natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tato novelizace mimo jiné zvýšila kvorum pro projednávání případů [27], zvýšila požadavky na většinu pro vydávání rozsudků Ústavním soudem v plénu [28], požadovala projednávání případů v chronologickém pořadí [29] a stanovila minimální odklad slyšení [30].
Since these judgments are, following the judgment of 9 March 2016, rendered in accordance with the rules applicable before 22 December 2015, the risk of a continuous controversy about every future judgment will undermine the proper functioning of constitutional justice in Poland.
Některé části novely [31] zvětšily možnost zapojení jiných státních institucí do disciplinárních řízení týkajících se soudců Ústavního soudu.
This risk is already a reality as the Tribunal has to date rendered 20 rulings since its ruling of 9 March 2016, and none of these rulings have been published in the Official Journal.
Ve svém rozsudku z 9. března 2016 prohlásil Ústavní soud zákon přijatý 22. prosince 2015 za protiústavní jako celek, a za protiústavní označil také konkrétně některá jeho ustanovení, zejména ta uvedená výše.
The Commission observes that the new law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal does not remove the above concerns.
Polské orgány tento rozsudek v Úředním věstníku doposud nezveřejnily (viz část 3 výše).
Article 80(4) of the Law requires an ‘application’ for publication of judgments from the President of the Constitutional Tribunal to the Prime Minister.
Jak již bylo uvedeno ve stanovisku Komise z 1. června 2016, Komise dospěla k názoru, že účinek novely týkající se zvýšení kvora, většinového hlasování, projednávání případů v chronologickém pořadí a stanovení minimálního odkladu slyšení, a zejména pak společný účinek těchto ustanovení, ohrožuje efektivitu Ústavního soudu jako záruky dodržování Ústavy.
This seems to indicate that publication of judgments would be dependent on a decision of the Prime Minister.
Tento závěr sdílí také Benátská komise.
It therefore raises significant concerns regarding the independence of the Tribunal.
Protože jsou tato zjištění relevantní pro posouzení zákona přijatého dne 22. července 2016, jsou hlavní závěry shrnuty níže.
In addition, Article 89 stipulates that ‘In a period of 30 days from the entry into force of [this] Act the rulings of the Tribunal handed down before 20 July 2016 in a manner contrary to the Constitutional Tribunal Act of 25 June 2015 shall be published except for the rulings regarding normative acts that were repealed’.
Kvorum
This provision gives rise to concern as the publication of the judgments should not depend on a decision of the legislator.
Novelizovaný čl. 44 odst.
In addition, the indication that the judgments have been rendered illegally is contrary to the principle of the separation of powers as it is not for the Sejm to determine compatibility with the Constitution.
3 uvádí, že „rozhodování v plénu bude vyžadovat účast nejméně 13 soudců Ústavního soudu“ [32].
Moreover, the provision is incompatible with the judgment of 9 March 2016 and the findings of the Venice Commission.
Podle novelizovaného čl. 44 odst. 1 bude Ústavní soud rozhodovat v plénu, pokud to zákon neuvádí jinak.
In conclusion, the fact that the Polish Government has so far refused to publish the judgment of 9 March 2016 of the Constitutional Tribunal, as well as all subsequent judgments, in the Official Journal creates uncertainty on the legal basis on which the Tribunal must act and on the legal effects of its judgments.
To se týká zejména případů označených jako „abstraktní případy“, ve kterých jde o ústavní přezkum nově přijatých zákonů.
This uncertainty undermines the effectiveness of constitutional review and raises serious concerns in respect of the rule of law.
Novelizovaný čl. 44 odst. 1 také uvádí výjimky, zejména pro jednotlivé stížnosti nebo případy předané Ústavnímu soudu běžnými soudy.
The law adopted on 22 July 2016 does not remove these concerns.
Předchozí verze zákona vyžadovala pro rozhodování v plénu přítomnost nejméně devíti soudců (čl. 44 odst. 3 bod 3 zákona před novelizací).
REVIEW OF THE LAW ON THE CONSTITUTIONAL TRIBUNAL AND EFFECTIVENESS OF CONSTITUTIONAL REVIEW OF NEW LEGISLATION
Komise dospěla k názoru, že kvorum 13 z 15 soudců pro rozhodování v plénu (které je potřebné při rozhodování o „abstraktním“ ústavním přezkumu nově přijatých zákonů) představuje vážné omezení rozhodovacího procesu Ústavního soudu a hrozí jeho úplným zablokováním.
The Commission notes that on 22 July 2016 the Sejm adopted a new law relating to the functioning of the Constitutional Tribunal, repealing the Law of 25 June 2015 on the Constitutional Tribunal.
