natgillin/translations-raw huggingface dataset:
aby veškerá měření uskutečněná v souvislosti s posuzováním kvality vnějšího ovzduší podle článků 6 a 9 byla zpětně vysledovatelná v souladu s požadavky uvedenými v harmonizované normě pro zkušební a kalibrační laboratoře;
that the National Reference Laboratories are appointed by the appropriate competent authority or body designated pursuant to Article 3 and are accredited for the reference methods referred to in Annex VI, at least for those pollutants for which concentrations are above the lower assessment threshold, according to the relevant harmonised standard for testing and calibration laboratories, the reference to which has been published in the Official Journal of the European Union pursuant to Article 2(9) of Regulation (EC) No 765/2008 setting out the requirements for accreditation and market surveillance.
aby instituce provozující sítě a jednotlivé stanice vytvořily systém zajištění a kontroly kvality, jenž stanoví pravidelnou údržbou za účelem zajištění trvalé přesnosti měřicích přístrojů.
These laboratories shall also be responsible for the coordination in Member State's territory of the Union-wide quality assurance programmes to be organised by the Commission's Joint Research Centre and shall also be responsible for coordinating, on the national level, the appropriate use of reference methods, and the demonstration of equivalence of non-reference methods.
Systém kvality přezkoumává podle potřeby a minimálně jednou za pět let příslušná národní referenční laboratoř;
National Reference Laboratories organising intercomparison on the national level should also be accredited according to the relevant harmonised standard for proficiency testing.
aby byl pro zpracování údajů a podávání zpráv zaveden postup pro zajištění kvality a kontrolu kvality a aby se instituce jmenované pro tento úkol aktivně účastnily příslušných programů pro zajištění kvality na úrovni celé Unie;
that the National Reference Laboratories, take part at least every three years in the Union-wide quality assurance programmes organized by the Commission's Joint Research Centre.
aby byly národní referenční laboratoře jmenovány příslušným orgánem nebo subjektem podle článku 3 a aby byly akreditovány pro referenční metody uvedené v příloze VI alespoň u těch znečišťujících látek, u kterých jsou hodnoty koncentrace nad dolní mez posuzování podle příslušné harmonizované normy pro zkušební a kalibrační laboratoře, na niž byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie podle čl. 2 odst. 9 nařízení (ES) č. 765/2008, kterým se stanoví požadavky na akreditaci a dozor nad trhem.
If this participation produces unsatisfactory results then the national laboratory should demonstrate at the next participation in the intercomparison satisfactory remediation measures, and provide a report to the Joint Research Centre on these.
Tyto laboratoře jsou na území členských států odpovědné za koordinaci programů Unie pro zajištění kvality organizovaných Společným výzkumným střediskem Komise a na vnitrostátní úrovni jsou odpovědné také za koordinaci odpovídajícího využití referenčních metod a prokazování rovnocennosti nereferenčních metod.
that the national reference laboratories support the work done by the European network of National Reference Laboratories set up by the Commission.
Akreditace národních referenčních laboratoří, které organizují vzájemné srovnání na vnitrostátní úrovni, by také měla probíhat podle příslušné harmonizované normy pro zkoušky odborné způsobilosti;
All reported data under Article 27 shall be deemed to be valid except data flagged as provisional.’
aby se národní referenční laboratoře alespoň jednou za tři roky účastnily programů Unie týkajících se zajištění kvality, které organizuje Společné výzkumné středisko Komise.
Annex III is amended as follows:
Pokud budou výsledky takové účasti neuspokojivé, pak by národní laboratoře měly svou další účastí ve srovnávání prokázat uspokojivá nápravná opatření a Společnému výzkumnému středisku Komise následně poskytnout zprávu.
