natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Výstupy programů Fiscalis 2013 a Clo 2013 jsou k dispozici ke sdílení a opakovanému použití v jiných oblastech politiky.
Assets created under the Fiscalis 2013 and the Customs 2013 programmes are available for sharing and re-use in other policy areas.
Kromě toho byly členské státy a Komise v závěrech Rady ze dne 26. května 2014 o reformě správy celní unie EU vyzvány k vytvoření strategie pro společně spravované a provozované informační systémy ve všech oblastech souvisejících s celní správou.
In addition, the Member States and the Commission were invited, in the Council conclusions of 26 May 2014 on the governance reform of the EU customs union, to develop a strategy of commonly managed and operated IT systems in all customs-related areas.
V oblasti zdraví stanoví směrnice Evropského parlamentu a Rady 2011/24/EU [11] pravidla pro usnadnění přístupu k bezpečné a kvalitní přeshraniční zdravotní péči.
In the area of health, Directive 2011/24/EU of the European Parliament and of the Council [11] provides rules for facilitating access to safe, high-quality cross-border healthcare.
Uvedená směrnice konkrétně zřídila síť pro elektronické zdravotnictví, která má řešit problémy v oblasti interoperability mezi systémy elektronického zdravotnictví.
Specifically, that Directive established the eHealth network to address the interoperability challenge between electronic health systems.
Síť pro elektronické zdravotnictví může přijmout pokyny pro seznam minimálních údajů, které mají být přeshraničně sdíleny v případě neplánované a akutní péče, a pro přeshraniční služby v oblasti elektronických lékařských předpisů.
The eHealth network can adopt guidelines on the minimum data set to be exchanged across borders in the case of unplanned and emergency care and on ePrescription services across borders.
V oblasti evropských fondů požaduje článek 122 nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 [12], aby všechny výměny informací mezi příjemci a řídícími orgány, certifikačními orgány, auditními orgány a zprostředkujícími subjekty probíhaly prostřednictvím systémů pro elektronickou výměnu údajů.
In the area of European funds, Article 122 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council [12] requires all exchanges of information between beneficiaries and managing authorities, certifying authorities, audit authorities and intermediate bodies to be carried out by means of electronic data-exchange systems.
Tyto systémy mají usnadnit interoperabilitu s vnitrostátními a unijními rámci a umožnit příjemcům předkládat všechny požadované informace pouze jednou.
Those systems are to facilitate interoperability with national and Union frameworks and allow beneficiaries to submit all requisite information only once.
V oblasti informací veřejného sektoru zdůrazňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2013/37/EU [13], že orgány veřejného sektoru by měly, je-li to možné a vhodné, poskytovat dokumenty v otevřeném a strojově čitelném formátu spolu s jejich metadaty, s nejlepší možnou úrovní přesnosti a zrnitosti, ve formátu, který zajistí interoperabilitu, opakovanou použitelnost a dostupnost.
In the area of public sector information, Directive 2013/37/EU of the European Parliament and of the Council [13] stresses that public sector bodies should, where possible and appropriate, make documents available through open and machine-readable formats, together with their metadata, at the best level of precision and granularity, in a format that ensures interoperability, re-use and accessibility.
V oblasti elektronické identifikace zavádí nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 910/2014 [14] rámec interoperability pro účely interoperability vnitrostátních systémů elektronické identifikace.
In the area of electronic identification, Regulation (EU) No 910/2014 of the European Parliament and of the Council [14] establishes an interoperability framework for the purposes of the interoperability of national electronic identification schemes.
V oblasti normalizace IKT zmiňuje nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1025/2012 [15] interoperabilitu jako zásadní výsledek normalizace.
In the area of ICT standardisation, Regulation (EU) No 1025/2012 of the European Parliament and of the Council [15] refers to interoperability as an essential outcome of standardisation.
V oblasti výzkumu a inovací nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 [16], kterým se zavádí Horizont 2020, jasně uvádí, že interoperabilní řešení a normy v oblasti IKT jsou klíčovým faktorem, který umožňuje vytváření partnerství mezi odvětvími na úrovni Unie.
In the area of research and innovation, Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [16], which establishes Horizon 2020, clearly mentions that interoperable solutions and standards in ICT are key enablers for the partnering of industries at Union level.
