natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vzhledem k tomu, že chybí jednoznačná referenční hodnota, na jejímž základě by bylo možné určit„tržní podmínky“, a ověřit tak, zda dotčené smlouvy obsahovaly ceny přesahující tržní úroveň, byla na základě konzervativních předpokladů referenční hodnota tržních cen odhadnuta jakožto zástupný ukazatel, a to tak, že byly vysvětleny významné odchylky od odhadované tržní ceny směrem nahoru.
It was thus shown that in the years 2010 and 2011, Electrocentrale Deva sold large quantities of electricity (comparable or even higher quantities) to customers other than Hidroelectrica for comparable prices [34].
Z analýzy vyplývá, že s ohledem na referenční ceny a na základě konzervativních předpokladů byly ceny účtované společností Termoelectrica společnosti Hidroelectrica vyšší než ceny tržní.
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
Zohlední-li se náležitě skutečnost, že se porovnávají transakce na velkoobchodní úrovni v případě dotčených smluv se smlouvami na úrovni maloobchodní, přičtením maloobchodní marže ve výši 5 %, kterou si obchodníci na rumunském trhu v průměru účtují, činí rozdíl oproti tržním cenám v případě společnosti Termoelectrica 18,8 RON/MWh v roce 2010 a 19,8 RON/MWh v roce 2011 a v případě společnosti Electrocentrale Deva 17,5 RON/MWh v roce 2010 a 13,9 RON/MWh v roce 2011.
In their preliminary observations on the Opening Decision, both Termoelectrica and Electrocentrale Deva claimed that neither the initial contractual prices nor their subsequent changes conferred any advantage on them, arguing that such prices were established by ANRE and calculated on the basis of their production costs.
Ekonometrická analýza je tedy prvním signálem, že z dotčených smluv vyplynula společnostem Termoelectrica a Electrocentrale Deva hospodářská výhoda nad úrovní tržních podmínek.
In addition, Romania argued that the subsequent changes in the contractual prices were determined by the increase in the price of oil [35] or coal [36].
Pouhá skutečnost, že ceny na základě dotčených smluv byly stanoveny nad úrovní referenčních cen u obdobných smluv ovšem k prokázání toho, že tyto smlouvy by jiný účastník trhu na místě společnosti Hidroelectrica neuzavřel a neudržoval v platnosti, nestačí.
Electrocentrale Deva also claimed that the price of electricity was approximately 70 % influenced by the price of coal.
Případné objektivní důvody mohou mít stále za následek to, že vysoké ceny samy o sobě nelze považovat za faktor, z nějž prodejcům elektřiny plyne hospodářská výhoda nad úrovní tržních podmínek.
ASSESSMENT
Je proto nezbytné, aby přesvědčivost výsledků ekonometrické analýzy podepřely další důkazy o cenách nad úrovní tržních podmínek.
In this decision, the Commission assesses whether Termoelectrica and Electrocentrale Deva received State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, see recital 101, and if so, whether such aid might be compatible with the internal market, see recitals 102 to 105.
V tomto směru je vhodné zjistit, zda se společnost Hidroelectrica chovala způsobem srovnatelným se soukromým hospodářským subjektem v tržním hospodářství (dále jen „test hospodářského subjektu v tržním hospodářství“) [37].
Existence of State aid
Komise posuzovala, zda by se soukromý hospodářský subjekt v obdobné situaci při uzavírání dotčených smluv a jejich udržování v platnosti choval stejně jako společnost Hidroelectrica.
Article 107(1) of the Treaty provides that any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade among Member States, is incompatible with the internal market.
V této souvislosti jsou relevantní následující okolnosti popsané v 82.–85. bodu odůvodnění níže, jež se týkají uzavírání a provádění dotčených smluv.
The conditions laid down in Article 107(1) of the Treaty are cumulative and thus for a measure to be qualified as State aid all the conditions must be fulfilled simultaneously.
