očekávala, že tento zákon nebude novelizován tímto způsobem nebo alespoň nebude uveden v platnost, dokud nebudou plně a řádně posouzeny všechny otázky týkající se vlivu tohoto zákona na nezávislost a fungování Ústavního soudu.
The Commission also recommended to the Polish authorities to work closely with the Council of Europe's Venice Commission.
Dne 30. prosince 2015 Komise napsala polské vládě dopis [8], ve kterém požádala o doplňující informace o navrhovaných reformách řízení polského veřejnoprávního vysílání.
However, the Polish Parliament did not await this opinion before taking further steps, and the Law was published in the Official Journal and entered into force on 28 December 2015.
Dne 31. prosince 2015 přijal polský Senát tzv. „malý mediální zákon“ týkající se správních a dozorčích rad polského veřejnoprávního televizního a rozhlasového vysílání.
On 30 December 2015, the Commission wrote to the Polish Government [8] to seek additional information about the proposed reforms to the governance of Poland's Public State Broadcasters.
Dne 7. ledna 2016 obdržela Komise odpověď polské vlády [9] na dopis o mediálním zákonu odmítající jakýkoli nepříznivý dopad na pluralitu sdělovacích prostředků.
On 31 December 2015, the Polish Senate adopted the ‘small media law’ concerning the management and supervisory boards of the Polish public television broadcaster and public radio broadcaster.
Dne 11. ledna obdržela Komise odpověď polské vlády na dopis o reformě Ústavního soudu [10].
On 7 January 2016, the Commission received a response from the Polish Government [9] on the letter on the media law denying any adverse impact on media pluralism.
Tyto odpovědi neodstranily existující obavy.
On 11 January, the Commission received a response from the Polish Government on the Constitutional Tribunal reform [10].
Dne 13. ledna 2016 proběhla první orientační rozprava sboru komisařů s cílem zhodnotit situaci v Polsku.
These responses did not remove existing concerns.
Komise se rozhodla prozkoumat situaci z perspektivy postupu pro posílení právního státu a pověřila prvního místopředsedu Timmermanse, aby navázal s orgány Polské republiky dialog za účelem objasnění aktuálních otázek a identifikace možných řešení.
On 13 January 2016, the College of Commissioners held a first orientation debate in order to assess the situation in Poland.
Ve stejný den napsala Komise polské vládě dopis [11] informující vládu, že provádí přezkum situace v rámci postupu pro posílení právního státu a přála by si navázat dialog s orgány Polské republiky za účelem objasnění aktuálních otázek a identifikace možných řešení.
The Commission decided to examine the situation under the Rule of Law Framework and mandated First Vice-President Timmermans to enter into a dialogue with the institutions of the Republic of Poland in order to clarify the issues at hand and identify possible solutions.
Dne 19. ledna 2016 zaslala Komise polské vládě dopis [12], v němž nabízí své odborné znalosti a navrhuje projednání záležitostí týkajících se nového mediálního zákona.
On the same day, the Commission wrote to the Polish Government [11] informing the Government that it was examining the situation under the Rule of Law Framework and wished to enter into a dialogue with the institutions of the Republic of Poland in order to clarify the issues at hand and identify possible solutions.
Dne 19. ledna 2016 zaslala polská vláda Komisi dopis [13], v němž uvedla své názory na spor týkající se jmenování soudců, s odkazem mimo jiné na ústavní zvyklosti týkající se jmenování soudců.
On 19 January 2016 the Commission wrote to the Polish Government [12] offering to contribute expertise and discuss matters related to the new media law.
Polská vláda uvedla řadu pozitiv plynoucích z novely zákona o Ústavním soudu.
On 19 January 2016, the Polish Government wrote to the Commission [13] setting out its views on the dispute concerning the appointment of judges, referring, inter alia, to a constitutional custom relating to the appointment of judges.
Ve stejný den Evropský parlament uspořádal plenární rozpravu o situaci v Polsku.
The Polish Government set out a number of positive effects considered to result from the amendment to the Act on the Constitutional Tribunal.
Dne 1. února 2016 zaslala Komise polské vládě dopis [14], v němž uvádí, že doposud nebyly provedeny rozsudky Ústavního soudu o jmenování soudců.
On the same day the European Parliament held a plenary debate on the situation in Poland.
V dopise byla rovněž zdůrazněna nutnost dále zkoumat novelu zákona o Ústavním soudu, zejména „kombinovaný účinek“ různých změn, se žádostí o podrobnější vysvětlení.
On 1 February 2016, the Commission wrote to the Polish Government [14] noting that the judgments of the Constitutional Tribunal on the appointment of judges had still not been implemented.
