natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na tomto základě Komise předkládá polským orgánům doporučení, jak tyto obavy řešit.
On 2 December 2016, the Senate adopted the Law of 30 November 2016 on organisation and proceedings before the Constitutional Tribunal (‘Law on organisation and proceedings’).
Uvedené obavy se týkají těchto otázek:
On 14 December 2016, the European Parliament held a debate on the situation of the rule of law in Poland.
jmenování soudců Ústavního soudu a neprovedení rozsudků Ústavního soudu v této věci z 3. a 9. prosince 2015 a 11. srpna 2016;
During this debate, the Commission urgently called on the Polish authorities not to put into force the new laws before the Constitutional Tribunal has had the occasion to examine their constitutionality.
nezveřejnění a neprovedení řady rozsudků Ústavního soudu v době od března 2016, včetně rozsudků z 9. března a 11. srpna ve věci legislativních aktů týkajících se Ústavního soudu;
On 15 December 2016, the Senate adopted the Law of 13 December 2016 implementing the Law on organisation and proceedings and the Law on the status of judges (‘Implementing Law’).
efektivního fungování Ústavního soudu a účinnosti ústavního přezkumu nové legislativy, zejména ve vztahu k nově přijaté legislativě týkající se Ústavního soudu, konkrétně zákona o postavení soudců, zákona o řízení a uspořádání a prováděcího zákona;
On 19 December 2016, the President of the Republic signed the three laws referred to above which were published in the Official Journal.
pravidla pro výběr kandidátů na funkci předsedy a místopředsedy Ústavního soudu a jmenování výkonného předsedy Ústavního soudu prostřednictvím zákona o řízení a uspořádání a prováděcího zákona.
On the same day, the President of the Republic appointed judge Julia Przylębska, a judge elected by the new Sejm, to the position of acting President of the Constitutional Tribunal.
Ve svém doporučení ze dne 27. července 2016 [12] Komise doporučila, aby polské orgány plně provedly rozsudky Ústavního soudu z 3. a 9. prosince 2015, které požadují, aby třem soudcům nominovaným v souladu se zákonem v říjnu 2015 Sejmem během jeho 7. volebního období bylo umožněno nastoupit do úřadu soudců Ústavního soudu a aby do tohoto úřadu naopak nenastoupili tři soudci nominovaní bez platného právního základu Sejmem během 8. volebního období.
In view of the short notice, one judge was unable to participate and requested to postpone the meeting for the next day.
Pokud jde o zákon o Ústavním soudu z 22. července 2016, Komise podotýká, že je v rozporu s rozsudky Ústavního soudu z 3. a 9. prosince.
Judge Julia Przyłębska refused and seven other judges also did not participate in the meeting.
Článek 90 [13] stanoví, že předseda Ústavního soudu je povinen přidělovat případy všem soudcům, kteří složili přísahu do rukou prezidenta republiky, avšak dosud nenastoupili do úřadu soudce.
Only six judges, including the three judges unlawfully nominated, took part in the meeting and elected two candidates, Julia Przyłębska and Mariusz Muszyński, who were presented as candidate to the President of the Republic.
Ve svém rozsudku ze dne 11. srpna 2016 Ústavní soud shledal článek 90 zákona z 22. července 2016 protiústavním a Benátská komise ve svém stanovisku z 14. října 2016 potvrdila, že dané ustanovení není řešením, které by bylo v souladu se zásadou právního státu [14].
On 21 December 2016, the President of the Republic appointed judge Julia Przyłębska to the post of President of the Constitutional Tribunal.
Vláda Polské republiky nicméně nadále odmítá uznat platnost rozsudku ze dne 11. srpna 2016 a zveřejnit jej v Úředním věstníku (viz oddíl 3 níže).
HAS ADOPTED THIS RECOMMENDATION:
Ve své odpovědi ze dne 27. října 2016 vláda Polské republiky uvedla, že dle jejího názoru není v rozsudcích Ústavního soudu z 3. a 9. prosince 2015 uvedeno, kteří soudci by měli nastoupit do úřadu, a že nominaci pěti soudců ze strany nového zákonodárného sboru Sejmu v prosinci 2015 považuje za zákonnou.