Jak poznamenala Komise (a jak potvrdily závěry Benátské komise), požadované kvorum představující 13 z 15 soudců je v porovnání s požadavky v jiných členských státech neobyčejně vysoké.
This law follows the law adopted on 22 December 2015 which was declared unconstitutional by the Constitutional Tribunal.
Je tedy zcela možné, že z různých důvodů nebude možné v některých případech dosáhnout kvora soudců, což může vést k situaci, kdy nebude Ústavní soud přinejmenším dočasně usnášeníschopný.
It must therefore be assessed whether this law is compatible with the rule of law, taking into account its impact on the effectiveness of the constitutional review, including of recently adopted acts and therefore constitutes appropriate action to redress the rule of law concerns identified in the Commission's Rule of Law Opinion of 1 June.
Tato situace ve skutečnosti platí i za stávajících okolností, kdy má Ústavní soud v této fázi pouze 12 soudců.
The legislation concerned and its impact is considered in more detail below, taking into account the effect of the provisions both individually and collectively, as well as the previous case law of the Constitutional Tribunal and the opinion of the Venice Commission.
Většina při hlasování
Amendment of 22 December 2015 to the Law on the Constitutional Tribunal
Podle novelizovaného čl. 99 odst. 1 vyžadovalo rozhodování Ústavního soudu v plénu (pro „abstraktní případy“) dvoutřetinovou většinu přítomných soudců.
On 22 December 2015, following an accelerated procedure, the Sejm amended the Law on the Constitutional Tribunal [26].
S ohledem na nové (zvýšené) požadavky na kvorum to znamená, že musel být rozsudek schválen nejméně devíti soudci, pokud Ústavní soud rozhodoval v plénu [33].
The amendments, inter alia, increased the attendance quorum of judges for hearing cases [27], raised the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench [28], required the handling of cases in chronological order [29] and provided a minimum delay for hearings [30].
Jednoduchá většina hlasů byla vyžadována pouze v případě, že rozhodovalo kolegium sedmi nebo tří soudců (jednotlivé stížnosti a předběžné žádosti předané běžnými soudy).
Certain amendments [31] increased the involvement of other institutions of the State in disciplinary proceedings concerning judges of the Tribunal.
Předchozí verze zákona vyžadovala pro rozhodování v plénu prostou většinu hlasů (čl. 99 odst. 1 zákona před novelizací).
In its judgment of 9 March 2016, the Constitutional Tribunal declared unconstitutional the law adopted on 22 December 2015 in its entirety as well as specific provisions thereof, in particular those referred to above.
Omezení týkající se rozhodovacího procesu Ústavního soudu vedle zvýšeného kvora významným způsobem zhoršuje také požadavek na dvoutřetinovou většinu při rozhodování (pro „abstraktní“ ústavní přezkum nově přijatých zákonů).
So far the Polish authorities have failed to publish the judgment in the Official Journal (see section 3 above).
Komise poznamenává (a závěry Benátské komise potvrzují), že ve velké většině evropských právních systémů je požadována pouze prostá většina.
As set out already in its Opinion of 1 June 2016, the Commission took the view that the effect of the amendments concerning the attendance quorum, the voting majority, the handling of cases in chronological order and the minimum delay for hearings, in particular their combined effect, undermined the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
V každém případě však Ústavní soud shledal, že Ústava Polské republiky vyžaduje pouze hlasování pomocí prosté většiny, a proto byl požadavek týkající se kvalifikované většiny protiústavní.
This conclusion is shared by the Venice Commission.
Projednávání případů v chronologickém pořadí
As these findings are relevant for the assessment of the law adopted on 22 July 2016, the main conclusions are recalled hereunder.
Podle novelizovaného čl. 80 odst. 2 [34] budou data slyšení nebo neveřejných jednání, při nichž mají být projednávány návrhy na abstraktní ústavní přezkumy, „určována podle pořadí, v jakém byly případy podány k soudu“.
Attendance quorum
Toto pravidlo nepředpokládalo žádné výjimky a podle novelizace se také týkalo všech zahájených případů, pro které zatím nebylo určeno datum slyšení [35].
The amended Article 44(3) stated that ‘Adjudicating in full bench shall require the participation of at least 13 judges of the Court’ [32].
Předchozí verze zákona žádné podobné pravidlo neobsahovala.
According to the amended Article 44(1) the Constitutional Tribunal shall rule by the full bench, unless otherwise specified by law.
Toto „pravidlo posloupnosti“, které vyžaduje, aby Ústavní soud projednával případy v posloupnosti, ve které byly podány, má negativní dopad na schopnost soudu rychle vydávat rozhodnutí o ústavnosti nových právních předpisů, zejména s ohledem na počet projednávaných případů.