Spolupráce na základě společných otevřených technologických platforem s přelévacím a pákovým účinkem umožní široké škále zúčastněných stran, aby těžily z nového vývoje a vytvářely další inovace.
Collaboration around common, open technology platforms with spill-over and leverage effects will allow a wide range of stakeholders to benefit from new developments and create further innovations.
V oblasti zadávání veřejných zakázek požadují směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/23/EU [17], 2014/24/EU [18] a 2014/25/EU [19], aby členské státy zavedly elektronické zadávání veřejných zakázek.
In public procurement, Directives 2014/23/EU [17], 2014/24/EU [18] and 2014/25/EU [19] of the European Parliament and of the Council require Member States to implement electronic procurement.
Stanovují, že nástroje a zařízení použité pro elektronickou komunikaci i jejich technické parametry mají být interoperabilní s běžně používanými produkty IKT.
They provide that the tools and devices to be used for communicating by electronic means, as well as their technical characteristics, must be interoperable with the ICT products in general use.
Rovněž směrnice Evropského parlamentu a Rady 2014/55/EU [20] se zabývá vytvořením evropské normy pro elektronickou fakturaci při zadávání veřejných zakázek, která má zajistit interoperabilitu mezi systémy elektronické fakturace v celé Unii.
Moreover, Directive 2014/55/EU of the European Parliament and of the Council [20] provides for the development of a European standard on electronic invoicing in public procurement to ensure interoperability between electronic invoicing systems across the Union.
Je proto důležité, aby byly politika týkající se interoperability a její možná použití koordinovány na úrovni Unie způsobem, který je nejúčinnější a nejvstřícnější pro koncové uživatele.
It is therefore important that policy relating to interoperability and its possible uses should be coordinated at Union level in the manner that is the most effective, and the most responsive to end-users, possible.
Aby se zabránilo roztříštění celkové situace v oblasti interoperability v Unii, je třeba v Unii prosazovat společnou koncepci interoperability a její celostní řešení.
In order to eliminate fragmentation in the interoperability landscape in the Union, a common understanding of interoperability in the Union and a holistic approach to interoperability solutions should be promoted.
Interoperabilita je též základním prvkem Nástroje pro propojení Evropy, který byl vytvořen nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013 [21], pokud jde o oblast širokopásmové infrastruktury a služeb.
Interoperability is also a fundamental element of the Connecting Europe Facility (CEF) established by Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council [21] in the area of broadband infrastructure and services.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 283/2014 [22] o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury výslovně uvádí, že jedna ze skupiny operačních priorit Nástroje pro propojení Evropy je interoperabilita, propojení, udržitelné zavádění, provoz a modernizace transevropských infrastruktur digitálních služeb, jakož i koordinace na úrovni Unie.
Regulation (EU) No 283/2014 of the European Parliament and of the Council [22] on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure explicitly mentions that one set of the operational priorities for the CEF is the interoperability, connectivity, sustainable deployment, operation and upgrading of trans-European digital service infrastructures and their coordination at Union level.
Nařízení (EU) č. 283/2014 zejména stanoví tzv. stavební prvky, jako je elektronická identifikace, elektronické doručování dokumentů a automatizovaný překlad, jež mají usnadnit přeshraniční interoperabilitu.
In particular, Regulation (EU) No 283/2014 provides for so-called building blocks, such as e-identification, e-delivery and automated translation, to facilitate cross-border interoperability.
Na politické úrovni Rada opakovaně požadovala ještě větší interoperabilitu v Evropě a pokračující úsilí modernizovat evropské orgány veřejné správy.
On a political level, the Council has repeatedly called for even greater interoperability in Europe and for continued efforts to modernise European public administrations.
Ve dnech 24. a 25. října 2013 přijala Evropská rada závěry, ve kterých zdůraznila, že by modernizace veřejné správy měla pokračovat urychleným zavedením služeb, které využívají interoperabilitu, jako jsou elektronická správa, elektronické zdravotnictví, elektronická fakturace a elektronické zadávání zakázek.
On 24 and 25 October 2013, the European Council adopted conclusions stressing that the modernisation of public administrations should continue through the swift implementation of services such as e-government, e-health, e-invoicing and e-procurement, which rely on interoperability.