The Republic of Poland should duly take into account the Commission's analysis set out hereafter and take the measures figuring in section 7 of this Recommendation so that the problems identified are solved within the time limit set.
V odpovědi se připouští, že Ústavní soud ve výrokové části rozsudku z 3. prosince 2015 řešil povinnost prezidenta republiky bezodkladně přijmout přísahu od soudce zvoleného do Ústavního soudu Sejmem.
SCOPE OF THE RECOMMENDATION
V odpovědi je však formulováno stanovisko, že daný rozsudek Ústavního soudu nezavazuje ostatní orgány k tomu, aby předmětná ustanovení uplatňovaly určitým způsobem.
The present Recommendation complements the Recommendation of 27 July 2016.
Tento výklad omezuje dopad rozsudků z 3. a 9. prosince 2015 na pouhou povinnost vlády zveřejnit uvedené rozsudky, ale odepřel by jim jakékoliv další právní a faktické důsledky, zejména pokud jde o povinnost prezidenta republiky přijmout přísahu od dotčených soudců.
It examines which of the concerns raised in that recommendation have been addressed, sets out the remaining concerns and lists a number of new concerns of the Commission with regard to the rule of law in Poland which have arisen since then.
Tento výklad jde proti zásadě loajální spolupráce mezi státními orgány, která je, jak ve svých stanoviscích zdůrazňuje Benátská komise, v demokratickém právním státě ústavní podmínkou.
On this basis, it makes recommendations to the Polish authorities on how to address these concerns.
Dále je třeba zmínit, že ustanovení [19] zákona o postavení soudců, zákona o řízení a uspořádání a prováděcího zákona, která vyvolávají obdobné účinky, jsou s těmito rozsudky rovněž v nesouladu a nelze je aplikovat.
the appointment of judges of the Constitutional Tribunal and the lack of implementation of the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015 and of 11 August 2016 relating to these matters;
NEZVEŘEJNĚNÍ A NEPROVEDENÍ ROZSUDKU ÚSTAVNÍHO SOUDU Z 9.
the lack of publication and of implementation of a number of judgments of the Constitutional Tribunal since March 2016, including the judgments of 9 March and 11 August relating to legislative acts on the Constitutional Tribunal;
BŘEZNU 2016
the rules applicable to the selection of candidates for the post of President and Vice-President of the Constitutional Tribunal and to the appointment of an acting President of the Constitutional Tribunal in the Law on organisation and proceedings and the Implementing Law.
Kromě toho vláda dosud nezveřejnila žádný z 16 rozsudků, které Ústavní soud vydal v době po 11. srpnu 2016.
In its Recommendation of 27 July 2016 [12], the Commission recommended that the Polish authorities implement fully the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015 which requires that the three judges that were lawfully nominated in October 2015 by the 7th term of the Sejm can take up their judicial functions in the Constitutional Tribunal, and that the three judges nominated by the 8th term of the Sejm without a valid legal basis do not take up their judicial functions.
Článek 89 zákona z 22. července 2016 Ústavní soud prohlásil za protiústavní ve svém rozsudku z 11. srpna 2016, a to z důvodu nesouladu se zásadou oddělení pravomocí a rovnováhy moci a nezávislosti soudní moci na ostatních složkách státní moci.
As regards the law of 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal the Commission noted that this law is contrary to the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December.
Odpověď vlády Polské republiky z 27. října potvrzuje, že vláda má i nadále za to, že má pravomoc kontrolovat zákonnost rozsudků Ústavního soudu a že automatické zveřejňování rozsudků není možné zaručit.
Article 90 [13] requires the President of the Constitutional Tribunal to assign cases to all judges who have taken the oath before the President of the Republic but have not yet taken up their duties as judges.
Článek 114 odst. 1 a 2 zákona o řízení a uspořádání stanoví, že „Rozhodnutí jsou zveřejňována v příslušném úředním věstníku, v souladu se zásadami a způsobem stanoveným v Ústavě a v zákoně z 20. července 2000 o zveřejňování normativních aktů a některých dalších právních aktů […]“.
