natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (komise CONTAM) při úřadu EFSA se rozhodla posouzení rizika rozšířit na pitnou vodu a přijala stanovisko o rizicích přítomnosti niklu v potravinách a pitné vodě pro veřejné zdraví [1].
The EFSA Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain (CONTAM Panel) decided to extend the risk assessment to drinking water and adopted the Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of nickel in food and drinking water [1].
Toto stanovisko identifikovalo jakožto kritický účinek pro charakterizaci rizika chronické orální expozice niklu reprodukční a vývojovou toxicitu.
This opinion identified reproductive and developmental toxicity as the critical effect for the risk characterization of chronic oral exposure to nickel.
Jakožto kritický účinek akutní orální expozice niklu u osob senzibilizovaných na nikl bylo identifikováno propuknutí ekzémových reakcí a zhoršení alergických reakcí.
Eczematous flare-up reactions and worsening of allergic reactions were identified as the critical effect for acute oral exposure to nickel of nickel-sensitized humans.
Údaje o výskytu niklu v potravinách a pitné vodě byly shromážděny z 15 různých evropských zemí.
Data related to occurrence of nickel in food and drinking water was collected in 15 different European countries.
Protože však 80 % z celkového počtu shromážděných údajů pocházelo z jednoho členského státu, bude k ověření výskytu niklu v potravinách v celé Unii zapotřebí zeměpisně rovnoměrněji rozložených údajů.
However, as 80 % of the total collected data were collected in one Member State, a geographically more wide spread data set would be needed to verify the occurrence of nickel in food throughout the Union.
Pro určité skupiny potravin považované ve vědeckém stanovisku úřadu EFSA za hlavní zdroje dietární expozice byly k dispozici pouze omezené údaje o výskytu.
For certain food groups considered as main contributors to dietary exposure in the EFSA Scientific Opinion, only limited occurrence data were available.
Vzhledem k případným budoucím opatřením řízení rizika by bylo vhodné získat lepší přehled o obsahu niklu v potravinách náležejících do těchto skupin potravin,
In view of possible future risk management measures, a better view on the nickel content in food commodities belonging to these food groups would be advisable,
Členské státy by měly spolu s aktivním zapojením provozovatelů potravinářských podniků a dalších zúčastněných stran provádět monitorování přítomnosti niklu v potravinách v letech 2016, 2017 a 2018.
Member States should, with the active involvement of food business operators and other interested parties, perform monitoring of the presence of nickel in food during 2016, 2017 and 2018.
Monitorování by se mělo zaměřit na obiloviny, výrobky z obilovin, počáteční a pokračovací kojeneckou výživu, obilné a ostatní příkrmy pro kojence a malé děti, potraviny pro zvláštní lékařské účely určené speciálně pro kojence a malé děti, doplňky stravy, luštěniny, ořechy a olejnatá semena, mléko a mléčné výrobky, alkoholické a nealkoholické nápoje, cukr a cukrovinky (včetně kakaa a čokolády), ovoce, zeleninu a zeleninové výrobky (včetně hub), sušené čajové listy, sušené části jiných rostlin k přípravě bylinných čajů a mlže.
The monitoring should focus on cereals, cereal-based products, infant formula, follow-on formula, processed cereal-based food for infants and young children, baby food, food for special medical purposes intended specifically for infants and young children, food supplements, legumes, nuts and oil seeds, milk and dairy products, alcoholic and non-alcoholic beverages, sugar and confectionery (including cocoa and chocolate), fruits, vegetables and vegetable products (including fungi), dry tea leaves, dry parts of other plants used for herbal infusions and bivalve molluscs.
Postupy odběru vzorků by měly být prováděny v souladu s ustanoveními nařízení Komise (ES) č. 333/2007 [2], aby bylo zajištěno, že vzorky jsou reprezentativní pro vzorkovanou šarži.
The sampling procedures should be performed in accordance with the provisions laid down in Commission Regulation (EC) No 333/2007 [2] in order to ensure that the samples are representative for the sampled lot.
Vzorky by měly být analyzovány v podobě, v jaké jsou uváděny na trh.
The samples should be analysed as marketed.
Analýza celkového obsahu niklu by měla být provedena v souladu s normou EN 13804:2013 „Potraviny – Stanovení prvků v různém oxidačním stupni – Obecné a specifické požadavky“, s přednostním využitím analytické metody založené na plamenové atomové absorpční spektrometrii (FAAS) nebo atomové absorpční spektrometrii s grafitovou kyvetou (GFAAS), optické emisní spektrometrii s indukčně vázaným plazmatem (ICP-OES) nebo hmotnostní spektrometrii (ICP-MS).