Section C is amended as follows:
aby národní referenční laboratoře podporovaly práci Evropské sítě národních referenčních laboratoří, kterou zřídila Komise.
the first and the second indents of paragraph 1 are replaced by the following:
Všechny oznamované údaje podle článku 27 se považují za platné kromě údajů označených za prozatímní.“
the flow around the inlet sampling probe shall be unrestricted (in general free in an arc of at least 270° or 180° for sampling points at the building line) without any obstructions affecting the airflow in the vicinity of the inlet (normally some metres away from buildings, balconies, trees and other obstacles and at least 0,5 m from the nearest building in the case of sampling points representing air quality at the building line)
Příloha III se mění takto:
in general, the inlet sampling point shall be between 1,5 m (the breathing zone) and 4 m above the ground.
Oddíl C se mění takto:
Higher siting may also be appropriate if the station is representative of a large area and any derogations should be fully documented;’
První a druhá odrážka odstavce 1 se nahrazují tímto:
the fifth indent of paragraph 1 is replaced by the following:
proudění vzduchu kolem vstupního otvoru odběrové sondy by nemělo být omezeno (celkově volný by měl být oblouk o velikosti nejméně 270° nebo 180° pro místa odběru v linii obytné zástavby) a v blízkosti vstupního otvoru nesmějí být žádné překážky ovlivňující proudění vzduchu (měřicí sonda musí být zpravidla vzdálena několik metrů od budov, balkonů, stromů a jiných překážek a minimálně 0,5 m od nejbližší budovy v případě míst odběru vzorků reprezentujících kvalitu ovzduší v linii obytné zástavby),
for all pollutants, traffic-orientated sampling probes shall be at least 25 m from the edge of major junctions and no more than 10 m from the kerbside.
obecně by měl být vstupní otvor odběrové sondy umístěn ve výšce mezi 1,5 m (dýchací zóna) a 4 m nad zemí.
A “major junction” to be considered here is a junction which interrupts the traffic flow and causes different emissions (stop&go) from the rest of the road.’
Vyšší umístění může být rovněž vhodné, je-li stanice reprezentativní pro velkou oblast a jakékoli odchylky jsou řádně zdokumentovány.“
the following paragraph is added:
pátá odrážka odstavce 1 se nahrazuje tímto:
‘Any deviation from the criteria listed in this Section shall be fully documented through the procedures described in Section D.’
pro všechny znečišťující látky jsou odběrové sondy zaměřené na dopravu nejméně 25 m od okraje velkých křižovatek a nejvýše 10 m od okraje vozovky.
Section D is replaced by the following:
Za ‚velkou křižovatku‘ se zde považuje křižovatka, která naruší plynulost dopravy a kde vznikají emise odlišné od ostatních částí silnice (způsob jízdy stop&go).“
Documentation and review of site selection
doplňuje se nový pododstavec, který zní:
The competent authorities responsible for air quality assessment shall for all zones and agglomerations fully document the site-selection procedures and record information to support the network design and choice of location for all monitoring sites.
„Jakékoli odchýlení se od kritérií uvedených v tomto oddíle je nutné řádně zdokumentovat prostřednictvím postupů, které jsou popsány v oddíle D.“
The documentation shall include compass-point photographs of the area surrounding monitoring sites and detailed maps.
Oddíl D se nahrazuje tímto:
Where supplementary methods are used within a zone or agglomeration, the documentation shall include details of these methods and information on how the criteria listed in Article 7(3) are met.
Dokumentace a přezkoumání výběru míst
The documentation shall be updated as necessary and reviewed at least every 5 years, to ensure that selection criteria, network design and monitoring site locations remain valid and optimal over time.
Příslušný orgán odpovědný za posouzení kvality ovzduší plně dokumentuje postupy výběru míst pro všechny zóny a aglomerace a zaznamenává informace, které dokládají koncept sítě a výběr umístění všech monitorovacích míst.
The documentation shall be provided to the Commission within 3 months of being requested.’
Dokumentace zahrnuje fotografie okolí v hlavních světových stranách monitorovacích míst a podrobné mapy.