K tomu, aby bylo v Unii rychle dosaženo interoperabilní elektronické společnosti a do podpory využívání on-line postupů se zapojily i orgány veřejné správy, je naprosto nezbytné, aby na sebe členské státy vzaly příslušné závazky.
The commitment of Member States is essential to ensure the rapid deployment of an interoperable e-society in the Union and the involvement of public administrations in encouraging the use of online procedures.
Kromě toho může být v zájmu vytváření účinnější, zjednodušené a uživatelsky vstřícné elektronické správy nutné určité přizpůsobení evropských orgánů veřejné správy, s podporou členských států.
Additionally, in order to establish a more effective, simplified and user-friendly e-administration, some adaptation in the European public administrations, with support from Member States, may be necessary.
Účinné on-line veřejné služby mají zásadní význam pro posílení důvěry podniků a občanů v digitální služby.
Efficient online public services are crucial to fostering the confidence of businesses and citizens in digital services.
Nahlížení na interoperabilitu jen z hlediska jednoho odvětví je spojeno s rizikem, že přijetí různých či neslučitelných řešení na vnitrostátních nebo odvětvových úrovních povede k vytvoření nových elektronických překážek, které budou bránit řádnému fungování vnitřního trhu a s ním spojené svobodě pohybu, a oslabí otevřenost a konkurenceschopnost trhů a poskytování služeb obecného zájmu podnikům a občanům.
A single sector interoperability perspective is associated with the risk that the adoption of different or incompatible solutions at national or sectoral levels will give rise to new electronic barriers that impede the proper functioning of the internal market and the associated freedoms of movement, and undermine the openness and competitiveness of markets and the delivery of services of general interest to businesses and citizens.
Ke zmírnění tohoto rizika by členské státy a Unie měly zintenzivnit společné úsilí, aby zabránily roztříštění trhu.
In order to mitigate that risk, Member States and the Union should step up joint efforts to avoid market fragmentation.
Měly by zajistit přeshraniční nebo meziodvětvovou interoperabilitu při provádění právních předpisů tak, aby se současně snížila administrativní zátěž a náklady a zlepšila efektivita, a měly by prosazovat společně dohodnutá řešení v oblasti IKT a zároveň zaručit náležitou správu.
They should ensure cross-border or cross-sector interoperability in the implementation of legislation, while reducing administrative burdens and costs and improving efficiency, and they should promote commonly agreed ICT solutions while ensuring appropriate governance.
Veškeré iniciativy týkající se zavádění, zlepšování či provozování společných řešení by měly tam, kde je to vhodné, vycházet ze sdílených zkušeností a řešení a z výměny a prosazování osvědčených postupů, technologické neutrality a přizpůsobivosti, nebo by při nich mělo k tomuto sdílení, výměně a prosazování docházet; současně by měly být vždy uplatňovány zásady bezpečnosti, soukromí a ochrany osobních údajů.
In the establishment, improvement or operation of common solutions all initiatives should, where appropriate, build on, or be accompanied by, the sharing of experience and solutions and the exchange and promotion of best practices, technological neutrality and adaptability, while principles of security, privacy and protection of personal data should always be applied.
V této souvislosti by měl být prosazován soulad s Evropským rámcem interoperability a otevřené specifikace a normy.
In that context, compliance with the EIF, open specifications and standards should be promoted.
O zajištění soudržné tvorby a provádění globálních a odvětvových strategií, právních rámců, pokynů, služeb a nástrojů v oblasti interoperability, k naplnění požadavků v rámci politik na úrovni Unie, usilovalo několik navazujících programů, k nimž patří: i) program pro elektronickou výměnu dat mezi správními orgány (1999–2004) (dále jen „program IDA“), zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1719/1999/ES [23] a rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1720/1999/ES [24]; ii) program o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (2005–2009) (dále jen „program IDABC“), zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady 2004/387/ES [25]; a iii) program o řešeních interoperability pro evropské orgány veřejné správy (2010–2015) (dále jen „program ISA“), zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 922/2009/ES [26].
