natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Z tohoto důvodu by pro obezřetného investora v tržním hospodářství, vedeného vyhlídkami na rentabilitu, bylo smysluplné, aby podmínky těchto smluv v době jejich podpisu přijal.
Moreover, at the time of the conclusion of these agreements, it was reasonable to assume that both companies would have a similar load factor.
U smlouvy se společností V-Bird [71] nebyla vypočítána žádná kapitálová hodnota.
The incremental traffic to be expected from both agreements was thus similar.
Podle druhého znalce nebyl pro tuto smlouvu k dispozici žádný předem vyhotovený obchodní plán.
Finally, both agreements could be expected to lead to similar incremental operating costs for FBS.
Podmínky této smlouvy jsou však velmi podobné podmínkám smlouvy uzavřené se společností Volare.
On the basis of the similarities between these two agreements, it was reasonable to conclude, that the V-Bird agreement complies with the market economy operator test.
Obě smlouvy byly téměř současně uzavřeny na podobně stejnou dobu (tři a půl roku, případně čtyři roky).
In any event, V-Bird suspended operations on 8 October 2004 and filed for and was subsequently declared bankrupt on 18 October 2004.
Smlouvy předpokládaly použití nařízení o poplatcích z roku 2003 při určování letištních poplatků, jakož i stejnou pobídku ve formě příspěvku ve výši vždy […] EUR pro společnosti Volare a V-Bird.
V-Bird was liquidated in early January 2005.
Provozní podmínky stanovené v obou smlouvách předpokládaly velmi podobný počet letů a stejný typ letadla.
There is therefore no undertaking existing any more which would have benefited, either directly or indirectly, from any potential State aid involved in the V-Bird agreement.
Dále byl v okamžiku uzavření těchto smluv pochopitelný předpoklad, že by obě letecké společnosti měly podobný faktor vytíženosti.
In view of the foregoing, none of the agreements listed in Table 6 involve State aid.
Proto byla přírůstková doprava vyplývající z těchto smluv srovnatelná.
Assessment of the 2004 easyJet tenancy agreement (measure 4)
A konečně mohlo být u obou smluv předpokládáno, že budou mít za následek podobné přírůstkové provozní náklady pro FBS.
Certain interested parties have taken the view that the 2004 easyJet tenancy agreement provided easyJet with the exclusive use of Schönefeld’s Terminal B and prevented other airlines from having access to it.
Posouzení nájemní smlouvy s easyJet z roku 2004 (opatření č. 4)
Especially where an airline or an alliance of airlines carries a substantial number of passengers from or to a given airport, it is rational from an operational (and thus from a business) point of view that its activities are concentrated in a single terminal.
Některé zúčastněné subjekty byly toho názoru, že nájemní smlouva s easyJet z roku 2004 přiznávala společnosti easyJet výhradní využívání terminálu B na letišti Schönefeld a jiným leteckým společnostem přístup do terminálu B znemožňovala.
This optimises the operational processes of both the airport and the airline.
Jak je vysvětleno v 55. bodě odůvodnění, pronajímala si společnost easyJet v období let 2004 až 2007 plochu o rozloze asi […] m2 ve formě kancelářských prostor a odbavovacích přepážek, což odpovídá 24 % celkové plochy terminálu B.
Therefore, an airport manager does not necessarily confer an economic advantage on an airline by providing it with the exclusive use of all the check-in desks and office spaces at a Terminal.
Veřejné plochy terminálu B (chodby, haly a kavárny) jsou přístupné i cestujícím jiných leteckých společností, protože terminály A a B nejsou prostorově odděleny.
This might possibly be the case only when the airport manager grants exclusive use of areas in excess of what the carrier needs (thereby preventing other airlines from using physically available capacity) or when an abnormally low rent is charged.