Za prvé k datu uzavření dotčených smluv měla společnost Hidroelectrica na trhu k dispozici jiné levnější zdroje elektřiny; v letech 2008–2009 ve srovnání s 227 RON/MWh v případě společnosti Termoelectrica a 230 RON/MWh v případě společnosti Electrocentrale Deva například společnost Nuclearelectrica nabízela elektřinu za 153 RON/MWh [38].
Assessment of the economic advantage
Za druhé mohla společnost Hidroelectrica prodávat elektřinu zakoupenou od společností Termoelectrica a Electrocentrale Deva třetím stranám pouze se ztrátou.
For the purpose of Article 107(1) of the Treaty, in order to determine whether an economic advantage not otherwise available at market conditions was granted to Termoelectrica and Electrocentrale Deva as a result of the conclusion and implementation of the Contracts, it is necessary to determine what prices at market conditions were in Romania in the period between 2009 and 2011, for similar transactions.
Jak vyplývá ze 46. a 47. bodu odůvodnění, byly maloobchodní prodejní ceny společnosti Hidroelectrica na volném trhu podstatně nižší než její velkoobchodní nákupní ceny, přičemž nejvyšší cena, za kterou společnost Hidroelectrica opětovný prodej elektřiny na trhu přímo sjednávaných smluv v roce 2010 realizovala, činila 190 RON/MWh; její nákupní cena přitom dosahovala 230 RON/MWh v případě společnosti Termoelectrica a 234 RON/MWh v případě společnosti Electrocentrale Deva.
In that respect, contrary to the preliminary view held in the Opening Decision, the investigation has shown that the terms and durations of electricity supply contracts concluded in OPCOM-PCCB are not sufficiently similar to those of the Contracts, notably as to duration and bespoke, bi-laterally negotiated conditions (recitals 18, 23-25, 39 and 40).
V tomto ohledu vyšetřování žádné vysvětlení, proč společnost Hidroelectrica souhlasila s odkoupením veškeré výroby elektrárny Paroșeni společnosti Termoelectrica (viz 24. bod odůvodnění) neposkytlo.
However, in this case, given the still relatively high proportion of demand being served at regulated tariffs in Romania in 2009, the limited liquidity of OPCOM trading platforms in the period 2009-2011, and the fact that the power exchanges managed by OPCOM were designated as a relevant antitrust market subject to abuse of dominant position (recitals 34-40), it is appropriate to rely on suitable benchmarks other than prices in OPCOM PCCB for assessing the possible presence of an economic advantage over market prices.
Závazek odkupovat všechnu elektřinu, již elektrárna vyrobí, po dobu deseti let silně naznačuje, že společnost Hidroelectrica dotčené smlouvy nepotřebovala k tomu, aby dodržela své vlastní závazky ze smluv o dodávkách.
However, in that respect, the similarity of prices with those paid by buyers other than Hidroelectrica or the cost-based justification put forward by Romania and the beneficiaries (recitals 66-68), are not valid indication that the contract conditions and prices at issue were in line with market conditions.
Potvrzuje to navíc i Rumunsko (viz 63. bod odůvodnění).
As a matter of fact, the prices paid by Hidroelectrica to Electrocentrale Deva between 2009 and 2011 were similar to prices paid by other electricity distribution companies, State and privately owned, which were purchasing electricity from Electrocentrale Deva.
Naopak vedoucí pracovníci společnosti Termoelectrica (viz 20. bod odůvodnění) a společnosti Electrocentrale Deva (viz 21. bod odůvodnění) odpovědnému ministrovi jako důvod, proč by společnost Hidroelectrica měla dotčené smlouvy uzavřít, uvedli potřebu podporovat nákladný a nekonkurenceschopný provoz obou společností a uhelných dolů, jež byly jejich dodavateli.
However, those purchases were taking place between Electrocentrale Deva and electricity distribution companies, which were selling electricity to households and small businesses on the retail market at regulated prices and conditions (recital 34).