Annex VI is amended as follows:
Pokud se v zóně nebo aglomeraci použijí doplňkové metody, musí dokumentace obsahovat také podrobné informace o těchto metodách a informace o plnění kritérií uvedených v čl. 7 odst. 3.
Section A is replaced by the following:
Dokumentace se aktualizuje podle potřeby a alespoň každých 5 let se přezkoumává, aby bylo zajištěno, že výběrová kritéria, koncept sítě a monitorovací místa jsou i nadále platná a optimální.
Reference methods for the assessment of concentrations of sulphur dioxide, nitrogen dioxide and oxides of nitrogen, particulate matter (PM10 and PM2,5), lead, benzene, carbon monoxide and ozone
Dokumentace se Komisi poskytne do tří měsíců od vyžádání.“
Reference method for the measurement of sulphur dioxide
Příloha VI se mění takto:
The reference method for the measurement of sulphur dioxide is that described in EN 14212:2012 “Ambient air — Standard method for the measurement of the concentration of sulphur dioxide by ultraviolet fluorescence”.
Oddíl A se nahrazuje tímto:
Reference method for the measurement of nitrogen dioxide and oxides of nitrogen
Referenční metody posuzování koncentrací oxidu siřičitého, oxidu dusičitého a oxidů dusíku, částic (PM10 a PM2,5), olova, benzenu, oxidu uhelnatého a ozonu
The reference method for the measurement of nitrogen dioxide and oxides of nitrogen is that described in EN 14211:2012 “Ambient air — Standard method for the measurement of the concentration of nitrogen dioxide and nitrogen monoxide by chemiluminescence”.
Referenční metoda měření oxidu siřičitého
Reference method for the sampling and measurement of lead — unchanged
Referenční metoda měření oxidu siřičitého je popsána v normě EN 14212:2012 ‚Kvalita ovzduší – Normovaná metoda stanovení oxidu siřičitého ultrafialovou fluorescencí‘.
Reference method for the sampling and measurement of PM10
Referenční metoda měření oxidu dusičitého a oxidů dusíku
The reference method for the sampling and measurement of PM10 is that described in EN12341:2014 “Ambient Air — standard gravimetric measurement method for the determination of the PM10 or PM2,5 mass concentration of suspended particulate matter”.
Referenční metoda měření oxidu dusičitého a oxidů dusíku je popsána v normě EN14211:2012 ‚Kvalita ovzduší – Normovaná metoda stanovení oxidu dusičitého a oxidů dusnatého chemiluminiscencí‘.
Reference method for the sampling and measurement of PM2,5
Referenční metoda pro odběr vzorků a měření olova – nemění se
The reference method for the sampling and measurement of PM2,5 is that described in EN12341:2014 “Ambient Air — standard gravimetric measurement method for the determination of the PM10 or PM2,5 mass concentration of suspended particulate matter”
Referenční metoda pro odběr vzorků a měření PM10
Reference method for the sampling and measurement of benzene — unchanged
Referenční metoda odběru vzorků a měření PM10 je popsána v normě EN 12341:2014 ‚Kvalita ovzduší – Referenční gravimetrická metoda stanovení hmotnostní koncentrace frakcí aerosolových částic PM10 a PM2,5‘.
Reference method for the measurement of carbon monoxide
Referenční metoda pro odběr vzorků a měření PM2,5
The reference method for the measurement of carbon monoxide is that described in EN 14626:2012 “Ambient air — Standard method for the measurement of the concentration of carbon monoxide by non-dispersive infrared spectroscopy”.
Referenční metoda odběru vzorků a měření PM2,5 je popsána v normě EN 12341:2014 ‚Kvalita ovzduší – Referenční gravimetrická metoda stanovení hmotnostní koncentrace frakcí aerosolových částic PM10 a PM2,5‘.
