natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Věc týkající se státní podpory SA.33799 (2011/PN) byla správně uzavřena dne 27. února 2012.
In view of the fact that the measure had been granted to the company and of a complaint received on 9 January 2012 (see section 1.2 below), the Latvian authorities withdrew their pre-notification by e-mail of 21 February 2012.
STÍŽNOSTI – SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
State aid case SA.33799 (2011/PN) was administratively closed on 27 February 2012.
Dne 9. ledna 2012 obdržela Komise stížnost od soukromého podniku SIA Baltijas aviācijas sistēmas (dále jen „BAS“ nebo „stěžovatel“), bývalého akcionáře podniku airBaltic, ohledně řady opatření, která ve prospěch podniku airBaltic údajně provedl lotyšský stát.
THE COMPLAINTS — SA.34191 (2012/C) (ex 2012/NN) (ex 2012/CP)
E-mailem ze dne 24. července 2012 zaslala Komise novou stížnost Lotyšsku, které odpovědělo dne 22. srpna a 4. září 2012.
By letter of 23 January 2012, the Commission sent the complaint for comments to Latvia, who replied on 13 March 2012.
Dne 5. července a 17. srpna 2012 se uskutečnily schůzky s lotyšskými orgány, jejich poradci a zástupci podniku airBaltic.
By letter of 14 May 2012, the Commission requested additional information from Latvia, provided on 16 July 2012.
Dopisem ze dne 20. listopadu 2012 Komise Lotyšsku sdělila, že se s ohledem na podporu rozhodla zahájit řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva“).
By letter of 18 July 2012, registered on 20 July 2012, the Commission received a new complaint from Mrs Inga Piterniece, former member of the board of BAS, regarding an additional measure allegedly granted by the Latvian State to airBaltic.
Další informace poskytlo Lotyšsko dne 7. a 8. listopadu, 2., 13. a 20. prosince 2013 a 28. a 31. ledna, 28. února, 24. a 26. března, 9. dubna a 16. května 2014.
By e-mail of 24 July 2012, the Commission sent the new complaint for comments to Latvia, who replied on 22 August and 4 September 2012.
Komise tyto připomínky předala Lotyšsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit; připomínky Lotyšska byly obdrženy dopisem ze dne 27. května 2013.
By letter dated 20 November 2012, the Commission informed Latvia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union (‘TFEU’) in respect of the aid (‘the opening decision’).
LOTYŠSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
The Commission requested information to Latvia by letter of 6 March 2013, replied to on 8 April 2013.
Trh letecké dopravy v Lotyšsku se od přistoupení Lotyšska k EU rychle rozšiřoval.
In addition, a meeting with the Latvian authorities took place on 25 June 2013, after which Latvia submitted additional information on 14 August, 18 September, 9 and 25 October 2013.
Hospodářský růst v Lotyšsku i lotyšský trh letecké dopravy vážně zasáhla světová hospodářská krize v letech 2008–2009.
Additional meetings with the Latvian authorities and their legal representatives took place on 22 October and 22 November 2013, as well as on 10 January 2014.
V důsledku krize se počet cestujících na přímých letech v Lotyšsku snížil z 3,2 milionu v roce 2008 na 2,7 milionu v roce 2009, ačkoli celkový počet cestujících díky tranzitním cestujícím i nadále rostl.
Latvia submitted additional information on 7 and 8 November, 2, 13 and 20 December 2013, and on 28 and 31 January, 28 February, 24 and 26 March, 9 April and 16 May 2014.
Od roku 2010 se růst celkového trhu obnovil a roční růst dosáhl v průměru 12 %.
The Commission decision to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union [3] on 8 March 2013.
Očekává se, že mezi roky 2012 a 2015 lotyšský trh letecké dopravy dále poroste s ročním tempem růstu ve výši 7 %.
The Commission received observations from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic (FLS, AB Jet and Eurobalt Junipro).
Mezinárodní letiště v Rize zaujímá v Pobaltí přední místo.
The Commission forwarded these observations to Latvia, which was given the opportunity to react; Latvia's comments were received by letter dated 27 May 2013.
V roce 2011 cestovalo do/z Rigy přibližně 5,1 milionu cestujících v porovnání s 1,9 milionu cestujících do/z Tallinnu a 1,7 milionu cestujících do/z Vilniusu.