Komise v dopise rovněž požádala o informace o dalších zákonech, které byly přijaty v poslední době, zejména novém zákoně o státní službě, zákoně, kterým se mění zákon o policii, a některých dalších zákonech, a také o zákoně o státním zastupitelství a o zamýšlených legislativních reformách, zejména dalších reformách mediálních právních předpisů.
The letter also underlined the need to further examine the amendment to the Act on the Constitutional Tribunal, in particular the ‘combined effect’ of the various changes made, requesting more detailed explanations.
Dne 29. února 2016 zaslala polská vláda Komisi [15] dopis s dalšími vysvětleními ohledně mandátu předsedy Ústavního soudu.
The letter also requested information about other laws which had been adopted recently, in particular the new Civil Service Act, the Act amending the law on the Police and certain other laws, as well as the Law on the Public Prosecution Office, and about legislative reforms which were being envisaged, notably further reforms of the media legislation.
V dopise bylo upřesněno, že rozsudek Ústavního soudu ze dne 9. prosince 2015 znamená, že prozatímní ustanovení novely zákona, které upravovalo ukončení mandátu předsedy Ústavního soudu, bylo prohlášeno za protiústavní a ztratilo právní účinek.
On 29 February 2016, the Polish Government wrote to the Commission [15] providing further clarifications on the mandate of the President of the Constitutional Tribunal.
V dopise se rovněž požadují informace o dalších zákonech, které byly v poslední době přijaty, a dalších legislativních reformách, které se plánují.
As a result, the current President of the Tribunal would continue to exercise his mandate pursuant to the old legislative provisions until his mandate expired on 19 December 2016.
Vláda doposud tento rozsudek nezveřejnila v Úředním věstníku, což znamená, že nemá právní účinek.
The letter furthermore requested clarifications as to what the Commission meant by insisting that the binding and final judgments of the Constitutional Tribunal had still not been implemented as well as clarifications why according to the Commission the resolutions electing three judges of the Constitutional Tribunal on 2 December 2015 ran counter to the Tribunal's subsequent judgment.
Dne 11. března 2016 Benátská komise přijala stanovisko „o změně zákona ze dne 25. června 2015 týkajícího se Ústavního soudu“ [17].
On 3 March 2016, the Commission wrote to the Polish Government [16], providing clarifications concerning the issue of the appointment of judges as requested by the Polish Government in the letter of 29 February 2016.
Pokud jde o jmenování soudců, stanovisko vyzývá polský parlament, aby našel řešení v souladu s principy právního státu, respektující rozsudky Ústavního soudu.
Regarding the amendment to the Act on the Constitutional Tribunal the letter noted that according to a preliminary assessment, certain amendments, both individually and taken together, made more difficult the conditions under which the Constitutional Tribunal could review the constitutionality of newly passed laws and requested more detailed explanations on this.
Komise se rovněž domnívá, že mimo jiné vysoké kvorum, požadavek dvoutřetinové většiny pro přijímání rozhodnutí a přísná pravidla, která znemožňují řešit naléhavé případy, a zejména jejich kombinovaný účinek, by měly negativní dopad na efektivitu Ústavního soudu.
The letter also asked for information about other laws which had been adopted recently and further legislative reforms which were being envisaged.
Stanovisko rovněž dospělo k závěru, že odmítnutí zveřejnění rozsudku ze dne 9. března 2016 by dále prohloubilo ústavní krizi v Polsku.
On 9 March 2016, the Constitutional Tribunal ruled that the law adopted on 22 December 2015 was unconstitutional.
Dne 21. března 2016 polská vláda zaslala Komisi dopis, v němž zve prvního místopředsedu pana Timmermanse na setkání v Polsku, na němž by se posoudil dosavadní dialog mezi polskou vládou a Komisí a stanovilo, jak v dialogu pokračovat nestranným způsobem, na základě důkazů a v duchu spolupráce.
That judgment has so far not been published by the Government in the Official Journal, with the consequence that it does not have legal effect.
Dne 31. března 2016 zaslala polská vláda Komisi nejnovější informace a právní posouzení sporu týkajícího se Ústavního soudu v Polsku.
On 11 March 2016, the Venice Commission adopted its opinion ‘on amendments to the Act of 25 June 2015 on the Constitutional Tribunal’ [17].
Dne 5. dubna 2016 proběhla setkání ve Varšavě mezi prvním místopředsedou Timmermansem a ministrem zahraničních věcí Polska, ministrem spravedlnosti, místopředsedou vlády a rovněž předsedou a místopředsedou Ústavního soudu.
