natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jak je objasněno v oddíle 7.1, Komise zastává názor, že podnik airBaltic byl podnikem v obtížích nejméně od roku 2011.
On the other hand, the Commission recalls that at the time the first State loan and the BAS loan were granted, the Agreement stipulated that the conditions of both were identical and linked, and therefore any change in one of the loans would result in an identical change on the other loan.
Druhá tranše byla mimoto zajištěna pohledávkami a ochrannými známkami podniku airBaltic.
The reduction of the interest rate is therefore mirrored for both loans and the very significant level of collateralisation of the loan and the fact that the BAS loan was not collateralised remain unchanged.
Obdobně se proto použijí tvrzení ohledně nedostatečného kolaterálu, a je tudíž třeba připočítat marži ve výši 1000 bazických bodů.
Since BAS had agreed up front to link the conditions of the BAS loan to those of the first State loan, the Commission has no reasons to consider that this would not be a market-conform decision.
Výsledná referenční sazba by proto činila 11,91 %, což značně převyšuje skutečně použitou úrokovou sazbu ve výši [6–8] %.
On this basis, the Commission concludes that even taking into account the reduction of the interest rate, measure 1 did not entail a selective advantage to airBaltic and the presence of state aid can be excluded.
Vzhledem ke všem výše uvedeným skutečnostem se Komise domnívá, že by obezřetný subjekt v tržním hospodářství druhý státní úvěr podniku airBaltic neposkytl.
The second State loan (measure 2)
Komise proto vyvozuje závěr, že 2. opatření poskytlo podniku airBaltic nepatřičnou výhodu.
The second State loan was provided directly by Latvia through the State Treasury, by means of a decision of the Latvian Government of 13 December 2011 authorising the Ministry of Finance to provide in the State budget for a convertible loan to airBaltic of LVL 67 million (EUR 94,86 million).
Tato výhoda byla selektivní, jelikož jediným příjemcem byl podnik airBaltic.
Therefore, measure 2 entails State resources and is imputable to the State.
Komise musí rovněž uvážit, zda mohlo 2. opatření narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož podnik airBaltic zvýhodnilo v porovnání s jeho konkurenty, kteří veřejnou podporu neobdrželi.
The Commission observes that at the time when the second State loan was provided, i.e. 13 December 2011, BAS had lost its entire shareholding in airBaltic, with the exception of one share, and the State now owned 99,8 % of the company.
Je zřejmé, že 2. opatření mohlo ovlivnit obchod uvnitř EU a hospodářskou soutěž, jelikož podnik airBaltic soutěží s ostatními leteckými společnostmi v EU, zejména od vstupu třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993.
Therefore, the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders.
V případě cestování na relativně kratší vzdálenosti v EU mimoto letecká doprava soutěží se silniční a železniční dopravou, a proto mohli být dotčeni i silniční a železniční dopravci.
Latvia argues that pursuant to Article 7.2 of the Agreement, which states that Latvia would provide a loan to airBaltic ‘in proportion to its shareholding’, BAS was obliged to provide funds to airBaltic in an amount corresponding to its number of shares.
opatření podniku airBaltic umožnilo pokračovat v činnosti, takže nemusel čelit důsledkům, které obvykle vyplývají ze složité finanční situace.
This was to be done by BAS at the time of the capital injection of December 2011 in the form of cash.
Na základě výše uvedených aspektů proto Komise dospěla k závěru, že 2. opatření zahrnovalo státní podporu ve prospěch podniku airBaltic ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
The Commission notes, however, that on 13 December 2011 BAS only had one share in airBaltic.
Navýšení kapitálu schválené dne 22. prosince 2011 (3. opatření)
It follows that the State should have adopted the position of a prudent market economy investor and assessed whether, given the change in circumstances concerning the shareholdings, BAS had any incentive to inject cash into the company at the time of the capital increase.
Jak bylo uvedeno výše, první státní úvěr a první tranše druhého státního úvěru zahrnují státní prostředky a lze je přičíst státu.