By letter dated 4 July 2014, Latvia agreed to waive its rights deriving from Article 342 TFEU in conjunction with Article 3 of the EC Regulation (EC) No 1/1958 and to have the present decision adopted and notified in English.
V roce 2011 přepravil podnik airBaltic 66 % cestujících letících přes Rigu, zatímco společnost Ryanair, druhý největší letecký dopravce a hlavní konkurent podniku airBaltic, přepravila 20 % cestujících.
THE LATVIAN AIR TRANSPORT MARKET
Lety z/do Rigy zajišťuje dalších patnáct společností (poskytovatelů služeb v plném rozsahu a nízkonákladových dopravců), na něž připadá 14 % všech cestujících [4].
The air transport market in Latvia has rapidly expanded since Latvia joined the EU.
PŘÍJEMCE
Between 2003 and 2007, the annual average growth of passengers at Riga International Airport — including point-to-point and transfer passengers — reached 47 %, passing from approximately 700000 passengers in 2003 to 3,2 million in 2007.
Podnik airBaltic byl založen v roce 1995 jako společný podnik společnosti Scandinavian Airlines SAS a lotyšského státu.
The entry of low-cost carriers, especially Ryanair, contributed to the market growth as substantial new demand was created with the opening of new routes.
V lednu 2009 prodala společnost SAS celý svůj podíl v podniku airBaltic (47,2 %) podniku BAS.
The global economic crisis of 2008-2009 severely hit the economic growth of Latvia and as a consequence its air transport market.
V říjnu 2011 byli akcionáři podniku airBaltic lotyšský stát (prostřednictvím Ministerstva dopravy) s 52,6 % akcií a podnik BAS s 47,2 %, zbytek akcií (0,2 %) vlastnila ruská letecká společnost Transaero.
As a result of the crisis, the number of point-to-point passengers in Latvia decreased from 3,2 million in 2008 to 2,7 million in 2009, although the total number of passengers continued to grow thanks to transfer passengers.
V té době byl předsedou představenstva a výkonným ředitelem podniku airBaltic pan Bertolt Flick.
As of 2010, overall market growth resumed, reaching an average 12 % annual growth.
Od 1. listopadu 2011 je výkonným ředitelem podniku airBaltic pan Martin Gauss, bývalý výkonný ředitel společnosti Malév.
While the point-to-point passenger market has increased on average 9 % annually, the increase in the transfer passenger market reached 18 % per year.
Na základě informací, které poskytly lotyšské orgány, se zdá, že podnik BAS zastavil svůj 47,2 % podíl v podniku airBaltic v rámci zajištění bance Latvijas Krājbanka, lotyšské dceřiné společnosti litevské banky Snoras [6].
Going forward, it is expected that the Latvian air transport market will continue to grow at an annual growth rate of 7 % between 2012 and 2015.
Dne 17. listopadu 2011 nařídila lotyšská komise pro finanční a kapitálové trhy omezení bankovních operací banky Latvijas Krājbanka ve výši nad 100000 EUR [8].
In 2011, approximately 5,1 million passengers travelled to/from Riga, compared to 1,9 million passengers travelling to/from Tallinn and 1,7 million passengers travelling to/from Vilnius.
Nařízením komise pro finanční a kapitálové trhy ze dne 21. listopadu 2011 byly transakce banky Latvijas Krājbanka ukončeny a byla jmenována rada správců [9].
In 2011, airBaltic carried 66 % of the passengers flying via Riga, while Ryanair, second largest operator and main competitor of airBaltic, carried 20 %.
Podle poskytnutých informací se zdá, že podnik BAS nesplnil některé své finanční závazky vůči bance Latvijas Krājbanka.
15 other companies operated to/from Riga (full-service providers and low-cost carriers) accounting for 14 % of all passengers.
V důsledku toho prodala banka Latvijas Krājbanka dne 30. listopadu 2011 s výjimkou jedné akcie všechny akcie podniku airBaltic, jež původně vlastnil podnik BAS, Ministerstvu dopravy za jejich nominální hodnotu, a to v celkové výši 224453 LVL (317787 EUR) [10].
[4]
Podíl Lotyšska v podniku airBaltic se tudíž zvýšil na 99,8 %, zatímco podnik BAS vlastnil pouze jednu akcii.