This applied in particular to what are described as ‘abstract cases’ of constitutional review of newly adopted laws.
Nemožnost zohlednit podstatu případu (zejména v případech týkajících se základních práv), jeho důležitost a kontext, ve kterém je předkládán, mohla zabránit Ústavnímu soudu ve splnění požadavků týkajících se přiměřeného trvání řízení, které jsou ukotveny v článku 6 Evropské úmluvy o lidských právech a článku 47 Listiny základních práv EU.
The amended Article 44(1) also provided for exceptions, notably for individual complaints or cases submitted by ordinary courts.
Jak je také uvedeno v závěrech Benátské komise, toto pravidlo posloupnosti může také narušit předkládání předběžných otázek týkajících se rozsudků Soudnímu dvoru, zejména v případě, že je po přijetí rozhodnutí o předběžné otázce nezbytné slyšení.
The former version of the Law required, for a decision by the full bench, the presence of at least nine judges (Article 44(3), item 3 of the Law before the amendment).
Minimální odklad slyšení
The Commission considered that the attendance quorum of 13 out of 15 judges for the full bench (which deals with the ‘abstract’ constitutional review of newly adopted laws) represents a serious constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal, with the risk of blocking it.
Nakonec je nutno zvážit tento problém ve spojení s požadavky týkajícími se plánování projednávání případů.
The Commission noted, as confirmed by the Venice Commission, that an attendance quorum of 13 out of 15 judges is unusually high compared to requirements in other Member States.
Zejména platí, že minimální odklad slyšení (Ústavní soud musí účastníky řízení upozornit na konání slyšení nejméně tři měsíce, a v důležitých případech šest měsíců před datem slyšení) představuje hrozbu pro rychlost řízení.
It is indeed entirely imaginable that for various reasons, such an attendance quorum might on occasion not be reached, which would then leave the Tribunal at least temporarily unable to adjudicate.
Jak je uvedeno výše, nepřítomnost obecného ustanovení, které by umožnilo Ústavnímu soudu v urgentních případech tyto termíny zkrátit, je neslučitelné s požadavky týkajícími se přiměřené délky řízení podle článku 6 Evropské úmluvy o lidských právech a článku 47 Listiny základních práv EU.
In fact, such a situation would be present in the current circumstances, as the Tribunal has only 12 judges at this stage.
Disciplinární řízení
Voting majority
Konečné rozhodnutí by musel přijmout Sejm.
According to the amended Article 99(1), judgments of the Constitutional Tribunal sitting as a full bench (for ‘abstract cases’) required a majority of two thirds of the judges sitting.
Podle předchozí verze zákona nebyla výkonná moc povolána iniciovat disciplinární řízení a Sejm neměl pravomoc odvolat soudce Ústavního soudu.
With a view to the new (higher) attendance quorum (see above) this meant that a judgment had to be approved by at least nine judges if the Constitutional Tribunal adjudicated as a full bench [33].
Pravomoc odvolat soudce Ústavního soudu měl samotný Ústavní soud.
Only if the Tribunal adjudicated in a panel of seven or three judges (individual complaints and preliminary requests from ordinary courts), was a simple majority of votes required.
Komise dospěla k závěru, že skutečnost, že politická organizace rozhoduje o disciplinárním postihu (a tedy jej může odmítnout) navrženém Ústavním soudem, může představovat problém z hlediska nezávislosti soudní moci, protože parlament (jakožto politická organizace) se bude podle očekávání rozhodovat na základě politických faktorů.
The Commission noted, as also confirmed by the Venice Commission, that in the vast majority of European legal systems, only a simple voting majority is required.
Také není zřejmé, proč by měly mít politické instituce, jakými jsou prezident republiky a ministr spravedlnosti, pravomoc zahajovat disciplinární řízení.
In any event, the Constitutional Tribunal found that the Polish Constitution required voting by simple majority, and that the requirement of a qualified majority was thus unconstitutional.
I pokud by tato řízení vyžadovala souhlas Ústavního soudu nebo jeho předsedy, samotný fakt, že je mohou iniciovat politické instituce, může mít dopad na nezávislost Ústavního soudu.
Handling of cases in chronological order
To vyvolává otázky týkající se dělby moci a nezávislosti Ústavního soudu, protože návrh na odvolání soudce vydaný Ústavním soudem by mohl být Sejmem zamítnut.
According to amended Article 80(2) [34], the dates for hearings or proceedings in camera, where applications in abstract constitutional review proceedings were to be considered, ‘shall be established by order in which the cases are submitted to the Court’.