In fact, the State had foreseen this possibility and included in the Agreement several contingency measures — in particular in Article 7.4 — in case BAS failed to fulfil its commitments.
O jejich přeměně na kapitál rozhodlo lotyšské Ministerstvo dopravy, tj. ode dne 30. listopadu 2011 vlastník 99,8 % podílu v podniku airBaltic.
Moreover, as Latvia acknowledges, the second tranche of the second State loan was to be released in the event that BAS failed to provide additional funds.
opatření proto rovněž zahrnuje státní prostředky a lze je přičíst státu.
Article 7.4 of the Agreement gave the State the right to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1.
Komise nesdílí názor lotyšských orgánů, že 3. opatření nezahrnuje podporu.
At the time the Agreement was signed, this meant a guarantee for the State that BAS would fulfil its commitments or else would lose all its shares in airBaltic.
Komise za prvé opakuje, že se na 3. opatření vztahují závěry, které byly vyvozeny v oddíle 7.2.1.
However, the situation changed radically on 30 November 2011, when Latvijas Krājbanka sold all except one of the airBaltic shares owned by BAS to the Latvian State (see recital 21 above).
Komise se mimoto domnívá, že 3. opatření nebylo provedeno dne 22. prosince 2011 (tj. den konání valné hromady akcionářů podniku airBaltic), nýbrž dne 29. prosince 2011, což je den, k němuž stát provedl konverzi svých úvěrů.
In this new context, Article 7.4 was deprived of its meaning.
Podle informací, které lotyšské orgány poskytly během formálního vyšetřovacího řízení, musely v souladu s použitelnými pravidly podnik BAS a stát provést konverzi, o níž rozhodla valná hromada akcionářů podniku airBaltic, do dne 30. ledna 2012.
Indeed, with only one share, BAS had little incentive to fulfil its obligations: the consequence of not doing so would simply mean losing its only share in airBaltic.
Komise rovněž podotýká, že dne 29. prosince 2011 mohlo mít Lotyšsko přiměřené pochybnosti ohledně ochoty podniku BAS splnit své závazky.
A prudent market operator would have carefully considered providing additional funds to airBaltic under those new circumstances and, at the very least, would have asked the other party (i.e. BAS) for assurance that it would indeed commit funds to the company.
Podnik BAS již naznačoval, že konverzi svého úvěru neprovede: Lotyšsko samo přiznává, že druhá tranše druhého státního úvěru, o níž bylo rozhodnuto dne 13. prosince 2011, výslovně předpokládala možnost, že podnik BAS své závazky nesplní.
The Commission notes in addition that it seems unlikely that such assurance would have been given since BAS would have needed to inject a very high amount of money — much more than it could have originally estimated — in order to regain its former shareholding of 47,2 % or any other meaningful level of shares in airBaltic.
Ode dne 30. listopadu 2011 již stát a podnik BAS jakožto akcionáři nebyly ve srovnatelné situaci, jelikož podnik BAS přišel o veškerý svůj podíl v podniku airBaltic s výjimkou jedné akcie a stát vlastnil 99,8 % podíl.
Latvia also indicates that the second State loan was granted at market terms, thereby excluding any undue advantage to airBaltic.
Vzhledem k tomuto vývoji měl stát před konverzí státních úvěrů z jednání podniku BAS odvodit (nebo mít alespoň podezření), že podnik BAS nemá v úmyslu své závazky splnit (viz 35. bod odůvodnění).
As regards the collateral, Latvia noted that the second State loan had the same collateral as the first State loan, i.e. receivables and the trademarks of airBaltic.
Jelikož podnik BAS přišel o všechny své akcie v podniku airBaltic s výjimkou jedné, ztratilo nápravné opatření stanovené v článku 7.4 dohody (tj. právo státu koupit od podniku BAS veškeré jeho akcie v podniku airBaltic za 1 LVL) smysl: stát přišel o prostředky, jimiž mohl podnik BAS donutit, aby dodržel to, co bylo dohodnuto.