The analysis of total nickel should be performed in accordance with Standard EN 13804:2013, ‘Foodstuffs — Determination of elements and their chemical species — General considerations and specific requirements’, preferably by making use of an analytical method based on flame atomic absorption spectrometry (FAAS) or graphite furnace atomic absorption spectrometry (GFAAS), inductively coupled plasma optical emission spectrometry (ICP-OES) or mass spectrometry (ICP-MS).
Členské státy, provozovatelé potravinářských podniků a další zúčastněné strany by měli úřadu EFSA do 1. října 2016, 2017 a 2018 poskytnout údaje z monitorování vyjádřené na základě celkové hmotnosti spolu s informacemi v elektronickém formátu předkládání zpráv podle pokynů úřadu EFSA pro kompilaci do jedné databáze.
Member States, food business operators and other interested parties should provide to EFSA the monitoring data expressed on whole weight basis with the information and in the electronic reporting format as set out by EFSA for compilation into one database by 1 October of 2016, 2017 and 2018.
Dostupné údaje o výskytu z předcházejících let, které nebyly dosud poskytnuty, by měly být předány stejným způsobem při nejbližší příležitosti.
Available occurrence data from preceding years that have not yet been provided should be transmitted according to the same modalities at the earliest occasion.
Nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro kontrolu obsahu stopových prvků a kontaminujících látek z výroby v potravinách (Úř. věst.
Scientific Opinion on the risks to public health related to the presence of nickel in food and drinking water.
L 88, 29.3.2007, s. 29).
EFSA Journal 2015;13(2):4002, 202 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4002
Doporučení Komise (EU) 2016/1117
Commission Recommendation (EU) 2016/1117
ze dne 15. června 2016
of 15 June 2016
určené Řecké republice o konkrétních naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013
addressed to the Hellenic Republic on the specific urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na článek 292 této smlouvy,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 292 thereof,
V důsledku dvou rozsudků Evropského soudu pro lidská práva (ESLP) a Soudního dvora Evropské unie [1], které zjistily systémové nedostatky řeckého azylového systému, jež vyústily v porušení základních práv žadatelů o mezinárodní ochranu přemístěných z jiných členských států do Řecka podle nařízení Rady (ES) č. 343/2003 [2], pozastavily členské státy od roku 2011 přemísťování žadatelů o mezinárodní ochranu do Řecka podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 604/2013 [3] (dále jen „dublinské nařízení“).
The transfer of applicants for international protection to Greece under Regulation (EU) No 604/2013 of the European Parliament and of the Council [1] (hereafter ‘the Dublin Regulation’) has been suspended by Member States since 2011, following two judgments of the European Court of Human Rights (ECHR) and the Court of Justice of the European Union (CJEU) [2], which identified systemic deficiencies in the Greek asylum system, resulting in a violation of the fundamental rights of applicants for international protection transferred from other Member States to Greece under Council Regulation (EC) No 343/2003 [3].
Od vydání rozsudku ESLP ve věci M.S.S proti Belgii a Řecku v roce 2011 sleduje situaci v Řecku Výbor ministrů Rady Evropy, a to na základě zpráv o pokroku, které Řecko musí povinně předkládat jako důkaz, že postupuje v souladu s rozsudkem, a na základě údajů získaných od nevládních a mezinárodních organizací, jako je Úřad vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR), které v Řecku působí.
The Committee of Ministers of the Council of Europe has been monitoring the situation in Greece since the M.S.S v Belgium and Greece judgment was delivered by the ECHR in 2011 on the basis of progress reports that Greece is required to submit as evidence of the execution of the judgment and on the basis of evidence from NGOs and international organisations, such as the United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), that operate in Greece.
V důsledku rozsudku ve věci M.S.S se Řecko zavázalo k reformě svého azylového systému na základě vnitrostátního akčního plánu týkajícího se azylové reformy a řízení migrace, který byl představen v srpnu 2010 a revidován v lednu 2013 (dále jen „řecký akční plán“).
As a result of the M.S.S judgment, Greece committed to reform its asylum system on the basis of a national Action Plan on Asylum Reform and Migration Management presented in August 2010 and revised in January 2013 (hereafter ‘the Greek Action Plan’).
Dne 1. října 2015 předložilo Řecko Radě plán provádění programu relokace a hotspotů, v němž uvádí též některá opatření, která je třeba upřednostnit, aby se zajistilo provádění zbývajících dohodnutých opatření v oblasti azylu a přijímání.