Reference method for measurement of ozone
Referenční metoda pro odběr vzorků a měření benzenu – nemění se
The reference method for the measurement of ozone is that described in EN 14625:2012 “Ambient air — Standard method for the measurement of the concentration of ozone by ultraviolet photometry”.’
Referenční metoda měření oxidu uhelnatého
Section D is deleted;
Referenční metoda měření oxidu uhelnatého je popsána v normě EN 14626:2012 ‚Kvalita ovzduší – Normovaná metoda stanovení oxidu uhelnatého nedisperzní infračervenou spektrometrií‘.
Section E is replaced by the following:
Referenční metoda měření ozonu
‘When demonstrating that equipment meets the performance requirements of the reference methods listed in Section A of this Annex, the competent authorities and bodies designated pursuant to Article 3 shall accept test reports issued in other Member States provided that the test laboratories are accredited to the relevant harmonised standard for testing and calibration laboratories.
Referenční metoda měření ozonu je popsána v publikaci EN 14625:2012 ‚Kvalita ovzduší — Normovaná metoda stanovení ozonu ultrafialovou spektrometrií‘.“
The detailed test reports and all the results of the tests shall be available to other competent authorities or their designated bodies.
Oddíl D se zrušuje;
Test reports shall demonstrate that the equipment meets all the performance requirements including where some environmental and site conditions are specific to a Member State and are outside the conditions for which the equipment has been already tested and type approved in another Member State;’
Oddíl E se nahrazuje tímto:
Section A of Annex IX is replaced by the following:
„Při prokazování, že zařízení splňuje provozní požadavky referenčních metod uvedených na seznamu v oddíle A této přílohy, příslušné orgány a subjekty určené podle článku 3 přijímají zkušební protokoly vystavené v jiných členských státech za předpokladu, že zkušební laboratoře jsou akreditované podle příslušné harmonizované normy pro zkušební a kalibrační laboratoře.
Minimum number of sampling points for fixed measurements of concentrations of ozone
Detailní zkušební protokoly a všechny výsledky zkoušek jsou zpřístupněny dalším příslušným orgánům nebo jejich určeným subjektům.
Minimum number of sampling points for fixed continuous measurements to assess compliance with target values, long — term objectives and information and alert thresholds where such measurements are the sole source of information.
Zkušební protokoly musí prokázat, že zařízení splňuje všechny provozní požadavky včetně případů, kdy se některé místní podmínky nebo podmínky okolního prostředí v daném členském státě liší a jsou mimo rámec podmínek, pro které již zařízení bylo v jiném členském státě zkoušeno a typově schváleno.“
Population (× 1000)
Oddíl A přílohy IX se nahrazuje tímto:
Agglomeration [1]
Minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární kontinuální měření koncentrací ozonu
Other zones [1]
Minimální počet míst odběru vzorků pro stacionární kontinuální měření pro posouzení dodržování cílových hodnot, dlouhodobých cílů a informativních a varovných prahových hodnot v případech, kdy je toto měření jediným zdrojem informací.
Rural background
Počet obyvatel (× 1000)
1 station/50000 km2 as an average density over all zones per country [2]
Směrnice Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/1513
Directive (EU) 2015/1513 of the European Parliament and of the Council
ze dne 9. září 2015,
of 9 September 2015
kterou se mění směrnice 98/70/ES o jakosti benzinu a motorové nafty a směrnice 2009/28/ES o podpoře využívání energie z obnovitelných zdrojů
amending Directive 98/70/EC relating to the quality of petrol and diesel fuels and amending Directive 2009/28/EC on the promotion of the use of energy from renewable sources
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 192 odst. 1 této smlouvy a ve vztahu k čl. 1 bodům 3 až 13 a čl. 2 bodům 5 až 7 této směrnice na článek 114 této smlouvy,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 192(1) thereof, and Article 114 thereof in relation to Article 1(3) to (13) and Article 2(5) to (7) of this Directive,
Podle čl. 3 odst. 4 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/28/ES [3] má každý členský stát zajistit, aby podíl energie z obnovitelných zdrojů ve všech druzích dopravy v roce 2020 činil alespoň 10 % konečné spotřeby energie v dopravě v uvedeném členském státě.