As explained in paragraph (101) above, the liquidation value of the collateral was estimated at LVL [15 — 25] million (EUR [21,3 — 35,5] million).It thus appears that the level of collateralisation available for the second State loan would be low.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem dospěla Komise k závěru, že by obezřetný subjekt v tržním hospodářství nepřeměnil své úvěry na kapitál, aniž by se ujistil, zda druhá strana provede konverzi svého úvěru a poskytne peněžní vklad, a že by v této souvislosti pečlivě posoudil pobídky druhé strany k splnění jejích závazků.
Moreover, there is no reason to suppose that a private market operator would accept that security already in place on the first State loan would be reduced below at least 100 %.
Komise mimoto podotýká, že i kdyby podnik BAS dodržel dohodu, k níž dospěla valná hromada akcionářů, nezískal by zpět svůj dřívější podíl v podniku airBaltic.
In order to ascertain the market conformity of the rate applied to the first tranche of the second State loan, the Commission will use as the best available proxy the rate resulting from the application of the Reference Rate Communication.
Aby docílil 47,2 % podílu, musel by podnik BAS investovat mnohem více, než kolik činily částky dohodnuté na valné hromadě.
The base rate for Latvia on 13 December 2011 was 2,2 %.
Komise se proto domnívá, že stát měl (pokud by jednal v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství) pečlivě uvážit, zda bude podnik BAS investovat značné peněžní částky (úvěr od podniku BAS a peněžní vklad ve výši 37,7 milionu LVL (53,38 milionu EUR)), aby v podniku airBaltic získal menšinový podíl.
To this figure, a margin should be added depending on the rating of the beneficiary and the collateralisation of the loan.
Lotyšsko jako další argument uvedlo, že povinnost podniku BAS poskytnout peněžní vklad a provést konverzi svého úvěru, potvrzuje existence záruky poskytnuté ruským podnikatelem, panem Vladimirem Antonovem, který souhlasil s provedením potřebných plateb jménem podniku BAS [35].
As indicated in the preceding paragraph, the level of collateralisation is low.
Z informací, které má Komise k dispozici, však vyplývá, že tato záruka nebyla ve skutečnosti nikdy poskytnuta.
Given the difficulties of airBaltic at the time, it follows from the Reference Rate Communication that a margin of 1000 basis points should be added to the base rate, resulting in a rate of 12,2 %.
Lotyšsko rovněž uvedlo, že podmínky pro kapitalizaci státních úvěrů podle článku 7.2 dohody byly splněny dne 13. prosince 2011, kdy byl předložen obchodní plán, který dokládal návrat podniku airBaltic k zisku v roce 2015 a prokazoval, že rozhodnutí o přeměně státních úvěrů na kapitál bylo proto v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
It therefore appears that the interest rate of [9 — 11] % on the first tranche of the second State loan cannot be considered to be market conform.
Komise však není argumenty Lotyšska přesvědčena, jelikož plán nebyl úplný a racionálně jednající soukromý subjekt by se na něj nespoléhal, pokud by zvažoval poskytnutí značného objemu kapitálu podniku v obtížích.
The second tranche of the second State loan was made available to the company on 14 December 2012 at an interest rate of [6 — 8] %.
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že Lotyšsko nejednalo při konverzi svých úvěrů, a tudíž při navýšení kapitálu podniku airBaltic, za rovnocenných podmínek.
Latvia argues that this interest rate is above the one resulting from the Reference Rate Communication and is therefore MEIP-conform.
Chování státu nebylo mimoto v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
According to the Reference Rate Communication, the applicable base rate for Latvia on 14 December 2012 was 1,91 %.
Podnik airBaltic proto získal nepatřičnou výhodu vyplývající z 3. opatření, které je selektivní, jelikož jediným příjemcem je podnik airBaltic.