Pokud však veřejné podniky při uzavírání obchodních transakcí vezmou s ohledem na sociální nebo hospodářskou politiku v potaz aspekty týkající se podpory společností nebo odvětví v potížích, jež jsou jejich obchodním zájmům cizí, a uzavřou takovéto transakce za podmínek, jež by běžný hospodářský subjekt nepřijal, může přijetí takovýchto podmínek, například v podobě kupních cen společnosti Hidroelectrica v tomto případě, představovat poskytnutí nepatřičné hospodářské výhody protistraně nebo protistranám, čímž je splněna jedna z podmínek pro uplatnění čl. 107 odst. 1 Smlouvy.
Hidroelectrica was buying electricity on the wholesale market for retail resale on the competitive market to industrial consumers and/or traders, on which prices and quantities were not regulated and buyers could refrain from buying from expensive sellers, like Termoelectrica and Electrocentrale Deva and chose the cheapest supplier, independent of its production costs.
Z výše uvedeného lze tedy vyvodit, že uzavřením dotčených smluv a jejich udržováním v platnosti se společnost Hidroelectrica nechovala jako hospodářský subjekt v tržním hospodářství.
Therefore, even if prices were similar and assuming that sales of Termoelectrica and Electrocentrale Deva on the regulated market allowed for cost-recovery, the prices paid by the electricity distribution companies to Termoelectrica and Electrocentrale Deva are not comparable with and cannot constitute a valid benchmark for the prices paid by Hidroelectrica on the competitive free market.
Tento test tedy kvalitativně potvrzuje výsledek ekonometrické analýzy, ze které vyplývá, že dotčené smlouvy poskytly společnostem Termoelectrica a Electrocentrale Deva hospodářskouvýhodu, kterou by v tržních podmínkách jinak získat nemohly.
Likewise, the cost justification adduced by Termoelectrica and Electrocentrale Deva and the Romanian authorities only explains why the prices at which Termoelectrica and Electrocentrale Deva were capable of selling without loss were high.
Údaje předložené rumunskými orgány se dlouhodobých smluv, jejichž podmínky z hlediska objemu a trvání by byly zcela totožné jako v případě dotčených smluv, netýkaly.
This justification does not establish that these prices were in line with market prices determined under competitive conditions such as those under which Hidroelectrica should have concluded and implemented the Contracts, if these Contracts were to be deemed to entail no State aid.
Vzhledem k tomu, že jednoznačná referenční hodnota k určení „tržních podmínek“ k dispozici není, porovnávala Komise smluvní ceny za jednotlivé roky, jež společnost Hidroelectrica platila, s nejvyššími cenami účtovanými v Rumunsku v letech 2009 až 2011 v rámci dlouhodobých maloobchodních smluv, jež Rumunsko poskytlo (viz 42. až 45. bod odůvodnění).
For the purposes of establishing whether the contractual prices were in line with market conditions in Romania, it is appropriate to compare them with the price conditions prevailing for other bi-laterally negotiated contracts contemporaneous with the Contracts on the free market.
Toto srovnání vychází z konzervativního předpokladu, že společnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva mohly své smlouvy se společností Hidroelectrica nahradit několika smlouvami s jinými kupujícími na trhu, kteří nabízeli nejvyšší ceny, a je i jako takové velice konzervativní: místo průměru, mediánu nebo modu hodnot ve srovnatelných transakcích se v ní za tržní cenu považuje nejvyšší cena zjištěná v několika ne zcela srovnatelných transakcích.
The Commission used the Dataset provided by the Romanian authorities, considering it the best available source of evidence to reflect the market conditions in Romania (recitals 42-45).
Vzhledem k nestejnorodosti těchto transakcí a vlivu potenciálních faktorů nebo anomálií, které mohou cenové úrovně dohodnuté při transakcích s nejvyšší cenou, jež byly použity jako referenční hodnota, zčásti vysvětlit, je tento přístup pro příjemce příznivý, neboť může případně získanou výhodu podhodnotit.