As regards the appointment of judges, the opinion called on the Polish Parliament to find a solution on the basis of the rule of law, respecting the judgments of the Tribunal.
V návaznosti na tato setkání proběhlo i několik setkání mezi polskou vládou zastoupenou ministerstvem spravedlnosti a Komisí.
It also considered, inter alia, that a high attendance quorum, the requirement of a two-thirds majority for adopting judgments and a strict rule making it impossible to deal with urgent cases, especially in their combined effect, would have made the Tribunal ineffective.
V návaznosti na rozsudek ze dne 9. března 2016 začal Ústavní soud znovu rozhodovat.
Finally, it considered that a refusal to publish the judgment of 9 March 2016 would further deepen the constitutional crisis in Poland.
Polská vláda se těchto řízení neúčastnila a rozsudky vydané Ústavním soudem od 9. března 2016 vláda doposud nezveřejnila v Úředním věstníku [18].
On 21 March 2016, the Polish Government wrote to the Commission inviting First Vice-President Timmermans to a meeting in Poland to assess the dialogue carried out so far between the Polish Government and the Commission and to determine how to continue it in an impartial, evidence-based and cooperative way.
Dne 13. dubna 2016 přijal Evropský parlament usnesení o situaci v Polsku, v němž mimo jiné naléhá na polskou vládu, aby respektovala, zveřejnila v Úředním věstníku a bez dalších odkladů plně provedla rozhodnutí Ústavního soudu ze dne 9. března 2016, aby provedla rozsudky ze 3. a 9. prosince 2015 a vyzývá polskou vládu, aby plně provedla doporučení Benátské komise.
On 31 March 2016, the Polish Government wrote to the Commission with recent information and legal assessments regarding the dispute around the Constitutional Tribunal in Poland.
Dne 20. dubna 2016 se uskutečnilo setkání mezi Komisí a zástupci Sítě předsedů nejvyšších soudů Evropské unie a Konference evropských ústavních soudů s cílem prodiskutovat situaci v Polsku.
On 5 April 2016, meetings took place in Warsaw between First Vice-President Timmermans and the Minister of Foreign Affairs of Poland, the Minister of Justice, the Deputy Prime Minister, as well as with the President and the Vice-President of the Constitutional Tribunal.
Dne 26. dubna 2016 přijalo Valné shromáždění polského nejvyššího soudu usnesení potvrzující, že rozhodnutí Ústavního soudu jsou platná, a to i v případě, že polská vláda odmítá jejich zveřejnění v Úředním věstníku.
Following these meetings, several meetings also took place between the Polish Government, represented by the Ministry of Justice, and the Commission.
Dne 29. dubna 2016 skupina poslanců Sejmu předložila Sejmu legislativní návrh nového zákona o Ústavním soudu s cílem nahradit stávající zákon.
Following the judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal resumed the adjudication of cases.
V průběhu dubna byla v Sejmu vytvořena expertní skupina, která by měla pomáhat při přípravě nového zákona o Ústavním soudu.
The Polish Government did not participate in these proceedings and the judgments rendered by the Constitutional Tribunal since 9 March 2016 have so far not been published by the Government in the Official Journal [18].
Dne 24. května 2016 se uskutečnilo setkání prvního místopředsedy Timmermanse ve Varšavě s polským premiérem, předsedou a místopředsedou Ústavního soudu, ombudsmanem, primátorem hlavního města Varšavy a členy opozičních stran v Sejmu.
On 13 April 2016, the European Parliament adopted a Resolution on the situation in Poland, inter alia, urging the Polish Government to respect, publish and fully implement without further delay the Constitutional Tribunal's judgment of 9 March 2016 and to implement the judgments of 3 and 9 December 2015, and calling on the Polish Government to fully implement the recommendations of the Venice Commission.
Následně se uskutečnily další výměny a setkání mezi Komisí a polskou vládou.
On 26 April 2016, the General Assembly of the Supreme Court of Poland adopted a resolution attesting that the rulings of the Constitutional Tribunal are valid, even if the Polish Government refuses to publish them in the Official Journal.
Navzdory podrobné a konstruktivní povaze výměn mezi Komisí a polskou vládou však nebyly obavy Komise rozptýleny.
On 29 April 2016, a group of members of the Sejm submitted to the Sejm a legislative proposal for a new Constitutional Tribunal Act with a view to replacing the current Act.
Dne 1. června 2016 přijala Komise stanovisko týkající se právního státu v Polsku.
The proposal contained several provisions which were already criticised by the Venice Commission in its opinion of 11 March 2016 and declared unconstitutional by the Tribunal in its ruling of 9 March 2016.