This provision seems targeted at the situation of the three judges which were unlawfully nominated by the 8th term of the Sejm in December 2015.
Zákon dále stanoví, že „Předseda Ústavního soudu nařizuje publikaci rozhodnutí.“ Toto opatření je krokem správným směrem.
It would enable these judges to take up their function while using the vacancies for which the previous legislature of the Sejm had already lawfully nominated three judges, as has been held in the judgments of 3 and 9 December 2015.
Závěrem lze říci, že skutečnost, že vláda Polské republiky dosud odmítala v Úředním věstníku zveřejnit rozsudky z 9. března 2016 a 11. srpna 2016 ve věci legislativních aktů týkajících se Ústavního soudu a všechny další rozsudky, které Ústavní soud vydal v době po 11. srpnu 2016, vytváří nejistotu ohledně platné právní úpravy rozhodovací činnosti Ústavního soudu a právních účinků jeho rozhodování.
In addition, the new Law on the status of judges reintroduces a provision [15] similar to Article 90 of the Law of 22 July 2016 which was declared unconstitutional in the judgment of 11 August 2016.
Tato nejistota podkopává efektivitu ústavního přezkumu a vyvolává vážné obavy, pokud jde o dodržování zásad právního státu.
Likewise, provisions aiming at deploying a similar effect can be found in the Law on organisation and proceedings [16] and in the Implementing Law [17].
Dodržování pravomocných rozsudků je jednou ze základních podmínek právního státu.
In its reply of 27 October 2016 the Polish Government considers that the judgments of 3 and 9 December 2015 of the Tribunal did not specify which judges were to take up their function and considers that the new legislature of the Sejm has lawfully nominated the five judges in December 2015.
PŘEZKUM ZÁKONA O ÚSTAVNÍM SOUDU A EFEKTIVITA ÚSTAVNÍHO PŘEZKUMU NOVÉ LEGISLATIVY
The reply implies that, with or without the judgments of the Tribunal, the situation would remain the same.
Ve svém doporučení ze dne 27. července 2016 se Komise důkladně zabývala zákonem z 22. července 2016 a jeho dopady, a to jak jednotlivými ustanoveními, tak zákonem vcelku, a také předchozí judikaturou Ústavního soudu a stanoviskem Benátské komise.
The reply concedes that in the operative part of the judgment of 3 December 2015, the Constitutional Tribunal addressed the duty of the President of the Republic to immediately take an oath from a judge elected to the Tribunal by the Sejm.
Tento argument je nicméně irelevantní, neboť ve vládou zmíněném případě Ústavní soud mohl postupovat tímto způsobem právě proto, že neuplatňoval dotčené procesní požadavky (rozsudek ze dne 11. srpna 2016), přičemž vláda tato rozhodnutí odmítá zveřejnit ve snaze zabránit tomu, aby nabyla právní účinnosti.
It takes however the view that that judgment cannot bind other authorities to apply provisions in the manner specified in a given case.
Odpověď rovněž obsahuje krátké objasnění souladu výše zmíněné legislativy se základními právy.
This interpretation limits the impact of the judgments of 3 and 9 December 2015 to a mere obligation for the Government to publish them but would deny them any further legal and operational effect, in particular as regards the obligation for the President of the Republic to take the oath of the judges in question.
Komise konstatuje, že vysvětlení, které vláda podala, nijak nezmenšuje potřebu skutečně účinné kontroly ústavnosti ze strany Ústavního soudu.
This interpretation goes against the principle of loyal cooperation between state organs which is, as underlined in the opinions of the Venice Commission, a constitutional precondition in a democratic state governed by the rule of law.
Komise s tímto tvrzením nesouhlasí.
In conclusion, the Commission considers that the Polish authorities should respect and fully implement the judgments of the Constitutional Tribunal of 3 and 9 December 2015.