Several successive programmes have sought to ensure the coherent development and implementation of global and sectoral interoperability strategies, legal frameworks, guidelines, services and tools to address requirements under Union-wide policies, such as: (i) the programme for the interchange of data between administrations (1999-2004) (the ‘IDA programme’), established by Decisions No 1719/1999/EC [23] and No 1720/1999/EC [24] of the European Parliament and of the Council; (ii) the programme for interoperable delivery of pan-European eGovernment services to public administrations, businesses and citizens (2005-2009) (the ‘IDABC programme’), established by Decision 2004/387/EC of the European Parliament and of the Council [25]; and (iii) the programme on interoperability solutions for European public administrations (2010-2015) (the ‘ISA programme’), established by Decision No 922/2009/EC of the European Parliament and of the Council [26].
Program zavedený tímto rozhodnutím by měl vycházet ze zkušeností získaných během provádění uvedených programů.
The programme established in this Decision should be based on the experience acquired during the course of those programmes.
Činnosti v rámci programů IDA, IDABC a ISA významně přispěly k zajištění interoperability při elektronické výměně informací mezi evropskými orgány veřejné správy.
Activities under the IDA, the IDABC and the ISA programmes have made important contributions to ensuring interoperability in the electronic exchange of information between European public administrations.
Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 20. dubna 2012 o konkurenceschopném jednotném digitálním trhu – elektronické správě jako průkopnickém činu uznal přínos a komplexní úlohu programu ISA v určování, prosazování a podpoře zavádění řešení interoperability a rámců pro evropské orgány veřejné správy, v dosahování součinností a podpoře opakované použitelnosti řešení a v převádění jejich požadavků na interoperabilitu na specifikace a normy pro digitální služby.
In its Resolution of 20 April 2012 on a competitive digital single market — eGovernment as a spearhead, the European Parliament recognised the contribution of the ISA programme and its overarching role in defining, promoting and supporting the implementation of interoperability solutions and frameworks for European public administrations, achieving synergies, promoting the re-use of solutions and translating their interoperability requirements into specifications and standards for digital services.
Zásada zaměření na uživatele se vztahuje zejména na koncové uživatele řešení interoperability.
A new Union programme on interoperability solutions and common frameworks for European public administrations, businesses and citizens (the ‘ISA2 programme’) is therefore needed to develop, maintain and promote a holistic approach to interoperability in order to eliminate fragmentation in the interoperability landscape and avoid electronic barriers in the Union; to facilitate efficient and effective electronic cross-border or cross-sector interaction between European public administrations on the one hand, and between European public administrations and businesses and citizens on the other; to identify, create and operate interoperability solutions supporting the implementation of Union policies and activities; and to facilitate the re-use of interoperability solutions by European public administrations.
Pojem podniku by měl být chápán tak, že zahrnuje zejména malé a střední podniky a mikropodniky vzhledem k jejich cennému přínosu pro hospodářství Unie.
In addition to European public administrations, businesses and citizens are also end-users of interoperability solutions because they use electronic public services provided by public administrations.
Společné rámce a řešení vytvořené nebo provozované v rámci programu ISA2 by měly v maximální možné míře tvořit součást celkové situace v oblasti interoperability, aby usnadnily interakci mezi evropskými orgány veřejné správy, podniky a občany a zaručily, usnadnily a umožnily přeshraniční nebo meziodvětvovou interoperabilitu.
The principle of user-centricity applies, in particular, to the end-users of interoperability solutions.
Akce v rámci programu ISA2 by mělo být možné provádět s využitím „iterativní metodiky“.
Business should be understood to include, in particular, small and medium-sized enterprises (SMEs) and microenterprises, given their valuable contribution to the Union economy.
Veřejné služby se stále více stávají „standardně digitalizovanými“, a proto je důležité maximalizovat účinnost veřejných výdajů na řešení v oblasti IKT.
Common frameworks and solutions established or operated under the ISA2 programme should, as far as possible, form an interoperability landscape to facilitate interaction between European public administrations, businesses and citizens, and to ensure, facilitate and enable cross-border or cross-sector interoperability.
Tuto účinnost by mělo usnadnit to, že poskytování těchto služeb bude plánováno již v rané fázi a že budou řešení, pokud je to možné, sdílena a opakovaně používána s cílem maximalizovat hodnotu veřejných výdajů.