On 1 October 2015, Greece presented a Roadmap on the implementation of the relocation scheme and hotspots to the Council, which also outlines certain actions to be prioritised to ensure implementation of agreed pending actions in the areas of asylum and reception.
Dne 10. února 2016 Komise vydala první doporučení pro Řeckou republiku o naléhavých opatřeních, která má Řecko přijmout s ohledem na obnovení přemísťování podle dublinského nařízení (dále jen „první doporučení“) [4].
On 10 February 2016, the Commission addressed a first Recommendation to the Hellenic Republic on the urgent measures to be taken by Greece in view of the resumption of transfers under the Dublin Regulation (hereafter ‘the first Recommendation’) [4].
Od té doby se řecké orgány za pomoci Komise, Evropského podpůrného úřadu pro otázky azylu (EASO), členských států a mezinárodních a nevládních organizací soustavně snaží zlepšit fungování azylového systému v souladu se sedmi body obsaženými v prvním doporučení.
Since then, there have been continuous efforts by the Greek authorities, assisted by the Commission, the European Asylum Support Office (EASO), Member States and international and non-governmental organisations (NGOs) to improve the functioning of the asylum system, in line with the seven points included in the first Recommendation.
Současná uprchlická a migrační krize zároveň nadále vyvíjela enormní tlak na řecký azylový a migrační systém jako hlavní zemi prvního vstupu z východní středomořské trasy.
At the same time, the current refugee and migration crisis continued to place enormous pressure on the Greek asylum and migration systems as the main country of first entry from the Eastern Mediterranean route.
V období od ledna do dubna 2016 přijelo do Řecka více než 157000 nelegálních migrantů.
Between January and April 2016, over 157000 irregular migrants arrived in Greece.
Krátce po prvním doporučení Komise pro Řecko schválili členové Evropské rady a turecká vláda v březnu 2016 prohlášení EU a Turecka.
Shortly after the Commission's first Recommendation to Greece, the EU-Turkey Statement was agreed by the members of the European Council and the Turkish Government in March 2016.
Toto prohlášení vedlo k výraznému poklesu počtu každodenních příjezdů do Řecka z Turecka a řeckým orgánům zároveň také uložilo nové povinnosti [5].
This statement has led to a significant decrease in the number of daily arrivals to Greece from Turkey, while also placing new responsibilities on the Greek authorities [5].
Situace v Řecku se též výrazně změnila poté, co byla západobalkánská trasa v podstatě uzavřena, což státním příslušníkům třetích zemí zabránilo v cestě dále.
The situation in Greece has also changed significantly following the de facto closure of the Western Balkans route, preventing third-country nationals from onward travel.
V důsledku toho uvízlo v Řecku přibližně 57000 nelegálně příchozích státních příslušníků třetích zemí [6].
As a result, approximately 57000 irregular third-country nationals have become stranded in Greece [6].
Ne všechny členské státy dosud rovněž úspěšně provedly programy relokace a tyto programy teprve musí ulevit Řecku od tlaku, jemuž čelí [7].
At the same time, the relocation schemes have not yet been implemented satisfactorily by all Member States and have yet to relieve Greece of the pressure it is facing [7].
Tzv. proces „předběžné registrace“ začal dne 8. června 2016 registrovat všechny ty nelegálně příchozí státní příslušníky třetích zemí, kteří chtějí požádat o azyl, přijeli do Řecka před 20. březnem 2016 a nepokusili se svůj pobyt zlegalizovat u řeckých orgánů [8].
A so-called ‘pre-registration’ exercise began on 8 June 2016 to register all those irregular third-country nationals who want to apply for asylum that arrived in Greece before 20 March 2016 and who did not make any attempt to regularise their stay with the Greek authorities [8].
Tento proces provádí řecká azylová služba ve spojení s úřadem EASO, Úřadem vysokého komisaře OSN pro uprchlíky (UNHCR) a Mezinárodní organizací pro migraci (IOM) a za podpory ze strany Komise.
This exercise is being carried out by the Greek Asylum Service in conjunction with EASO, the UNHCR and the International Organisation for Migration (IOM), and supported by the Commission.
Předběžná registrace bude trvat až do konce července 2016 a předpokládá se, že o azyl pravděpodobně požádá asi 50000 žadatelů, kteří budou muset být v Řecku ubytováni, aby si počkali na rozhodnutí ve věci své způsobilosti k mezinárodní ochraně, relokaci nebo přemístění do jiného členského státu podle dublinského nařízení.