Z Ústavy Polské republiky jasně vyplývá, že Ústavní soud je odpovědný za rozhodování o souladu zákonů a mezinárodních smluv s Ústavou, o souladu zákonů s ratifikovanými mezinárodními smlouvami, jejichž ratifikace vyžaduje předchozí souhlas ve formě zákona, o souladu právních předpisů vydaných ústředními státními orgány s Ústavou, ratifikovanými mezinárodními smlouvami a zákony, o souladu účelu a činnosti politických stran s Ústavou a o žalobách ve věcech porušení Ústavy [22].
The relevant provisions of the Law of 22 July 2016 on the Constitutional Tribunal raise serious concerns in respect of the rule of law and have been found unconstitutional by the judgment of 11 August 2016 of the Constitutional Tribunal.
Ústavní soud řeší rovněž kompetenční spory mezi ústředními ústavními orgány Polské republiky [23].
Also this judgment should be respected, published and implemented by the Polish authorities.
Tuto klíčovou roli Ústavního soudu neovlivňuje ani skutečnost, že Ústava svěřuje úkol rozhodovat o porušení Ústavy či zákonů ze strany určitých osob [24] Státnímu soudu, ani skutečnost, že prezidentovi republiky Ústava ukládá zajistit dodržování Ústavy [25].
In addition, provisions [19] aiming at producing a similar result included in the Law on the status of judges, the Law on organisation and proceedings and in the Implementing Law are also inconsistent with these judgments and must not be applied.
Komise konstatuje, že zákon o řízení a uspořádání již neobsahuje následující ustanovení zákona z 22. července 2016, která doporučení označilo za problematická: Čl.
LACK OF PUBLICATION AND IMPLEMENTATION OF THE CONSTITUTIONAL TRIBUNAL JUDGMENT OF 9 MARCH 2016 AND OF THE JUDGMENTS RENDERED SINCE 9 MARCH 2016
26 odst. 1 bod 1 g upravující postupování případů do pléna [26], čl. 38 odst. 3 o projednávání případů v chronologickém pořadí [27], čl. 68 odst. 5–8 o odložení jednání [28], čl. 61 odst. 6 o možnosti nejvyššího státního zástupce zabránit projednávání případu [29] a články 83–86 o přechodných ustanoveních týkajících se projednávaných případů [30].
In its Recommendation of 27 July 2016, the Commission recommended that the Polish authorities publish and implement fully the judgment of the Constitutional Tribunal of 9 March 2016 and its subsequent judgments and ensure that the publication of future judgments is automatic and does not depend on any decision of the executive or legislative powers.
Komise poznamenává, že k řešení těchto záležitostí by bývalo stačilo zveřejnit rozsudek Ústavního soudu ze dne 11. srpna 2016, který tato ustanovení prohlásil za protiústavní, a nebylo třeba přijímat nový zákon.
On 16 August 2016, the Polish Government, on the basis of Article 89 of the Law of 22 July 2016, published 21 judgments of the Constitutional Tribunal rendered in a period from 6 April 2016 to 19 July 2016.
Navzdory těmto zlepšením Komise poznamenává, že některé obavy přetrvávají.
However, the two judgments of 9 March and 11 August 2016 have still not been published by the Polish Government, contrary to what had been requested in the Commission's Recommendation.
Obavy týkající se postavení soudců
The reply of the Polish Government of 27 October confirms that the Government still considers to have the power to check the lawfulness of judgments of the Tribunal and that the automatic publication of judgments cannot be ensured.
Disciplinární řízení
Article 114(1) and (2) of the Law on organisation and procedure provides that ‘Adjudications are published in the appropriate official journal, in accordance with the principles and in the manner laid down in the Constitution and the act of 20 July 2000 on the publication of the normative acts and certain other legal acts […]’.
Článek 26 zákona o postavení soudců stanoví: „Provinění soudce Ústavního soudu podle čl. 24 odst. 1 oznamuje předsedovi Ústavního soudu […] prezident Polské republiky na návrh nejvyššího státního zástupce, a to po konzultaci s předsedou Nejvyššího soudu“ [33].