Přidělení odbavovacího prostoru určitým leteckým společnostem a udělení brandingových a reklamních práv těmto leteckým společnostem v bezprostředně sousedních prostorách jsou obvyklé činnosti na evropských a mezinárodních letištích a takové dohody jsou velmi rozšířené.
As shown below, the 2004 easyJet tenancy agreement fulfils none of those conditions.
Zejména když letecká společnost nebo aliance leteckých společností přepravují značný počet cestujících z určitého letiště nebo na něj, je z provozního (a tím i obchodního) hlediska smysluplné propojit jejich činnosti s jedním jediným terminálem.
Ever since it began flight operations at Schönefeld, easyJet has been by far the dominant airline.
Takto jsou optimalizovány provozní procesy jak letiště, tak i letecké společnosti.
Between 2004 to 2007 easyJet carried between […] % and […] % of all Schönefeld’s passengers.
Provozovatel letiště tak nemusí nutně zajišťovat pro leteckou společnost hospodářskou výhodu tím, že jí přizná výhradní využívání všech odbavovacích přepážek a kancelářských prostor v jednom terminálu.
It was anticipated already in 2003 that easyJet would be by far the largest carrier in terms of traffic.
Bylo by tak tomu za určitých okolností pouze v případě, že by provozovatel letiště přidělil letecké společnosti k výhradnímu využívání prostory, které by přesahovaly potřebu dané letecké společnosti (přičemž by jiným leteckým společnostem bylo bráněno ve využívání skutečně dostupné kapacity), nebo pokud by nájemné vypočítané pro danou leteckou společnost bylo příliš nízké.
Indeed, because of easyJet’s contractual obligation to base a defined number of aircraft at Schönefeld, FBS was able to assume correspondingly large passenger numbers from the moment when easyJet began operations.
Jak je níže vysvětleno, žádná z uvedených podmínek se netýká nájemní smlouvy s easyJet z roku 2004.
According to the International Civil Aviation Organisation, the capacity of Terminal B was 600000 passengers per year, which is significantly lower than the number of passengers that easyJet was expected to carry from and to Schönefeld as of 2004 ([…] million [72]).
Od zahájení svého leteckého provozu v Schönefeldu byla společnost easyJet velmi dominantní leteckou společností.
It is therefore clear that through the 2004 easyJet tenancy agreement, FBS was not engaging into any kind of ‘capacity hoarding’ strategy designed to prevent other airlines from competing against easyJet at Schönefeld.
V letech 2004 až 2007 přepravila […] % až […] % všech cestujících v Schönefeldu.
In 2006, […] million passengers were handled at Terminal B, that is, more than twice as much as the theoretical capacity, without any major technical modifications.
Již v roce 2003 bylo předpokládáno, že vzhledem k objemu dopravy bude tato společnost zdaleka největší leteckou společností.
The possibility to handle so many passengers arose in particular from the use of the terminal facility by one single carrier, which allowed for the optimisation of the passenger flows.
Z důvodu svého smluvního závazku umístit do Schönefeldu určitý počet letadel mohla FBS vycházet z náležitě vysokých počtů cestujících od toho okamžiku, kdy easyJet zahájila letecký provoz.
Regarding the rental charge, it is meaningless to compare rental prices at different airports because of the differences in their capacity, market conditions, and the quality of the facilities.
Podle Mezinárodní organizace pro civilní letectví činila kapacita terminálu B 600000 cestujících ročně; tento počet je výrazně nižší než počet cestujících, které easyJet dle očekávání měla přepravit z Schönefeldu a do něj od roku 2004 ([…] milionů [72]).
The rental prices paid by easyJet were in fact in line with FBS’s rental charge grid, with no discount granted.
Je tudíž zjevné, že nájemní smlouva s easyJet z roku 2004 neprováděla žádnou strategii „hromadění kapacity“, která by byla zaměřená na to, aby bylo jiným leteckým společnostem bráněno v hospodářské soutěži s easyJet v Schönefeldu.