As indicated in recital 45, no long-term contract concluded or in force in 2009 replicates the characteristics of the Contracts.
Takto zjištěné vážené průměrné ceny za objem elektřiny, který společnosti Hidroelectrica v období 2009 až 2011 společnosti Electrocentrale Deva a Termoelectrica fakticky dodaly (viz 32. bod odůvodnění), vypadají následovně:
Therefore, the Commission carried out an econometric analysis in order to estimate a price benchmark based on electricity contracts contemporaneous with the Contracts throughout the relevant period.
(v RON/MWh)
A detailed technical description of the econometric analysis and its results is provided in the Annex.
Cena společnosti Electrocentrale Deva
In the absence of a definite reference to establish the ‘market conditions’, in order to check whether the Contracts had prices above market level, a benchmark of market prices was estimated as a proxy, under conservative assumptions, namely, by accounting for important deviations upwards from the estimated market price.
Vážená průměrná tržní cena
Based on this conservative approach, the Commission performed a comparison of the prices of the Contracts against the benchmark market price, yearly, between 2009 and 2011.
Rozdíl A – B
The comparison was made yearly because the selling prices under the Contracts were increased every year.
Cena společnosti Termoelectrica
The analysis shows that, based on the benchmark prices and under conservative assumptions, the prices charged by Termoelectrica to Hydroelectric were above market prices.
I při srovnání na základě těchto konzervativních předpokladů se průměrné ceny, jež společnost Hidroelectrica společnostem Termoelectrica a Electrocentrale Deva platila, ukazují být vyšší než výše uvedené nejvyšší ceny v letech 2010 a 2011, což potvrzuje zjištění z ekonometrické analýzy.
If due account is taken of the fact that the comparison of transactions at wholesale level for the Contracts is carried out with contracts at the retail level, by adding a 5 % retail margin charged on average by traders on the Romanian market, the difference with market prices is: 18,8 RON/MWh in 2010 and 19,8 RON/MWh in 2011 for Termoelectrica and 17,5 RON/MWh in 2010 and 13,9 RON/MWh in 2011.
Ceny, jež společnosti Hidroelectrica účtovala společnost Termoelectrica, převyšovaly v roce 2010 nejvyšší ceny o 16,6 RON/MWh a v roce 2011 o 14,3 RON/MWh, zatímco ceny jež jí účtovala společnost Electrocentrale Deva převyšovaly v roce 2010 nejvyšší ceny o 9,8 RON/MWh a v roce 2011 o 4,4 RON/MWh.
The econometric analysis therefore provides a first indication that the Contracts provided Termoelectrica and Electrocentrale Deva with an economic advantage over market conditions.
Vzhledem k výše uvedenému lze vyvodit závěr, že dotčené smlouvy společnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva zvýhodňovaly tím, že jim poskytovaly hospodářskou výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek získat nemohly.
However, the mere fact that prices under the Contracts were assessed to be above benchmark prices of similar contracts is not sufficient to establish that these contracts would not have been entered into and maintained in force by a market operator acting in lieu of Hidroelectrica.
Komise tedy vyvozuje závěr, že společnost Hidroelectrica nejednala tak, jak by za daných okolností jednal hospodářský subjekt v tržním hospodářství a společnostem Termoelectrica a Electrocentrale Deva poskytla nepatřičnou hospodářskou výhodu.
Objective reasons may still mean that high price levels alone cannot be deemed to afford an economic advantage above market conditions to electricity sellers.
Státní prostředky a přičitatelnost státu
It is therefore necessary that additional evidence of prices above market conditions corroborates the robustness of the results of the econometric analysis.
Má-li být určité opatření považováno za podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy, musí být přímo nebo nepřímo poskytnuto ze státních prostředků a musí je být možno státu přičíst.
In that respect, it is appropriate to establish whether Hidroelectrica behaved in a way comparable to that of a private economy operator in a similar situation (‘the market economy operator test’/‘MEOP’) [37].