The pre-registration exercise will last until end of July 2016 and it is anticipated that some 50000 applicants are likely to claim asylum who will need to be accommodated in Greece to await a decision on their case as regards either eligibility for international protection, relocation or transfer to another Member State under the Dublin Regulation.
Očekává se, že tento proces usnadní a zrychlí formální podávání žádostí o mezinárodní ochranu u azylové služby, jakmile budou žadatelé již předběžně zaregistrováni.
The exercise is expected to facilitate and accelerate the formal lodging of applications for international protection with the Asylum Service, once they have already been pre-registered.
V rámci nového systému budou nasazovány týmy do otevřených přijímacích středisek, aby osoby registrovaly přímo v ubytovacích zařízeních.
Under the new system, teams will be deployed to the open reception facilities to register people directly in the accommodation sites.
Na konci registrace dostanou lidé oficiální průkaz žadatele o azyl.
At the end of the registration, people will be issued with an official asylum seeker card.
Očekávaný nárůst žádostí o azyl po tomto procesu předběžné registrace bude mít pravděpodobně za následek nejméně čtyřnásobný počet žádostí o azyl v roce 2016, než bylo obdrženo v roce 2015 (13197).
The expected increase in asylum applications following this pre-registration exercise is likely to result in at least four times as many asylum applications in 2016 as were received in 2015 (13197).
Navzdory pokračujícím krokům, které Řecko podniká s cílem zlepšit svůj azylový systém, bude ještě předtím, než bude možné počítat s obnovením přemísťování podle dublinského nařízení, třeba v započatých snahách značně pokročit.
Despite the continuous steps taken by Greece to improve its asylum system, there is still a significant amount of progress that needs to be achieved before a resumption of transfers under the Dublin Regulation can be envisaged.
Toto doporučení stanoví hlavní oblasti reformy, které musí řecké orgány ještě vyřešit pro nápravu nedostatků v azylovém systému zmíněných ve výše uvedených rozsudcích, aby bylo zajištěno opětovné zavedení přemísťování podle dublinského nařízení.
This recommendation sets out the main areas of reform that still need to be addressed by the Greek authorities to remedy the shortfalls in the asylum system as outlined in the judgments referred to above, to ensure the reinstatement of transfers under the Dublin Regulation.
Dne 7. března 2016 obdržela Komise od Řecka první zprávu o pokroku, v níž byla nastíněna některá ze zlepšení provedených v oblastech, které Komise specifikovala v prvním doporučení.
On 7 March 2016, the Commission received a first progress report from Greece that outlined some of the improvements made on the issues specified in the Commission's first Recommendation.
V dopisech ze dne 18. května a 8. června 2016 poskytly řecké orgány další informace.
By letters dated 18 May and 8 of June 2016, the Greek authorities provided additional information.
Komise konstatovala, že bylo dosaženo pokroku ve snaze zreformovat řecké vnitrostátní právo a zajistit, aby byla do něj provedena nová právní ustanovení přepracované směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/32/EU o azylových řízeních [9] („azylová řízení“) a některá ustanovení přepracované směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/33/EU [10] („podmínky přijímání“).
The Commission has noted that progress has been made to reform the Greek national law and ensure that the new legal provisions of the recast Asylum Procedures Directive 2013/32/EU of the European Parliament and of the Council [9] (‘Asylum Procedures’) and some of the recast Directive 2013/33/EU of the European Parliament and of the Council [10] (‘Reception Conditions’) have been transposed.
Dne 3. dubna 2016 přijal řecký parlament nový zákon (zákon 4375/2016), ale ne všechna ustanovení vstoupila v platnost [11].
A new law (Law 4375/2016) was adopted by the Greek Parliament on 3 April 2016, but not all provisions have entered into force [11].
V návaznosti na vrcholnou schůzku vedoucích představitelů EU konanou dne 25. října 2015 se Řecko zavázalo, že do konce roku 2015 zvýší přijímací kapacitu pro žadatele o mezinárodní ochranu a nelegální migranty na 30000 míst, a UNHCR se zavázal, že prostřednictvím svého zvláštního programu poskytne dotace nájemného a programy hostitelských rodin pro nejméně 20000 osob.
Following the European Leaders' Summit of 25 October 2015, Greece committed to increase its reception capacity for applicants for international protection and irregular migrants to 30000 places by the end of 2015 and the UNHCR committed to provide rent subsidies and host family programmes for at least 20000 more persons through a separate scheme run by them.