At terminal B easyJet pays EUR […] per m2 for counter space and EUR […] per m2 for offices.
V roce 2006 bylo v terminálu B odbaveno […] milionů cestujících, a to bez větších technických změn.
Similar charges were agreed for similar facilities with other airlines at other terminals.
To odpovídá více než dvojnásobné teoretické kapacitě.
Germanwings, for instance, also paid EUR […] per m2 for counter space at Terminal A. Aeroflot was charged EUR […] per m2 for an office at Terminal A. At Terminal B, Condor rented offices before easyJet and paid a lower rent for the same kind of premises in Terminal B. Whereas easyJet paid EUR […] per m2 for office space, Condor was charged EUR […] per m2 only.
To, že mohl být odbaven tak vysoký počet cestujících, bylo způsobeno především skutečností, že vybavení terminálu využívala pouze jedna letecká společnost, čímž mohly být optimalizovány toky cestujících.
This type of comparison is appropriate to assess the existence of an economic advantage within the 2004 easyJet tenancy agreement.
S ohledem na cenu nájemného je srovnání cen nájemného na různých letištích bezvýznamné, neboť se letiště liší z hlediska kapacity, tržních podmínek a kvality zařízení.
Indeed, unlike an agreement governing the whole operations of an airline at an airport and its main financial relationships with the airport [73], a tenancy agreement for check-in desks and office spaces relates to the provision of access to relatively standard facilities, at least within one given airport.
Ceny nájemného, které platila společnost easyJet, odpovídaly ve skutečnosti schématu nájemného společnosti FBS bez poskytnutí slev.
Moreover, rents involved in such contracts account for minor amounts compared to airport charges, marketing grants and other financial incentives.
S jinými leteckými společnostmi v jiných terminálech byly dohodnuty podobné poplatky za srovnatelná zařízení.
The commercial interest of the airport manager rather lies in the concentration of the operations of a given airline in one location to ensure operational efficiency to the benefit of its customer, especially when, as in the case of FBS, it tries to attract airlines and entice them to increase their traffic.
Například společnost Germanwings platila rovněž […] EUR za m2 odbavovacích ploch v terminálu A.
Therefore, contrary to what third parties have argued, it would not necessarily make sense to allocate areas to airlines on the basis of calls for tender.
Aeroflotu byla vypočítána částka ve výši […] EUR za m2 kancelářských ploch v terminálu A.
Such practice actually appears to be very unusual across European airports.
V terminálu B si před společností easyJet kancelářské plochy pronajímala společnost Condor a platila nižší nájemné za stejný druh zařízení v terminálu B.
The conduct expected from a rational airport operator guided by profitability prospects consists in finding appropriate areas for each main airline operating at the airport, in terms of capacity and other characteristics, and charge a reasonable rent in line with usual practices within the airport.
Zatímco easyJet platila […] EUR za m2 kancelářských ploch, musela společnost Condor platit pouze […] EUR za m2.
For these reasons, the level of a rent does not confer an economic advantage if it is broadly in line with the rents charged to other airlines within the airport.
Tento typ srovnání je přiměřený k posouzení, zda nájemní smlouva s easyJet z roku 2004 obsahuje hospodářskou výhodu.
This is the case for the 2004 easyJet tenancy agreement.
Na rozdíl od smlouvy, která upravuje celkový provoz letecké společnosti na letišti a zásadní finanční vztahy mezi leteckou společností a letištěm [73], vztahuje se nájemní smlouva pro prostory odbavovacích přepážek a kancelářské plochy na přístup do zařízení, která mohou být minimálně v rámci určitého letiště zpravidla považována za standardní zařízení.
Furthermore, it is rational for an airport operator to conclude such contracts for a duration that is in line with the duration of the ‘main’ agreement governing the operations of the airline at the airport.
Kromě toho činí nájemné upravené v takových smlouvách nepatrné částky v porovnání s letištními poplatky, marketingovými příspěvky a jinými finančními pobídkami.