THE BENEFICIARY
Ze zpráv v tisku je rovněž patrné, že i akcionáři podniku BAS zastavili akcie podniku BAS v rámci zajištění bance Latvijas Krājbanka [11].
airBaltic was established in 1995 through a joint venture between Scandinavian Airlines SAS and the Latvian State.
Dne 6. února 2012 převzala dceřiná společnost banky Latvijas Krājbanka v rámci insolvenčního řízení týkajícího se podniku BAS [12] akcie podniku BAS od dřívějších akcionářů a jmenovala nové vedení.
In January 2009, SAS sold its entire stake in the company (47,2 %) to BAS.
Zdá se také, že dne 8. června 2012 odkoupil lotyšský stát od podniku BAS jeho jedinou akcii v podniku airBaltic za částku ve výši 1 LVL.
From information published in the press, it appears that BAS was set up as a private company wholly owned by Mr Bertolt Flick until December 2010, when 50 % of its shares were transferred to the Bahamas-registered Taurus Asset Management Fund Ltd (‘Taurus’).
Od tohoto dne již proto podnik BAS není akcionářem podniku airBaltic [13].
As of October 2011, airBaltic's shareholders were the Latvian State — through the Ministry of Transport — with 52,6 % of the shares and BAS with 47,2 %, the rest (0,2 %) being held by the Russian airline Transaero.
Co se týká finanční situace podniku airBaltic, lotyšské orgány uvedly, že jeho potíže začaly v roce 2008, a to kvůli světové hospodářské recesi a prudkému zvýšení cen ropy.
At the time, the president and CEO of airBaltic was Mr Bertolt Flick.
V roce 2008 proto podnik airBaltic vykázal ztráty ve výši 28 milionů LVL (39,64 milionu EUR).
Since 1 November 2011, the CEO of airBaltic is Mr Martin Gauss, former CEO of Malév.
V roce 2009 však podnik dosáhl zisku ve výši 14 milionů LVL (19,82 milionu EUR) [14].
On the basis of the information provided by the Latvian authorities, it appears that BAS had pledged its 47,2 % shareholding in airBaltic as collateral to Latvijas Krājbanka, the Latvian subsidiary of the Lithuanian bank Snoras [6].
V roce 2010 zaznamenal podnik airBaltic opět ztráty ve výši 34,2 milionu LVL (48,42 milionu EUR).
On 16 November 2011, Snoras collapsed and was nationalised [7].
V červnu 2011 lotyšský ministr hospodářství uvedl, že podnik airBaltic vykázal v prvních pěti měsících roku 2011 ztrátu ve výši 18 milionů LVL (25,48 milionu EUR) a že je blízko úpadku [15].
On 17 November 2011, the Finance and Capital Markets Commission of Latvia (‘FCMC’) ordered a limitation of the banking operations of Latvijas Krājbanka in excess of EUR 100000 [8].
Dne 21. září 2011 požádal podnik airBaltic o právní ochranu před věřiteli [16].
By order of the FCMC of 21 November 2011, the operations of Latvijas Krājbanka were suspended and a management of trustees was appointed [9].
Auditované výsledky za rok 2011 ukazují ztrátu ve výši 83,5 milionu LVL (118,22 milionu EUR).
According to the information provided, it appears that BAS defaulted on some of its financial obligations towards Latvijas Krājbanka.
Dne 27. srpna 2012 zveřejnilo Lotyšsko výzvu určenou potenciálním investorům, aby vyjádřili zájem o nabytí 50 % kapitálu podniku airBaltic bez jedné akcie [17], přičemž nebyly vyloučeny ani jiné transakce.
As a result, on 30 November 2011, Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares previously owned by BAS to the Ministry of Transport at their nominal value, totalling LVL 224453 (EUR 317787).
Hlavními kritérii při výběru investora bude jeho schopnost podpořit rozvoj podniku airBaltic, pověst a zkušenosti investora a jeho finanční zdroje.
As a result, Latvia's shareholding in airBaltic increased to 99,8 %, while BAS retained just one share.
Proces měl být ukončen v průběhu roku 2014.
It also appears from the press that the shareholders of BAS had also pledged their shares in BAS as security with Latvijas Krājbanka [11].
POPIS OPATŘENÍ
On 6 February 2012, in the context of insolvency proceedings relating to BAS, [12] a subsidiary of Latvijas Krājbanka took over BAS' shares from its prior shareholders and appointed a new management.
DOHODA ZE DNE 3.