Komise poznamenává, že i když lze v porovnání s novelizací z 22. prosince 2015 pozorovat jistá zlepšení a některé otázky byly vyřešeny, jak je uvedeno níže, i tento zákon obsahuje řadu problematických ustanovení, na něž se poukazovalo již v souvislosti s uvedeným zákonem z 22. prosince 2015, a navíc obsahuje několik nových problematických ustanovení.
The impossibility to take into account the nature of a case (notably when involving fundamental rights issues), its importance and the context in which it is presented, could have prevented the Constitutional Tribunal from meeting the requirements for a reasonable length of proceedings as enshrined in Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Celkově platí, že účinky některých ustanovení zákona ze dne 22. července 2016, jak jednotlivě, tak dohromady, vyvolávají otázky týkající se efektivity ústavního přezkumu a právního státu.
As also noted by the Venice Commission, the sequencing rule could also have discouraged the putting of preliminary ruling questions to the Court of Justice, particularly if a hearing is required after the preliminary ruling has been received.
Čl.
Minimum delay for hearings
26 odst. 2 zvyšuje počet soudců požadovaných pro rozhodování v plénu z devíti (jak je stanoveno zákonem o Ústavním soudu z r. 1997 a zákonem z 25. června 2015 před jeho novelizací z 22. prosince 2015) na jedenáct.
According to amended Article 87(2) [36], ‘[t]he hearing may not take place earlier than after three months from the day the notification on the date of the hearing has been delivered to the participants of the proceedings, and for cases adjudicated in full bench — after six months’.
To představuje omezení rozhodovacího procesu Ústavního soudu.
The former version of the Law stated that the hearing cannot be held earlier than after 14 days from the delivery date of the notification of its date to participants of the proceedings.
Toto číslo bylo sníženo v porovnání se třinácti soudci požadovanými novelizací zákona z 22. prosince 2015.
Finally, this issue had to be seen in combination with the requirement concerning the scheduling of cases.
Nicméně, zejména s ohledem na skutečnost, že Ústavní soud má momentálně pouze 12 soudců, i přesto nemusí v některých případech dojít k dosažení kvora soudců, což může vést k dočasné neschopnosti Ústavního soudu rozhodovat.
In particular the minimum delay for hearings (participants of the proceedings must be notified of a hearing before the Constitutional Tribunal at least 3 — and in important cases 6 — months before the date of the hearing) risked slowing down proceedings.
Navíc podle čl. 26 odst. 1 písm. g) musí Ústavní soud rozhodovat v plénu, mimo jiné, v případech, kdy o to požádají tři soudci.
As set out above, the absence of a general provision that would allow the Constitutional Tribunal to reduce these deadlines in urgent cases is incompatible with the requirements for a reasonable length of proceedings under Article 6 of the European Convention on Human Rights and Article 47 of the EU Charter of Fundamental Rights.
Tito soudci nemusí patřit mezi soudce určené k posuzování daného případu.
Disciplinary proceedings
Zákon nestanoví, že jejich žádost musí být odůvodněná, ani že musí splňovat jakékoli konkrétní podmínky.
According to amended Article 28a [37], ‘[d]isciplinary proceedings may also be instituted further to an application from the President of the Republic of Poland or the Minister for Justice no later than three weeks after the date of receipt of the application, unless the President of the Court decides that the application is unfounded’.
Takové ustanovení umožňuje, aby se rozhodování v plénu využilo v nepředvídatelném množství případů, a může ohrozit efektivní fungování Ústavního soudu a tím i efektivitu ústavního přezkumu.
Furthermore, according to the amended Article 31a(1) of the Law [38] ‘[i]n particularly gross cases, the General Assembly shall apply to the Sejm to depose the judge of the Court’.
V článku 69 se uvádí, že: „rozhodnutí budou přijata prostou většinou.“ V porovnání s novelizací zákona z 22. prosince 2015 jde o zlepšení, protože toto ustanovení již neobsahuje protiústavní požadavek na dvoutřetinovou většinu potřebnou k přijímání rozhodnutí.
Such an action of the General Assembly could have been initiated by an application by the President of the Republic or the Minister of Justice pursuant to the amended Article 31a(2), although the Constitutional Tribunal remained free to decide.
Toto ustanovení tedy řeší problém, na který upozorňovala Komise.
The final decision would have been taken by the Sejm.
Podle čl. 38 odst. 5 může „[p]ředseda Ústavního soudu […]určit datum slyšení bez ohledu na podmínku uvedenou v odstavci 3 [výše] v případech, kdy to lze odůvodnit ochranou práv a svobod občanů, bezpečností státu nebo ústavního řádu.