This is the case fort the 2004 easyJet tenancy agreement.
Z tohoto důvodu není provozovatel letiště nijak zásadně motivován k tomu, aby stanovil nájemné upravené na míru nebo aby s leteckými společnostmi vyjednal maximální možné nájemné.
As regards the baggage handling facility, the systems in place at Terminal A and Terminal B are identical from a technical viewpoint, except in one aspect: the facility at Terminal B includes a fixed X-ray machine.
Hospodářský zájem provozovatele letiště spočívá spíše v tom, že provoz určité letecké společnosti je vázán na jedno místo, aby byla zajištěna provozní efektivnost ku prospěchu jeho zákazníka.
It was installed at the request of the German Federal police, which would otherwise have withdrawn the operating permit of Terminal B. The technical equipment of the baggage handling facility at Terminal B does not give easyJet any operational advantage, such as quicker or smoother loading/unloading of baggage.
To platí zejména tehdy, když se provozovatel letiště, jako v případě FBS, pokusí získat letecké společnosti a přimět je ke zvýšení své dopravy.
Rather, it offers an integrated method of carrying out X-ray checks, but this has no impact on the airline’s check-in procedures.
Nebylo by tudíž na rozdíl od argumentace zúčastněných subjektů nutně smysluplné přidělovat leteckým společnostem prostory na základě výběrových řízení.
In fact, the integrated security system rather causes operational difficulties for easyJet.
Zdá se, že taková praxe je na evropských letištích skutečně velmi neobvyklá.
If a problem with a piece of passenger luggage is detected that requires a manual check, the passenger has to be called back to the control room at Terminal B. But by then the passenger will already be in the departure lounge and has to be informed and fetched back.
Chování očekávané od obezřetného provozovatele letiště vedeného vyhlídkami na rentabilitu spočívá v tom, že pro každou důležitou leteckou společnost působící na letišti najde ohledně kapacity a jiných charakteristik vhodné prostory a vypočítá přiměřené nájemné v souladu s obvyklou praxí v rámci letiště.
This is a cumbersome procedure which implies that the check-in acceptance time limit applied by Schönefeld for passengers at Terminal B is at least 30 minutes. easyJet currently applies a 40 minute time-limit, since there is otherwise no guarantee that the process can be completed on time.
S ohledem na zařízení pro přepravu zavazadel jsou systémy v terminálu A a B z technického hlediska až na jeden aspekt totožné: Zařízení pro přepravu zavazadel v terminálu B zahrnuje fixní rentgenový přístroj.
At Terminal A, by contrast, there is no need for this type of procedures.
Byl nainstalován na žádost spolkové policie.
A 20 minute time-limit before take-off is common practice and poses no technical problems.
Jinak by byla zrušena provozní licence terminálu B.
Another difficulty relates to the fact that the baggage-handling facilities at Terminal B and Terminal A differ in their susceptibility to technical malfunction.
Technické vybavení zařízení pro přepravu zavazadel v terminálu B neposkytuje společnosti easyJet žádnou provozní výhodu, jako například rychlejší nebo hladší nakládku a vykládku zavazadel.
Owing to the integrated security technology, with the greater complexity it entails, the baggage-handling facility at Terminal B was working for […] % of the operating hours during the period from May to December 2004, whereas the facility at Terminal A was ready for service for […] % of the time.
Nabízí spíše integrovanou rentgenovou kontrolu, což však nemá žádný dopad na odbavovací proces letecké společnosti.
From all of the foregoing, it is concluded that none of the provisions of the 2004 easyJet tenancy agreement resulted in an economic advantage being conferred on easyJet.
Ve skutečnosti připravuje integrovaný bezpečnostní systém společnosti easyJet spíše provozní potíže.