Finally, it appears that on 8 June 2012 the Latvian State purchased from BAS its sole share in airBaltic for LVL 1.
ŘÍJNA 2011: PRVNÍ STÁTNÍ ÚVĚR A ÚVĚR OD PODNIKU BAS
Therefore, as of this date, BAS is no longer shareholder of airBaltic [13].
Na základě dohody ze dne 3. října 2011 (dále jen „dohoda“) souhlasilo Lotyšsko s tím, že podniku airBaltic poskytne úvěr ve výši 16 milionů LVL (22,65 milionu EUR) (dále jen „první státní úvěr“, 1. opatření) spolu s dalším úvěrem ve výši 14 milionů LVL (19,82 milionu EUR) od podniku BAS (dále jen „úvěr od podniku BAS“).
In relation to the financial situation of airBaltic, the Latvian authorities have explained that the difficulties of the company started in 2008, due to the global economic recession and the drastic oil price increase.
Mezi podmínkami obou úvěrů existovala spojitost a podmínky byly totožné, přičemž počáteční úroková sazba byla stanovena na [11–13] [18] %.
As a result, in 2008 airBaltic had losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
V době poskytnutí úvěru podniku airBaltic se však podnik BAS vzdal práva na zajištění svého úvěru.
In 2009, the company however turned back to profits of LVL 14 million (EUR 19,82 million).
V dohodě bylo rovněž stanoveno, že nejpozději do 15. prosince 2011 poskytne stát podniku airBaltic další úvěr v neurčené výši úměrně svým hlasovacím právům, a to za totožných podmínek jako první státní úvěr.
In 2010, airBaltic again made losses of LVL 34,2 million (EUR 48,42 million).
Oba státní úvěry měly být přeměněny na kapitál, bude-li splněna řada podmínek, k nimž patřilo schválení obchodního plánu/plánu restrukturalizace představenstvem podniku airBaltic.
In June 2011, the Latvian Minister of Economy said that airBaltic operated with a loss of LVL 18 million (EUR 25,48 million) in the first five months of 2011 and was close to bankruptcy.
V článku 7 dohody byly stanoveny podmínky budoucího navýšení kapitálu podniku airBaltic.
airBaltic filed for legal protection from its creditors on 21 September 2011.
V článku 7.3 bylo konkrétně uvedeno, že „státní úvěr a úvěr od podniku BAS […] mohou být připočítány k částce, která má být přeměněna na kapitál“.
The audited results for 2011 show a loss of LVL 83,5 million (EUR 118,22 million).
Podle článku 7.4 se podnik BAS zavázal hlasovat pro kapitalizaci úvěru a navýšení kapitálu.
On 27 August 2012, Latvia published an invitation for potential investors to express their interest in acquiring 50 % minus one vote of airBaltic's capital, [17] although transactions of a different nature were not excluded.
Pokud by podnik BAS své závazky nedodržel, přiznává článek 7.4 státu právo koupit od podniku BAS jeho akcie v podniku airBaltic za 1 LVL [19].
The main criteria for choosing an investor would be the ability to support airBaltic's development, the investor's reputation and experience as well as its financial resources.
Po zvýšení podílu Lotyšska v podniku airBaltic na 99,8 % (viz 21. bod odůvodnění) se lotyšská vláda dne 13. prosince 2011 rozhodla povolit u prvního státního úvěru snížení úrokové sazby z [11–13] % na [2–4] %.
The process is aimed for conclusion during 2014.
Jelikož mezi prvním státním úvěrem a úvěrem od podniku BAS existovala spojitost (viz 26. bod odůvodnění), stejné snížení úrokové sazby se vztahovalo i na úvěr od podniku BAS.
DESCRIPTION OF THE MEASURES
DRUHÝ STÁTNÍ ÚVĚR ZE DNE 13.
THE 3 OCTOBER 2011 AGREEMENT: THE FIRST STATE LOAN AND THE BAS LOAN
PROSINCE 2011
On the basis of an agreement dated 3 October 2011 (‘the Agreement’), Latvia agreed to provide to airBaltic a loan of LVL 16 million (EUR 22,65 million) (‘the first State loan’, measure 1) alongside another loan of LVL 14 million (EUR 19,82 million) from BAS (‘the BAS loan’).
NAVÝŠENÍ KAPITÁLU PODNIKU AIRBALTIC SCHVÁLENÉ DNE 22.