Jak je uvedeno v 11. bodu odůvodnění, je společnost Hidroelectrica přímo ovládána rumunským státem.
The Commission assessed therefore whether a private operator placed in a similar situation would have behaved in the same way as Hidroelectrica when entering into and maintaining the Contracts.
Z této skutečnosti vyplývá, že prostředky ušlé společnosti Hidroelectrica, jsou vlastně prostředky ušlými Rumunsku.
In this context, the following circumstances described below in recitals 82-85 and concerning the conclusion and implementation of the Contracts are relevant.
Rumunský stát také jmenuje členy představenstva společnosti Hidroelectrica.
First, at the date of conclusion of the Contracts other cheaper sources of electricity were available to Hidroelectrica on the market; for example: in 2008-2009, Nuclearelectrica offered electricity for 153 RON/MWh compared to 227 RON/MWh for Termoelectrica and 230 RON/MWh for Electrocentrale Deva [38].
Tito členové představenstva zároveň na ministerstvu, které státní podíl ve společnosti Hidroelectrica kontrolovalo, vykonávali politické funkce.
Second, Hidroelectrica could only sell the electricity purchased from Termoelectrica and Electrocentrale Deva to third parties at a loss.
Podle ustálené judikatury nezavdává skutečnost, že stát subjekty zapojené do provádění opatření ovládá, automaticky důvod k tomu, aby se předpokládalo, že jednání těchto subjektů mu lze přičíst.
As shown in recitals 46 and 47, Hidroelectrica's retail selling prices on the free market were significantly lower than these wholesale purchase prices and the highest price at which Hidroelectrica resold electricity on the directly negotiated contracts market was 190 RON/MWh, in 2010, compared to a purchase price of 230 RON/MWh for Termoelectrica and 234 RON/MWh for Electrocentrale Deva.
Soudní dvůr Evropské unie pojem přičitatelnosti rozhodnutí týkajících se finančních prostředků veřejných podniků státu vysvětlil v rozsudku ve věci Stardust Marine.
It follows that, based on those prices, every single MWh purchased from Termoelectrica and Electrocentrale Deva was resold by Hidroelectrica at loss.
Prostředky veřejného podniku je třeba považovat za státní prostředky a opatření týkající se těchto prostředků je třeba považovat za přičitatelné státu, pokud je stát s to uplatněním svého dominantního vlivu na tento podnik využívání jeho prostředků usměrňovat [39].
In that respect, the investigation did not provide any explanation why Hidroelectrica agreed to purchase the entire output of Termoelectrica's Paroseni power plant (recital 24).
Soudní dvůr stanovil tyto nepřímé důkazy, na jejichž základě lze přičitatelnost státu stanovit: začlenění veřejného podniku do struktur veřejné správy; povaha jeho činností; právní postavení podniku; intenzita dohledu vykonávaného orgány veřejné moci při řízení podniku nebo případné další nepřímé důkazy naznačující, že se orgány veřejné moci přijetí určitého opatření účastnily nebo že je to, že se na něm neúčastnily, nepravděpodobné.
A commitment to buy whatever output a power plant produces on 10-year long-term basis is a strong indication that Hidroelectrica did not need the contracts to honour its own supply contract obligations.
V této věci je třeba zohlednit také rozsah dotčených smluv, jejich obsah nebo podmínky, jež jsou jejich součástí.
This is furthermore confirmed by Romania (recital 63).
Je proto nezbytné prozkoumat, zda je třeba mít za to, že se rumunské orgány uzavírání dotčených smluv, jejich udržování v platnosti a úpravy smluvních cen tak či onak účastnily.
On the contrary, the need to support the expensive and uncompetitive operation of the two companies and the coal mines which supplied them was put forward by the company managers of Termoelectrica (recital 20) and Electrocentrale Deva (recital 21) to the responsible Minister as the reason why Hidroelectrica should enter into the Contracts.