Moreover it is provided that ‘The President of the Tribunal orders publication of the adjudications.’
Čl.
This provision is as such a step in the right direction.
27 odst. 5 stanoví: „Jestliže disciplinární úředník neshledá důvody pro zahájení disciplinárního řízení na žádost oprávněného subjektu, vydá nařízení, ve kterém zahájení řízení odmítne.
However, Article 19 of the Implementing Law provides that ‘Judgments of the Tribunal and decisions of the Tribunal adopted in breach of the Constitutional Tribunal Act of 25 June 2015 […] or the Constitutional Tribunal Act of 22 July 2016 and issued prior to the date of entry into force of the Act referred to in Article 1 shall be published in the relevant official gazettes after their publication has been ordered by the acting President of the Tribunal, unless they concern regulatory instruments that have ceased to apply.’
Orgán, který předložil zprávu uvedenou v článku 26, může podat stížnost k disciplinárnímu soudu prvního stupně, a to ve lhůtě sedmi dní od doručení tohoto nařízení.“ Článek 27 odst. 6 stanoví, že soud o stížnosti rozhodne nejpozději do 14 dnů od jejího podání.
A similar provision was already held unconstitutional by the Tribunal in its judgment of 11 August 2016.
Je-li nařízení, v němž bylo rozhodnuto nezahajovat disciplinární řízení, zrušeno, jsou pokyny disciplinárního soudu týkající se dalšího postupu pro disciplinárního úředníka závazné.
The Commission's Recommendation underlined that the indication that judgments have been rendered illegally is contrary to the principle of the separation of powers as it is not for the Sejm to determine the lawfulness of judgments [20].
Ve svém doporučení v otázce právního státu Komise ve vztahu k zákonu z 22. prosince 2015 zdůraznila, že prezident republiky nemá mít pravomoc zahajovat disciplinární řízení, a konstatovala, že vypuštění tohoto ustanovení prostřednictvím zákona z 22. července 2016 bylo krokem správným směrem.
Also the Venice Commission confirmed this position in its two opinions [21].
Vážné důsledky z hlediska nezávislosti Ústavního soudu by mohla mít skutečnost, že disciplinární řízení by zahajovala instituce stojící mimo soudní soustavu, stejně jako skutečnost, že by si tato instituce mohla stěžovat u soudu prvního stupně, pokud disciplinární úředník neshledá důvod pro zahájení disciplinárního řízení.
In addition, the exclusion from publication of judgments relating to normative acts which ceased to be applicable, as provided in Article 19 of the Implementing Law, excludes in particular the judgments of 9 March, 11 August and 7 November 2016.
Možnost předčasného odchodu do důchodu
As long as the President of the Constitutional Tribunal has not been appointed this provision prevents the full publication of all judgments.
Článek 10 prováděcího zákona stanoví: „1.
Furthermore, there is no guarantee that Article 114(2) of the Law on organisation and procedure will ensure that the future President of the Tribunal publishes all the judgments which have been adopted prior to his term of office.
Soudci Ústavního soudu, jejichž funkční období započala přede dnem vstupu [zákona o postavení soudců] v platnost, mohou ve lhůtě jednoho měsíce od vstupu tohoto zákona v platnost složit k rukám předsedy Ústavního soudu prohlášení, že v důsledku zavedení nových pravidel pro výkon povinností soudce Ústavního soudu, jak jsou vymezeny v čl. 11 odst. 3 a článcích 13 a 14 tohoto zákona, v průběhu jejich funkčního období, odcházejí předčasně do důchodu [34].
In conclusion, the fact that the Polish Government has so far refused to publish in the Official Journal the judgments of 9 March 2016 and 11 August 2016 relating to legislative acts on the Constitutional Tribunal, and all other judgments rendered by the Constitutional Tribunal since 11 August 2016, creates uncertainty as to the legal basis for the Tribunal's judicial activity and as to the legal effects of its decisions.
Rozhodnutí o odchodu do důchodu ve smyslu odstavce 1 se stává účinným k prvnímu dni měsíce následujícího po měsíci, v němž bylo prohlášení učiněno.