Pursuant to Article 3(4) of Directive 2009/28/EC of the European Parliament and of the Council, [3] each Member State is to ensure that the share of energy from renewable sources in all forms of transport in 2020 is at least 10 % of the final consumption of energy in transport in that Member State.
Přimíchávání biopaliv je jednou z metod, jež mají členské státy ke splnění tohoto cíle k dispozici, a očekává se, že přispěje ke splnění daného cíle nejvíce.
The blending of biofuels is one of the methods available for Member States to meet this target, and is expected to be the main contributor.
Ve směrnici 2009/28/ES se mj. zdůrazňuje, že potřeba energetické účinnosti v odvětví dopravy je naléhavá, protože závazného procentního cíle pro energii z obnovitelných zdrojů bude stále těžší dosáhnout udržitelným způsobem, pokud celková poptávka po energii v dopravě i nadále poroste.
Directive 2009/28/EC also stresses the need for energy efficiency in the transport sector which is imperative because a mandatory percentage target for energy from renewable sources is likely to become increasingly difficult to achieve sustainably if overall demand for energy for transport continues to rise.
Vzhledem k významu energetické účinnosti také pro snižování emisí skleníkových plynů se proto členským státům a Komisi doporučuje, aby do svých zpráv, které mají být předloženy v souladu s přílohou IV směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/27/EU [4] a dalšími právními předpisy Unie, které jsou důležité z hlediska podpory energetické účinnosti v odvětví dopravy, začlenily podrobnější informace o opatřeních k dosažení energetické účinnosti v odvětví dopravy.
Therefore, and due to the importance of energy efficiency also for greenhouse gas emission reduction, Member States and the Commission are encouraged to include more detailed information on energy efficiency measures in the transport sector in their reports to be submitted in accordance with Annex IV to Directive 2012/27/EU of the European Parliament and of the Council [4] and other Union legislation with relevance for the promotion of energy efficiency in the transport sector.
Vzhledem k cíli Unie dále snižovat emise skleníkových plynů a ke značnému příspěvku silniční dopravy k těmto emisím mají členské státy podle čl. 7a odst. 2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/70/ES [5] vyžadovat, aby dodavatelé paliv nebo energie snížili emise skleníkových plynů během životního cyklu na jednotku energie z paliv používaných v Unii silničními vozidly, nesilničními stroji, zemědělskými a lesnickými traktory a rekreačními plavidly, pokud se neplaví po moři, do 31. prosince 2020 nejméně o 6 %.
In view of the Union's objective to further reduce greenhouse gas emissions and the significant contribution that road transport fuels make to those emissions, Member States are, pursuant to Article 7a(2) of Directive 98/70/EC of the European Parliament and of the Council [5], to require suppliers of fuel or energy to reduce by at least 6 % by 31 December 2020 the life cycle greenhouse gas emissions per unit of energy of fuels used in the Union by road vehicles, non-road mobile machinery, agricultural and forestry tractors and recreational craft when not at sea.
Přimíchávání biopaliv je jednou z metod, jež mají dodavatelé fosilních paliv k dispozici ke snížení intenzity skleníkových plynů z dodaných fosilních paliv.
The blending of biofuels is one of the methods available for fossil fuel suppliers to reduce the greenhouse gas intensity of the fossil fuels supplied.
Směrnice 2009/28/ES stanovuje kritéria udržitelnosti, jež musí biopaliva a biokapaliny splňovat, aby se započítávaly do cílů uvedené směrnice a aby měly nárok na zařazení do programů veřejné podpory.