Therefore, that agreement does not constitute State aid,
Při reklamaci zavazadla, které vyžaduje manuální kontrolu, musí být cestující opět zavolán do kontrolní místnosti v terminálu B.
HAS ADOPTED THIS DECISION:
Cestující se v ten okamžik nachází v odletové hale a musí být informován a odveden zpět.
Article 1
Jedná se o nákladný proces, který má za následek, že doba nejpozdějšího odbavení daná v terminálu B pro cestující z letiště Schönefeld činí minimálně 30 minut.
The following measures which Germany has implemented for the companies mentioned in points (a)-(l) do not constitute aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union:
Společnost easyJet v současnosti využívá 40 minut, protože jinak nelze zaručit včasné ukončení procesu.
the control and profit transfer agreement concluded on 6 August 1992 by Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH and Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH;
V terminálu A takové omezení neexistuje.
the agreement concluded on 19 December 2003 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and easyJet Airline Company Ltd;
Je zde běžnou praxí časový limit 20 minut před startem a z technického hlediska nepředstavuje žádné problémy.
the agreement concluded on 31 March 2003 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Ryanair Limited;
Další problém souvisí s tím, že se zařízení pro přepravu zavazadel v terminálu B a A odlišují z hlediska své poruchovosti.
the agreement concluded on 28 April 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Ryanair Limited;
Z integrované bezpečnostní techniky a tím vyšší komplexnosti vyplynula dostupnost zařízení pro přepravu zavazadel v terminálu B v období od května do prosince 2004 ve výši […] % provozní doby, zatímco zařízení pro přepravu zavazadel v terminálu A bylo provozuschopné z […] %.
the agreement concluded on 14 October 2003 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Germanwings GmbH;
Z toho všeho je třeba vyvodit závěr, že žádné z ustanovení nájemní smlouvy s easyJet z roku 2004 neposkytuje hospodářskou výhodu.
the agreement concluded on 23 December 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Germanwings GmbH;
Následující opatření, které Německo přijalo pro podniky uvedené v písmenech a) až l), nepředstavují státní podporu ve smyslu čl.
the agreement concluded on 6 June 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Icelandair Reykjavik Airport;
107 odst.
the agreement concluded on 17 May 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Norwegian Air Shuttle AS;
1 Smlouvy o fungování Evropské unie:
the agreement concluded on 13 May 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and Aer Lingus Limited;
smlouva o ovládnutí a odvodu zisku uzavřená dne 6. srpna 1992 mezi společnostmi Berlin Brandenburg Flughafen Holding GmbH a Berliner Flughafen-Gesellschaft mbH;
the agreement concluded in March 2004 between Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH and easyJet Airline Company Ltd for the use of certain areas and facilities at Terminal B of Schönefeld airport.
smlouva uzavřená dne 19. prosince 2003 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a easyJet Airline Company Ltd.;
Article 2
smlouva uzavřená dne 31. března 2003 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Ryanair Limited;
This Decision is addressed to the Federal Republic of Germany.
smlouva uzavřená dne 28. dubna 2004 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Ryanair Limited;
Done at Brussels, 20 February 2014.
smlouva uzavřená dne 14. října 2003 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Germanwings GmbH;
For the Commission
smlouva uzavřená dne 23. prosince 2004 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Germanwings GmbH;
Vice-President
smlouva uzavřená dne 22. října 2003 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Volare Airlines S.p.A.;
With effect from 1 December 2009, Articles 87, and 88 of the EC Treaty have become Articles 107 and 108, respectively, of the Treaty on the Functioning of the European Union.
smlouva uzavřená dne 3. listopadu 2003 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a V-Bird Airlines B.V.;
The two sets of provisions are, in substance, identical.
smlouva uzavřená dne 6. června 2004 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Icelandair Reykjavik Airport;
For the purposes of this Decision, references to Articles 107 and 108 of the TFEU should be understood as references to Articles 87 and 88, respectively, of the EC Treaty when appropriate.