The margin to be added to that base rate depends on the rating of the beneficiary and the level of collateralisation.
Komise musí rovněž posoudit, zda mohlo 3. opatření pravděpodobně narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy, jelikož podnik airBaltic zvýhodnilo v porovnání s jeho konkurenty, kteří veřejnou podporu neobdrželi.
As explained in section 7.1 above, the Commission is of the view that airBaltic was a firm in difficulty since at least 2011.
Přiměřeně se použijí závěry vyvozené v 120. bodě odůvodnění.
In addition, the second tranche had as collateral the receivables and the trademarks of airBaltic.
Komise proto dospěla k závěru, že přeměna prvního státního úvěru a první tranše druhého státního úvěru na kapitál představovala státní podporu pro podnik airBaltic ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
The arguments about the insufficiency of the collateral would apply mutatis mutandis, and thus a margin of 1000 basis points should be added.
Bezkupónové dluhopisy (4. opatření)
The resulting reference rate would therefore be 11,91 %, well above the [6 — 8] % actually applied.
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, z dohody ze dne 30. dubna 2010, kterou se formálně schvaluje nákup bezkupónových dluhopisů, vyplývá, že kupující – LVRTC – (viz 38. bod odůvodnění) jednal jménem lotyšského státu.
Bearing all of the above in mind, the Commission considers that a prudent market economy operator would not have provided the second State loan to airBaltic.
Lotyšsko mimoto uvedlo, že LVRTC dluhopisy zakoupilo z rozpočtových důvodů.
On this basis, the Commission concludes that measure 2 conferred an undue advantage on airBaltic.
Je proto zřejmé, že 4. opatření zahrnuje státní prostředky a že je lze přičíst státu, což Lotyšsko nezpochybnilo.
This advantage was selective in nature given that its sole beneficiary was airBaltic.
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení předložilo Lotyšsko důkazy prokazující, že stát i podnik BAS získaly dluhopisy úměrně svým podílům v podniku airBaltic a za stejných podmínek.
The Commission must also consider whether measure 2 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Mimoto se zdá, že v období před dubnem 2010 neposkytl stát podniku airBaltic žádné finanční prostředky, zatímco podnik BAS v tomto období do podniku airBaltic investoval značné částky.
It seems clear that measure 2 was able to affect intra-EU trade and competition as airBaltic competes with other EU airlines, in particular since the entry into force of the third stage of liberalisation of air transport (‘third package’) on 1 January 1993.
Ze šetření rovněž vyplynulo, že dohoda o emisi dluhopisů byla přijata z podnětu podniku BAS a vedení podniku airBaltic, které státu navrhlo již v dubnu a červnu 2009 navýšení kapitálu v podniku úměrně jeho podílu.
In addition, for travel of relatively shorter distances within the EU, air travel is in competition with road and rail transport, and therefore road and rail carriers might also be affected.
Jak je zdůrazněno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise je názoru, že nákup bezkupónových dluhopisů nepředstavoval typickou investici obezřetného subjektu v tržním hospodářství.
Measure 2 thus enabled airBaltic to continue operating so that it did not have to face the consequences normally deriving from its difficult financial situation.
Komise však bere na vědomí, že Lotyšsko a podnik BAS byly v té době hlavními akcionáři podniku airBaltic a jejich investiční rozhodnutí je nutno posoudit z tohoto hlediska, a nikoli čistě z hlediska externího investora.
Based on the considerations set out above, the Commission comes to the conclusion that measure 2 involved state aid for the benefit of airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Lze přiměřeně vyvodit závěr, že vlastníci podniku airBaltic v té době neusilovali o krátkodobý zisk, nýbrž chtěli podnik udržet na trhu.
The capital increase agreed on 22 December 2011 (measure 3)
Na základě výše uvedených skutečností dospěla Komise k závěru, že Lotyšsko jednalo při nákupu bezkupónových dluhopisů společně se soukromým investorem, podnikem BAS, jako obezřetný subjekt v tržním hospodářství.