Compliance with final judgments is an essential requirement inherent in the rule of law.
Předseda Ústavního soudu odchod do důchodu potvrdí nařízením.“
The refusal to publish a binding and final judgment denies the latter's automatic legal and operational effect and breaches the principles of legality and separation of powers.
Toto ustanovení se jeví být pobídkou k předčasnému odchodu do důchodu, jelikož soudcům Ústavního soudu výjimečně – umožňuje užívat všech výhod spojených s postavením penzionovaného soudce, včetně pobírání důchodu, aniž by dokončili své funkční období.
REVIEW OF THE LAW ON THE CONSTITUTIONAL TRIBUNAL AND EFFECTIVENESS OF CONSTITUTIONAL REVIEW OF NEW LEGISLATION
Pro soudce, který by za nových podmínek ve výkonu své funkce pokračovat nechtěl, by byla možnost předčasného odchodu do důchodu výhodnější než prostá rezignace.
In its Recommendation of 27 July 2016, the Commission considered in detail the Law of 22 July 2016 and its impact, taking into account the effect of the provisions both individually and collectively, as well as the previous case law of the Constitutional Tribunal and the opinion of the Venice Commission.
Nabídka takového výhodného režimu představuje zásah zákonodárné moci do nezávislosti Ústavního soudu, jelikož jejím účelem je pobídka stávajícím soudcům Ústavního soudu, aby na svou funkci rezignovali před koncem svého funkčního období, a snaha ovlivnit jejich rozhodnutí v této věci.
The Commission recommended that the Polish authorities ensure that any reform of the Law on the Constitutional Tribunal respect the judgments of the Constitutional Tribunal, including those of 3 and 9 December 2015 and of 9 March 2016, and take the opinion of the Venice Commission of 11 March 2016 fully into account.
Jiná ustanovení
In particular, the Commission recommended that the Polish authorities ensure that requirements such as those relating to the attendance quorum, the handling of cases in chronological order, the possibility for the Public Prosecutor-General to prevent the examination of cases, the postponement of deliberations or transitional measures affecting pending cases and putting cases on hold do not, either separately or through their combined effect undermine the effectiveness of the Constitutional Tribunal as a guarantor of the Constitution.
Zákon o postavení soudců zavádí nové požadavky kladené na soudce Ústavního soudu, pokud jde o kapitálovou účast ve společnostech [35], majetková přiznání [36] a prohlášení o hospodářské činnosti manžela či manželky [37].
In their reply of 27 October 2016, the Polish Government fail to acknowledge that the majority of concerns expressed by the Commission and by the Venice Commission were not taken into account in the Law of 22 July 2016.
Tato ustanovení vyvolávají otázky z hlediska přiměřenosti a – jak konstatoval Nejvyšší soud – jejich ústavnosti [38].
However, this argument is irrelevant because the Tribunal has been able to do so precisely by not applying the procedural requirements at stake (judgment of 11 August 2016) and the Government is refusing to publish these same rulings of the Tribunal in an attempt to prevent them from taking legal effect.
Z těchto důvodů je účinný ústavní přezkum těchto ustanovení obzvláště důležitý.
The reply also presents brief explanations on the compliance of the legislation mentioned above with fundamental rights.
Komise rovněž konstatuje, že zákon o řízení a uspořádání podstatným způsobem mění vnitřní uspořádání Ústavního soudu, přičemž nahrazuje kancelář Ústavního soudu dvěma novými orgány: soudní kanceláří Ústavního soudu a kanceláří právní služby Ústavního soudu [39].
The Commission observes that these explanations by the Government do not remove the need for a genuinely effective constitutional review by the Constitutional Tribunal.
Prováděcí zákon stanoví, že kancelář Ústavního soudu bude zrušena ke dni 31. prosince 2017 [40], přičemž stávajícím zaměstnancům Ústavního soudu není dána žádná záruka, že i po tomto datu zůstanou jeho zaměstnanci [41].
The reply also denies the fundamental role of the Constitutional Tribunal in ensuring the rule of law in Poland.