According to the former version of the Law the Executive branch was not entitled to institute disciplinary proceedings and the Sejm was not granted the power to depose a judge of the Court.
V souladu s čl. 38 odst. 3 se pravidlo posloupnosti vztahuje na „žádosti“ a netýká se „ústavních stížností“.
In particular, the President of the Republic or the Minister of Justice were given the power to initiate disciplinary proceedings against a Constitutional Tribunal judge [39] and, in particularly serious cases, the Sejm was given the power to take the final decision on the dismissal of a judge following a request to that effect by the Constitutional Tribunal [40].
Přestože se pravidlo posloupnosti týká pouze žádostí, bude mít vliv na schopnost Ústavního soudu rychle vydávat rozhodnutí týkající se ústavnosti zákonů na základě žádosti institucí.
The Commission considered that the fact that a political body decides on (and hence may refuse to impose) a disciplinary sanction as proposed by the Constitutional Tribunal may pose a problem regarding the independence of the judiciary, as the Parliament (as a political body) could be expected to decide on the basis of political considerations.
Čl.
Similarly it was not clear why political institutions such as the President of the Republic and the Minister of Justice should have the power to initiate disciplinary proceedings.
38 odst. 5 počítá s možností, že se předseda Ústavního soudu rozhodne pravidlo posloupnosti neuplatnit.
Even if such proceedings required approval by the Tribunal or its President, already the fact that they could have been initiated by political institutions could have had an impact on the independence of the Tribunal.
Tato možnost je však omezená na specifické případy a může vést k prodlevám, protože pět soudců může podat žádost na opětovné zvážení rozhodnutí předsedy Ústavního soudu týkajícího se určení data slyšení.
This raised concerns as regards the separation of powers and the independence of the Constitutional Tribunal as the proposal of the Tribunal to dismiss a judge could be rejected by the Sejm.
Navíc není jasné, zda by okolnosti umožnily předsedovi Ústavního soudu neuplatňovat pravidlo posloupnosti ve všech případech, které vyžadují urgentní rozhodnutí.
Law adopted on 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal
Proto platí, že ačkoli zákon přijatý dne 22. července 2016 představuje zlepšení v porovnání se zákonem ze dne 22. prosince 2015, dopad pravidla posloupnosti na efektivitu Ústavního soudu přesto vyvolává jisté otázky.
In addition to provisions on the appointment of judges of the Tribunal and the publication of its judgments (see sections 2 and 3), the law adopted on 22 July 2016 contains other provisions on the functioning of the Tribunal.
Zákon z 22. července 2016 neumožňuje zapojení jiných státních institucí do disciplinárních řízení týkajících se soudců Ústavního soudu.
The law is inspired by the Law on the Constitutional Tribunal of 1 August 1997 but adds new provisions, inter alia, on the attendance quorum of judges for hearing cases, the majorities needed in the Constitutional Tribunal to hand down judgments by the full bench, the handling of cases in chronological order, the minimum delay for hearings, the role of the Public Prosecutor-General, the postponement of deliberations, transitional provisions for pending cases and vacatio legis.
To je v porovnání se zákonem z 22. prosince 2015 zlepšení, které řeší všechny otázky týkající se této záležitosti.
The Commission considers that even if certain improvements can be noted as compared to the amending Act adopted on 22 December 2015, and certain concerns have been addressed as set out hereunder, a number of concerns raised already regarding the law adopted on 22 December 2015 remain and a number of new provisions raising concern have been introduced.
Možnost, aby veřejný nejvyšší státní zástupce zabránil projednávání případů
Overall, the effects of certain provisions of the law adopted on 22 July 2016, taken separately or in combination, raise concern regarding the effectiveness of constitutional review and the rule of law.
V praxi to znamená, že čl. 61 odst. 6 ve spojení s čl. 30 odst. 5 mohou veřejnému nejvyššímu státnímu zástupci, který je zároveň ministrem spravedlnosti, poskytovat možnost zpomalit nebo dokonce zabránit projednávání některých případů, včetně případů projednávaných v plénu, pokud se rozhodne projednávání nezúčastnit.
Article 26(2) increases the number of judges required to participate in a full bench from nine (as under the 1997 Act on the Constitutional Tribunal and the Law of 25 June 2015 prior to its amendment of 22 December 2015) to 11.
To by představovalo nevhodný zásah do funkce Ústavního soudu a porušilo by to princip nezávislého soudnictví a dělby moci.
This represents a constraint on the decision-making process of the Constitutional Tribunal.
Odložení jednání
The number has been reduced compared to the 13 which was required by the amending Act of 22 December 2015.