As indicated above, the first State loan and the first tranche of the second State loan entail State resources and are imputable to the State.
Komise proto vylučuje existenci nepatřičné výhody v souvislosti se 4. opatřením, a posouzení ostatních kumulativních podmínek stanovených v čl. 107 odst. 1 Smlouvy s ohledem na existenci státní podpory je proto zbytečné.
Their conversion into capital was decided by the Ministry of Transport of Latvia, i.e. 99,8 % shareholder in airBaltic since 30 November 2011.
Platby ve výši 2,8 milionu EUR, které provedla banka Latvijas Krājbanka (5. opatření)
Therefore, measure 3 also entails State resources and is imputable to the State.
opatření se týká výplaty částky ve výši 2,8 milionu EUR bankou Latvijas Krājbanka podniku airBaltic dne 21. listopadu resp. 22. listopadu 2011.
The Commission does not share the views of the Latvian authorities that measure 3 does not entail aid.
Lotyšsko objasnilo, že převod finančních prostředků měl svůj původ v platebních příkazech, které podnik airBaltic zadal před tím, než komise pro finanční a kapitálové trhy dne 21. listopadu 2011 nařídila ukončení činnosti banky Latvijas Krājbanka.
In the first place, the Commission reiterates that the conclusions reached in section 7.2.1 above are applicable to measure 3.
Banka Latvijas Krājbanka tyto transakce provedla dne 25. a 30. listopadu 2011.
In addition, the Commission considers that measure 3 was granted not on 22 December 2011 (i.e. the date of the shareholders' meeting of airBaltic) but on 29 December 2011, date on which the State converted its loans.
Podle zákona o komisi pro finanční a kapitálové trhy ze dne 1. června 2000 přijímá tato komise svá rozhodnutí, aniž by přihlížela k požadavkům nebo pokynům jiného orgánu veřejné moci.
Indeed, according to the information provided by the Latvian authorities during the formal investigation procedure, according to the applicable rules BAS and the State had until 30 January 2012 to formalise the conversion decided at airBaltic's shareholders meeting.
Financování komise pro finanční a kapitálové trhy nezávisí na státu, jelikož její činnosti jsou financovány z plateb stran, které působí na lotyšských finančních a kapitálových trzích.
The Commission also notes that on 29 December 2011, Latvia could have had reasonable doubts as to the willingness of BAS to fulfil its commitments.
Podle použitelných právních předpisů se rovněž zdá, že se stát nepodílí na výkonu donucovacích pravomocí a práv komise pro finanční a kapitálové trhy, pokud jde o dohled nad úvěrovými institucemi.
Indeed, BAS had already given indications that it would not convert its loan: Latvia itself admits that the second tranche of the second State loan, decided on 13 December 2011, was foreseen precisely to account for the eventuality that BAS would not fulfil its commitments.
Na základě dostupných důkazů se Komise domnívá, že správci, které komise pro finanční a kapitálové trhy jmenovala, jednali nezávisle na státu, což vylučuje přičitatelnost jejich opatření Lotyšsku.
Moreover, since 30 November 2011 the State and BAS were no longer in a comparable position as shareholders since BAS had lost its entire shareholding in airBaltic with the exception of one share and the State owned 99,8 % of the company.
Na základě výše uvedených skutečností vyvozuje Komise závěr, že 5. opatření nezahrnovalo státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
In view of those developments, the State, before actually converting the State loans, should have inferred — or at least had reasons to suspect — from BAS' actions that it did not intend to fulfil its obligations (see recital 35 above).
Pohledávka fondu Taurus ve výši 5 milionů EUR, která byla postoupena podniku airBaltic (6. opatření)
Moreover, since BAS had lost all its shares in airBaltic except one, the remedy provided for in Article 7.4 of the Agreement — i.e. the right for the State to purchase from BAS all its shares in airBaltic for LVL 1 — had been deprived of meaning: the State had lost the means by which it could have forced BAS to abide by what it had agreed to.