However, at the time of granting the loan to airBaltic, BAS waived its right to have the BAS loan collateralised.
PROSINCE 2011
The Agreement also stipulated that no later than 15 December 2011, the State would grant an additional loan to airBaltic for an undetermined amount in proportion to its voting rights, on identical conditions to the first State loan.
Na valné hromadě akcionářů podniku airBaltic dne 22. prosince 2011 se lotyšský stát a podnik BAS (navzdory tomu, že ten v té době vlastnil pouze jednu akcii podniku airBaltic) dohodly na navýšení kapitálu o 110 milionů LVL (155,74 milionu EUR) (dále jen „navýšení kapitálu“, 3. opatření).
Both State loans were to be capitalised if a number of conditions were met, among which the approval by the board of airBaltic of a business/restructuring plan.
Toho mělo být dosaženo přeměnou prvního státního úvěru, první tranše druhého státního úvěru a úvěru od podniku BAS na kapitál, jakož i prostřednictvím peněžního vkladu ve výši 37,7 milionu LVL (53,38 milionu EUR), který poskytne podnik BAS.
Article 7 of the Agreement provided for the conditions of the future capital increase of airBaltic.
Dopisem ze dne 4. ledna 2012 lotyšské Ministerstvo dopravy podnik BAS požádalo, aby se podílel na navýšení kapitálu přeměnou svého úvěru na kapitál a poskytnutím peněžního vkladu.
Under Article 7.4, BAS undertook to vote for the capitalisation of the loan and for the capital increase.
Zdá se, že navzdory žádostem lotyšských orgánů podnik BAS dohodu, jíž bylo dosaženo na valné hromadě akcionářů, nesplnil.
In case BAS would not fulfil its commitments, Article 7.4 provided the State the right to purchase from BAS its shares in airBaltic for LVL 1.
Dopisy ze dne 6. až 26. ledna 2012 zpochybnil podnik BAS nabytí akcií podniku airBaltic, které původně vlastnil podnik BAS, ze strany státu od banky Latvijas Krājbanka (viz 21. bod odůvodnění) a požádal, aby se stát zdržel přijetí rozhodnutí týkajících se změn kapitálu podniku airBaltic.
[19]
Dne 19. ledna 2012 vydala Komise pro finanční a kapitálové trhy podnikům BAS a airBaltic oficiální zákaz zahrnout úvěr od podniku BAS jako součást navýšení kapitálu.
Latvia granted the first State loan to airBaltic on 21 October 2011 (see recital 3 above).
Do dne 30. ledna 2012, tj. do konce první fáze upisovacího období pro navýšení kapitálu, podnik BAS svůj úvěr na kapitál nepřeměnil ani neprovedl peněžní vklad.
BAS granted the BAS loan on 1 November 2011.
STÍŽNOST PODNIKU BAS A NÁSLEDNÉ UDÁLOSTI
On 13 December 2011, once Latvia's shareholding in airBaltic had increased to 99,8 % (see recital 21 above), the Latvian Government decided to authorise an interest rate cut for the first State loan from [11 — 13] % to [2 — 4] %.
Stížnost, která byla Komisi podána dne 9. ledna 2012, se týkala prvního a druhého státního úvěru a rovněž navýšení kapitálu.
Since the first State loan and the BAS loan were linked (see recital 26 above), the same interest rate cut was applied to the latter.
Podnik BAS si navíc stěžoval na další dvě opatření, která mohla zahrnovat podporu pro podnik airBaltic, a to nákup bezkupónových dluhopisů podniku airBaltic ze strany státu v dubnu 2010 (4. opatření) a vyplacení částky ve výši 2,8 milionu EUR podniku airBaltic bankou Latvijas Krājbanka dne 21. a 22. listopadu 2011 (5. opatření).
THE SECOND STATE LOAN OF 13 DECEMBER 2011
Lotyšsko objasnilo, že se 4. opatření týkalo nákupu bezkupónových dluhopisů podniku airBaltic v hodnotě 30 milionů LVL (42,47 milionu EUR) většinovými akcionáři podniku airBaltic v té době, tj. lotyšským státem a podnikem BAS.
On 13 December 2011, at the same time as the interest rate cut of the first State loan (see recital 30 above), the Latvian Government decided to provide a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million) at an interest rate of [9 — 11] % divided into two tranches (‘the second State loan’, measure 2) [20].