smlouva uzavřená dne 17. května 2004 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Norwegian Air Shuttle AS;
The TFEU also introduced certain changes in terminology, such as the replacement of ‘Community’ by ‘Union’ and ‘common market’ by ‘internal market’.
smlouva uzavřená dne 13. května 2004 mezi společnostmi Berlin-Schönefeld GmbH a Aer Lingus Limited;
The terminology of the TFEU will be used throughout this Decision.
nájemní smlouva uzavřená v březnu 2004 mezi společnostmi Flughafen Berlin-Schönefeld GmbH a easyJet Airline Company Ltd. k užívání určitých ploch a zařízení v terminálu B letiště Schönefeld.
OJ C 257, 30.10.2007, p.
Článek 2
16.
Toto rozhodnutí je určeno Spolkové republice Německo.
Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union (OJ L 83, 27.3.1999, p.
V Bruselu dne 20. února 2014.
1).
Za Komisi
See footnote 2.
S účinností od 1. prosince 2009 se články 87 a 88 Smlouvy o ES mění na články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU (SFEU).
16 (http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html).
Oba soubory ustanovení jsou ve své podstatě identické.
Earnings before interest, taxes, depreciation and amortisation.
Pojmy SFEU se použijí v celém tomto nařízení.
Earnings before interest and taxes.
Úř. věst.
Marking of business secrets in the sense of the Commission Communication C(2003) 4582 of 1 December 2003 on professional secrecy in State aid decisions l (OJ C 297, 9.12.2003, p.
C 257, 30.10.2007, s. 16.
6).
Nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 108 Smlouvy o fungování EU (Úř. věst.
This provision of public funding was approved by the Commission as compatible aid.
L 83, 27.3.1999, s. 1).
See Commission Decisions in State aid cases NN 25/09 (ex N 167/09) and SA.35378 (12/N) (OJ C 36, 8.2.2013, p.
Viz poznámka pod čarou 2..
10) — Germany — Financing of Berlin Brandenburg International Airport.)
Viz Frankfurter Allgemeine Zeitung (FAZ) ze dne 23.5.2003, č. 119, s. 16. http://www.faz.net/aktuell/wirtschaft/unternehmen/luftfahrt-privatisierung-der-berliner-flughaefen-endgueltig-gescheitert-1101944.html.
Germany provided the following indications: (i) Schönefeld’s capacity amounted to 4,5 million passengers per year in 2003-2004 and reached 7 million passengers per year in 2005 (to be compared with a traffic of 1,7 million, 3,3 million and 5 million passengers respectively in 2003, 2004 and 2005); (ii) Tegel’s capacity amounted to 9,5 million passengers per year in 2003-2004 and reached 11,5 million passengers in 2005 (to be compared with a traffic of 11,1 million, 11 million and 11,5 million passengers respectively in 2003, 2004 and 2005).
Earnings before Interest, Taxes, Depreciation, and Amortization (zisk před započtením úroků, daní, odpisů a amortizace).
The capacity at an airport is difficult to measure because it depends on the maximum capacity of the various elements of the infrastructures, which are not always adequately measured in terms of a maximum number of passengers, but sometimes for instance in terms of a maximum number of aircraft movements.
Earnings before Interest and Taxes (zisk před zdaněním a úroky).
Moreover, when the number of passengers is the relevant measure, the maximum capacity takes the form of a cap on the maximum hourly passenger throughput, rather than a maximum number of passengers per year.
Označení obchodního tajemství ve smyslu sdělení Komise C(2003) 4582 ze dne 1. prosince 2003 o profesním tajemství v rozhodnutích ve věci podpory (Úř. věst.
This is because there are often large variations in the passenger throughput between peak and non-peak hours and days and there can be seasonal variations in the throughput.
C 297, 9.12.2003, s. 6).
Therefore, the above indications cannot fully capture the capacity utilisation of Schönefeld and Tegel.