Directive 2009/28/EC sets out sustainability criteria with which biofuels and bioliquids need to comply in order to be counted towards the targets in that Directive and to qualify for inclusion in public support schemes.
Tato kritéria zahrnují požadavky na minimální úspory emisí skleníkových plynů, jichž musí biopaliva a biokapaliny dosáhnout oproti fosilním palivům.
The criteria include requirements on the minimum greenhouse gas emission savings that biofuels and bioliquids need to achieve compared to fossil fuels.
Stejná kritéria udržitelnosti jsou pro biopaliva stanovena ve směrnici 98/70/ES.
Identical sustainability criteria for biofuels are set out in Directive 98/70/EC.
Pokud se k výrobě biopaliv začne využívat zemědělská půda nebo pastviny dříve určené pro trhy s potravinami a krmivy, bude nadále třeba uspokojovat poptávku po jiných než palivových produktech buďto intenzifikací stávající produkce, nebo přeměnou nezemědělské půdy někde jinde na půdu pro zemědělskou produkci.
Where pasture or agricultural land previously destined for food and feed markets is diverted to biofuel production, the non-fuel demand will still need to be satisfied either through intensification of current production or by bringing non-agricultural land into production elsewhere.
Druhý případ je nepřímou změnou ve využívání půdy, a pokud zahrnuje přeměnu půdy s velkou zásobou uhlíku, může vést ke značným emisím skleníkových plynů.
The latter case constitutes indirect land-use change and when it involves the conversion of land with high carbon stock it can lead to significant greenhouse gas emissions.
Směrnice 98/70/ES a 2009/28/ES by proto měly být změněny, tak aby zahrnovaly ustanovení k řešení dopadu nepřímé změny ve využívání půdy, jelikož se současná biopaliva vyrábějí převážně z plodin pěstovaných na stávající zemědělské půdě.
Directives 98/70/EC and 2009/28/EC should therefore be amended to include provisions to address the impact of indirect land-use change given that current biofuels are mainly produced from crops grown on existing agricultural land.
Uvedená opatření by měla patřičně zohlednit nutnou ochranu uskutečněných investic.
Those provisions should take due account of the need to protect investments already made.
Na základě prognóz poptávky po biopalivech poskytnutých členskými státy a odhadů emisí vyplývajících z nepřímé změny ve využívání půdy u různých vstupních surovin pro výrobu biopaliv je pravděpodobné, že emise skleníkových plynů spojené s nepřímou změnou ve využívání půdy jsou značné a mohly by zčásti nebo zcela vyvážit úspory emisí skleníkových plynů z jednotlivých druhů biopaliv.
Based on forecasts of biofuel demand provided by the Member States and estimates of indirect land-use change emissions for different biofuel feedstocks, it is likely that greenhouse gas emissions linked to indirect land-use change are significant, and could negate some or all of the greenhouse gas emission savings of individual biofuels.
Očekává se totiž, že téměř celá výroba biopaliv bude v roce 2020 pocházet z plodin pěstovaných na půdě, která by se mohla využít k uspokojení poptávky trhů s potravinami a krmivy.
This is because almost the entire biofuel production in 2020 is expected to come from crops grown on land that could be used to satisfy food and feed markets.
Pro snížení těchto emisí je třeba náležitě rozlišovat mezi skupinami plodin, například olejninami, cukernatými plodinami, obilovinami a jinými plodinami bohatými na škrob.
In order to reduce such emissions, it is appropriate to distinguish between crop groups such as oil crops, sugars and cereals and other starch-rich crops accordingly.
Dále je nezbytné podporovat výzkum a vývoj nových pokročilých biopaliv, která nekonkurují potravinářským plodinám, a podrobněji zkoumat vlivy různých druhů plodin na přímé i nepřímé změny ve využívání půdy.
Furthermore, it is necessary to encourage research in, and development of, new advanced biofuels that are not in competition with food crops, and to further study the impact of different crop groups on both direct and indirect land-use change.