It should be possible to implement actions under the ISA2 programme using an ‘iterative methodology’.
Program ISA2 by měl k dosažení tohoto cíle přispívat.
As an increasing number of public services become ‘digital by default’, it is important to maximise the efficiency of public spending on ICT solutions.
Interoperabilita, a tudíž i řešení zavedená nebo provozovaná v rámci programu ISA2, zásadním způsobem napomohou plnému využívání potenciálu elektronické veřejné správy a elektronické demokracie zavedením jednotných kontaktních míst a zajištěním transparentních veřejných služeb mezi koncovými uživateli, což povede k nižší administrativní zátěži a ke snížení nákladů.
Such efficiency should be facilitated by ensuring that the provision of such services is planned at an early stage and, where possible, by sharing and reusing solutions in order to maximise the value of public spending.
Podniky a občané by jakožto koncoví uživatelé měli mít prospěch také ze společných, opakovaně použitelných a interoperabilních služeb poskytovaných přímo uživatelům, které budou výsledkem lepší integrace procesů a výměny údajů v zázemí evropských orgánů veřejné správy.
The ISA2 programme should make a contribution to that goal.
Ve všech svých činnostech by měla Unie dodržovat zásadu rovného zacházení.
Interoperability and, consequently, the solutions established and operated under the ISA2 programme are instrumental to exploiting the potential of e-government and e-democracy to the full, by enabling the implementation of ‘one-stop shops’ and the provision of end-to-end and transparent public services leading to fewer administrative burdens and lower costs.
Občané Unie by měli mít nárok na rovné zacházení ze strany orgánů, institucí a jiných subjektů Unie.
As end-users, businesses and citizens should also benefit from common, re-usable and interoperable front-office services resulting from better integration of processes and exchange of data through the back offices of European public administrations.
Unie by také měla přihlížet k požadavkům spojeným s bojem proti sociálnímu vyloučení.
In its activities, the Union should observe the principle of equal treatment.
V tomto ohledu by měla být dostupnost pro všechny začleněna do tvorby strategií interoperability veřejných služeb v celé Unii, přičemž je třeba nezbytné věnovat pozornost nejvíce znevýhodněným občanům a nejřidčeji osídleným oblastem s cílem bojovat proti vzniku digitální propasti a vyloučení, jak požadoval Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 20. dubna 2012 o konkurenceschopném jednotném digitálním trhu – elektronické správě jako průkopnickém činu.
Citizens of the Union should have the right to equal treatment from the Union's institutions, bodies, offices and agencies.
Zavedení elektronických veřejných služeb evropskými orgány veřejné správy vyžaduje inkluzivní přístup (elektronické začlenění), který bude v případě potřeby poskytovat technickou podporu a školení, aby se snížily rozdíly ve způsobu používání řešení IKT, a bude zahrnovat poskytování služeb různými cestami, včetně zachování tradičních způsobů přístupu ke službám, je-li to vhodné.
The Union should take into account requirements linked to the fight against social exclusion.
Řešení interoperability v rámci programu ISA2 by měla být vyvíjena v souladu s právem koncových uživatelů na přístup k informacím a obsahu a jejich šíření, využívání a poskytování aplikací a služeb a využívání koncového zařízení podle vlastního výběru bez ohledu na umístění koncového uživatele nebo poskytovatele či umístění, původ nebo určení dané informace, obsahu, aplikace nebo služby, a to prostřednictvím své služby přístupu k internetu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) 2015/2120 [27].
In that regard, accessibility for all should be incorporated into the development of strategies relating to the interoperability of public services across the Union, taking into consideration the most disadvantaged citizens and the most sparsely populated areas in order to combat the digital divide and exclusion, as called for by the European Parliament in its resolution of 20 April 2012 on a competitive digital single market — eGovernment as a spearhead.
Program ISA2 by měl být nástrojem modernizace evropských orgánů veřejné správy.
The implementation of electronic public services by European public administrations requires an inclusive (e-inclusion) approach that, where necessary, will provide technical support and training in order to reduce disparities in the use of ICT solutions and will incorporate multi-channel delivery, including the maintenance of traditional means of access when appropriate.