Část odpovídající Lotyšsku neupsalo přímo Ministerstvo dopravy (skutečný vlastník akcií podniku airBaltic), nýbrž lotyšské Státní rozhlasové a televizní středisko („LVRTC“), společnost zcela ve vlastnictví státu.
The first tranche of the second State loan of LVL 41.6 million (EUR 58,89 million) was immediately made available to airBaltic by agreement of 14 December 2011.
Dluhopisy byly získány za nominální hodnotu ve výši 1 LVL za každý dluhopis a nenesly žádné úroky a Lotyšsko a podnik BAS je koupily úměrně svým podílům.
The second tranche of LVL 25,4 million (EUR 35,96 million) was made available to the company on 14 December 2012, i.e. after the Commission had adopted its opening decision.
To vedlo k tomu, že lotyšský stát získal bezkupónové dluhopisy podniku airBaltic v hodnotě přibližně 15,78 milionu LVL (22,34 milionu EUR) a podnik BAS získal dluhopisy v hodnotě přibližně 14,22 milionu LVL (20,13 milionu EUR).
AIRBALTIC'S CAPITAL INCREASE AGREED ON 22 DECEMBER 2011
Dluhopisy mají být dne 1. července 2015 přeměněny na kapitál, a to v poměru jedna akcie za každý dluhopis.
During airBaltic's shareholders' meeting of 22 December 2011, the Latvian State and BAS — despite it having only one share in the company at that time — agreed to a capital increase of LVL 110 million (EUR 155,74 million) (‘the capital increase’, measure 3).
Co se týká 5. opatření, lotyšské orgány uvedly, že se ve dnech 21. a 22. listopadu 2011 neuskutečnily žádné platby ve prospěch podniku airBaltic, jak tvrdí stěžovatel.
This was to be achieved through conversion into capital of the first State loan, the first tranche of the second State loan and the BAS loan, together with a cash contribution from BAS of LVL 37,7 million (EUR 53,38 million).
Podnik airBaltic podal bance Latvijas Krājbanka před vydáním rozhodnutí komise pro finanční a kapitálové trhy ze dne 17. listopadu 2011 ohledně omezení bankovních operací ve výši nad 100000 EUR a ze dne 21. listopadu 2011 ohledně ukončení veškerých transakcí banky Latvijas Krājbanka (viz 20. bod odůvodnění) tři platební příkazy.
The Latvian State executed its decision to participate in airBaltic's capital increase on 29 December 2011 and proceeded to convert into capital the first State loan and the first tranche of the second State loan.
Tyto příkazy banka Latvijas Krājbanka provedla o několik dní později.
By letter of 4 January 2012, the Ministry of Transport of Latvia requested that BAS participate in the capital increase by converting the BAS loan and injecting the cash.
Dotyčnými operacemi byly dvě platby ve výši […] milionů USD pro IATA Clearing House a […] milionů EUR pro mezinárodní letiště v Rize, které byly provedeny dne 25. listopadu 2011, a převod částky ve výši […] milionů EUR na jiný bankovní účet podniku airBaltic ve Swedbank dne 30. listopadu 2011.
Despite the requests of the Latvian authorities, BAS did not seem inclined to fulfil the agreement reached at the shareholders' meeting.
Plán „reShape“ z března 2012
Indeed, by letters dated 6 to 26 January 2012, BAS contested the State's acquisition from Latvijas Krājbanka of the airBaltic shares that BAS previously owned (see recital 21 above) and requested that the State refrain from adopting decisions concerning changes in airBaltic's capital.
V březnu 2012 přijal podnik airBaltic plán s názvem „reShape“.
On 19 January 2012 the FCMC issued a formal prohibition to BAS and airBaltic on including the BAS loan as part of the capital increase
Plán předpokládal řadu opatření, včetně nákupu výkonnějších letadel [21] a uzavření určitých tras, což mělo podniku umožnit, aby podle realistického a optimistického scénáře dosáhl v roce 2014 hranice rentability.
By 30 January 2012, i.e. the end of the first stage of the subscription implementation period for the capital increase, BAS had neither converted its loan nor injected the cash.
Podle pesimistického scénáře by však podnik airBaltic vykazoval záporný hospodářský výsledek před úroky a zdaněním (EBIT) nejméně do roku 2016.
THE COMPLAINT FROM BAS AND SUBSEQUENT EVENTS