Řecko pokročilo při zřizování řady nouzových přijímacích středisek a podle každodenních informací vydaných řeckými orgány dne 10. června 2016 je v Řecku nelegálním migrantům a žadatelům o mezinárodní ochranu k dispozici více než 50000 dočasných nouzových přijímacích středisek a trvalých přijímacích míst [12].
Greece has made progress to establish a number of emergency reception facilities and according to the daily information released by the Greek authorities on 10 June 2016 there are over 50000 temporary emergency reception facilities and permanent reception places available for both irregular migrants and applicants for international protection in Greece [12].
Ačkoli Řecko svou celkovou přijímací kapacitu pro nelegální migranty a žadatele o mezinárodní ochranu výrazně navýšilo, je většina těchto zařízení pouze dočasnými nouzovými středisky a některá z nich poskytují pouze ty nejzákladnější přijímací podmínky pro ty, kdo v nich jsou ubytováni, jako jsou potraviny, voda, hygiena a základní lékařská péče, zatímco jiná se nestarají ani o zajištění těchto nejzákladnějších potřeb [13].
Although Greece has significantly increased its overall reception capacity for both irregular migrants and applicants for international protection, the majority of these facilities are only temporary emergency facilities and some provide only the most basic reception conditions for those who are accommodated there, such as food, water, sanitation and basic medical care whilst others do not even cater for the most basic needs [13].
I když to může stačit na velmi krátkou dobu, než se jednotlivé osoby budou moci přestěhovat do lepších zařízení, tyto podmínky a zařízení stále zdaleka nevyhovují požadavkům, které jsou stanoveny ve směrnici 2013/33/EU pro žadatele o mezinárodní ochranu.
Whilst this may be sufficient for a very short period until individuals can be moved to better facilities, these conditions and facilities still fall far short of the requirements stipulated in Directive 2013/33/EU for applicants for international protection.
Je tudíž zásadní, aby Řecko bezodkladně postupně zavedlo vhodnou vymezenou trvalou otevřenou přijímací kapacitu patřičného standardu pro žadatele o azyl a aby udržovalo dostatečnou kapacitu z hlediska dočasných zařízení a vyhovělo tak jakémukoli výpadku kapacity v důsledku nečekaných přílivů.
It is therefore essential that Greece progressively establishes, as a matter of urgency, adequate dedicated permanent open reception capacity for asylum applicants, which are of an appropriate standard, and that it maintains a sufficient capacity in terms of temporary facilities to accommodate any shortfall in capacity resulting from unexpected inflows.
V lednu 2016 podepsala Komise a UNHCR pověřovací dohodu na celkovou částku 80 milionů EUR s cílem zřídit 20000 míst v otevřeném ubytování v první řadě ve prospěch žadatelů o mezinárodní ochranu způsobilých k přesídlení [14].
In January 2016, a Delegation Agreement for a total of EUR 80 million was signed between the Commission and the UNHCR in order to establish the 20000 places in open accommodation primarily for the benefit of applicants for international protection eligible for relocation [14].
Tato místa budou zpočátku zřizována v rámci programu pronájmu apartmánů, který bude řídit UNHCR.
Such places will initially be established under a rental apartment scheme to be managed by UNHCR.
Zatímco jsou tato místa v současnosti zřizována, jedná se o pověřovací dohodě, aby bylo možné zřídit přibližně 6000 míst v relokačních střediscích místo apartmánů a aby bylo potvrzeno, že cílová skupina, která má být ubytována, může zahrnovat i žadatele o azyl, kteří nebudou relokováni, nebo ty, kteří by mohli být v budoucnosti přemístěni do Řecka podle dublinského nařízení.
While these places are currently being established, a revision of the Delegation Agreement is being discussed, in order to allow for the establishment of approximately 6000 places in relocation centres instead of apartments, and to confirm that the target group to be accommodated can also include asylum seekers who will not be relocated or those who could be transferred to Greece in the future under the Dublin Regulation.
Podle údajů UNHCR ke dni 6. června 2016 bylo zřízeno 6385 přijímacích míst pro žadatele o relokaci, z nichž většina je v hotelech a apartmánech [15].
According to UNHCR data as of 6 June 2016, 6385 reception places for applicants for relocation have been established, the majority of which are in hotels and apartments [15].
Značná zlepšení byla zaznamenána v případě zřizování regionálních azylových úřadů.
Substantial improvements have been noted for the establishment of the Regional Asylum Offices.