Následná stížnost, která byla obdržena dne 18. července 2012, odkazuje na povinnost investorů podle článku 7.4 dohody předat státu nebo jím určené společnosti (za určitých podmínek) nesplacené pohledávky vyplývající z druhého syndikovaného úvěru za 1 LVL (viz 42. bod odůvodnění).
Bearing the elements indicated above in mind, the Commission comes to the conclusion that a prudent market economy operator would not have converted its loans into capital before being sure that the other party would convert its loan and inject the cash, and in that context would have carefully assessed the incentives of the other party to fulfil its commitments.
Podle článku 7.4 dohody postoupil fond Taurus Lotyšsku pohledávku za podnikem airBaltic ve výši 5 milionů EUR za 1 LVL.
Moreover, the Commission observes that, even if it had respected the agreement reached at the shareholders meeting, BAS would not have regained its former shareholding in airBaltic.
Lotyšsko následně tuto pohledávku postoupilo podniku airBaltic.
In order to reach a 47,2 % stake, BAS would have had to invest much more than the amounts agreed to at that meeting.
Co se týká ostatních pohledávek ve výši 30 milionů EUR (42,47 milionu EUR), které měly být podle předpokladů předmětem novace v rámci druhého syndikovaného úvěru, lotyšské orgány investory dopisem ze dne 9. února 2012 požádaly, aby své příslušné pohledávky postoupily, a to každou za 1 LVL.
Therefore, the Commission is of the view that the State, had it acted in accordance with the MEIP, should have carefully considered whether BAS would invest significant amounts of money — the BAS loan and cash amounting to LVL 37,7 million (EUR 53,38 million) — in order to get a minority shareholding in airBaltic.
Za účelem vymáhání článku 7.4 dohody podalo Lotyšsko u krajského soudu v Rize žalobu na tři investory.
As an additional argument, Latvia explains that BAS' obligation to inject the cash and convert the BAS loan was confirmed by the existence of a guarantee by a Russian entrepreneur, Mr Vladimir Antonov, who agreed to make the necessary payments on behalf of BAS.
Lotyšsko zmínilo svůj záměr postoupit rovněž tyto pohledávky podniku airBaltic.
However, it appears from the information available to the Commission that the guarantee was never in fact provided.
Jelikož rozhodnutí o postoupení pohledávky ve výši 5 milionů EUR podniku airBaltic přijal stát, lze mu toto rozhodnutí přičíst a rozhodnutí zahrnuje státní prostředky.
On the basis of the above, the Commission concludes that Latvia did not act on pari passu terms when converting its loans and therefore increasing airBaltic's capital.
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení bylo zjištěno, že dohody týkající se syndikovaných úvěrů nebyly nikdy podepsány.
The State's behaviour was moreover not in line with the MEIP test.
Z důkazů, které předložilo Lotyšsko, však vyplývá, že soudy uznaly platnost dohody, co se týká povinnosti soukromých investorů postoupit státu nebo jím určené společnosti pohledávky vyplývající z druhého syndikovaného úvěru.
Therefore, airBaltic received an undue advantage resulting from measure 3, which is selective as the company was the sole beneficiary.
Lotyšsko v této souvislosti uvedlo, že podle několika rozsudků lotyšských soudů nemá vlastník pohledávky ve výši 5 milionů EUR nárok na splacení této částky, nýbrž může požadovat pouze podíly v podniku airBaltic odrážející zálohovou platbu ve výši 5 milionů LVL na základní kapitál podniku.
The Commission must also consider whether measure 3 was likely to distort competition and affect trade between Member States, by providing airBaltic with an advantage over competitors not receiving public support.
Jelikož stát již vlastnil 99,8 % akcií podniku airBaltic, Lotyšsko tvrdí, že nárok na další akcie nemá pro stát žádnou ekonomickou hodnotu.
The conclusions reached in recital 120 above apply mutatis mutandis.