V tomto ohledu se rozhodovacího procesu týkajícího se uzavření dotčených smluv a následné úpravy smluvních cen aktivně účastmilo ministerstvo hospodářství a obchodu.
However, when entering into commercial transactions, if public undertakings take into account considerations of support to ailing companies or sectors for social or economic policy reasons which are extraneous to their commercial interests and enter into such transactions under conditions which a normal market operator would not accept, the conditions accepted, as to purchase prices by Hidroelectrica in this case, might entail an undue economic advantage for the other party or parties, thus fulfilling one of the conditions of application of Article 107(1) of the Treaty.
Společnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva konkrétně obdržely souhlas ministerstva hospodářství a obchodu s podpisem smluv se společností Hidroelectrica, z čehož de facto vyplývá, že rozhodující vliv na tuto společnost v konečném důsledku vykonával rumunský stát (viz 19.–22. bod odůvodnění).
It follows that by entering into and maintaining the Contracts, Hidroelectrica did not behave as a market economy operator.
Tuto skutečnost dále potvrzuje to, že si společnost Hidroelectrica souhlas ministerstva hospodářství a obchodu s úpravami cen přímo vyžádala (viz 26.–31. bod odůvodnění).
Accordingly, this test also corroborates qualitatively the result of the econometric analysis indicating that the Contracts granted to Termoelectrica and Electrocentrale Deva an economic advantage not otherwise available under market conditions.
Tento přímý důkaz potvrzuje ztrátová povaha nákupů společnosti Hidroelectrica a absence hospodářských důvodů pro závazek odkoupit veškerou výrobu elektrárny Paroșeni (84.–85. bod odůvodnění).
The data provided by the Romanian authorities did not cover long term contracts with exactly the same conditions as regards the quantity and duration as the Contracts.
Dotčené smlouvy jsou podle všeho motivovány problematickou finanční situací dvou dalších státních výrobců elektřiny a sociálními aspekty týkajícími se těžby uhlí (viz 20.–21. bod odůvodnění).
In the absence of a definite reference to establish the ‘market conditions’, the Commission therefore compared, on a yearly basis, the contract prices paid by Hidroelectrica with the highest prices applied in Romania between 2009 and 2011 in long-term retail contracts provided by Romania (see recitals 42 to 45).
V konečném důsledku byli tři státní výrobci elektřiny a tři státní uhelné doly v rukou státu a stát, který společnosti Termoelectrica a Electrocentrale Deva žádaly o prostředky k financování svých stávajících činností, za ně také odpovídal.
This comparison relies on the conservative assumption that Termoelectrica and Electrocentrale Deva could have replaced their Contracts with Hidroelectrica by several contracts with other buyers on the market offering the highest prices and is very conservative: instead of taking as a market price the average, median or mode in comparable transactions, the market price is taken to be the most expensive price found in several, not fully comparable transactions.
Výše uvedené skutečnosti potvrzují předběžné stanovisko Komise z rozhodnutí o zahájení řízení, že dotčené smlouvy a jejich provádění nevycházejí z racionálních a nezávislých obchodních rozhodnutí společnosti Hidroelectrica, ale jsou výsledkem uplatňování dominantního vlivu rumunského státu.
Given the lack of homogeneity of the transactions, and the existence of potential factors or anomalies that may contribute to explain the price level agreed in the highest-price transactions taken as a reference, this approach is favourable to the beneficiary, as it may potentially underestimate the advantage received.
Komise tedy vyvozuje závěr, že existují přímé důkazy, že uzavření dotčených smluv a jejich provádění lze přičíst rumunskému státu.
The weighted average prices for the quantities of electricity effectively supplied to Hidroelectrica by Electrocentrale Deva and Termoelectrica between 2009 and 2011 (recital 32) were as follows:
S ohledem na skutečnost, že uzavření a provádění dotčených smluv znamená pro společnost Hidroelectrica, což je veřejný podnik, ztrátu prostředků, nadto Komise vyvozuje závěr, že tato opatření byla provedena ze státních prostředků.
(in RON/MWh)