natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podle Lotyšska to zajišťuje, že celá dohoda je rovnocenná, jelikož postoupení pohledávky za podnikem airBaltic zaručuje, že soukromí investoři přiměřeně přispějí k finanční injekci do podniku airBaltic.
COMMENTS FROM LATVIA
Pokud jde o 4. opatření, Lotyšsko je názoru, že k nákupu bezkupónových dluhopisů ze strany státu a podniku BAS došlo souběžně za totožných podmínek, což vylučuje existenci státní podpory.
In its comments on the Commission's opening decision, Latvia notes that measures 1, 2, 3 and 6 were interdependent and that they derive from the Agreement, thus constituting essentially one and the same financial transaction which must be assessed at the time when the Agreement was entered into, i.e. 3 October 2011.
Co se týká skutečnosti, že tyto dluhopisy nepřinášely žádný zisk, Lotyšsko tvrdí, že by Komise měla vzít v úvahu tzv. „vlastnický efekt“ a zohlednit to, že stát měl jakožto akcionář podniku airBaltic jinou motivaci než externí investor.
Latvia argues that BAS was the initiator of the Agreement and actually asked the State to participate in the capital increase.
Vzhledem ke svému názoru, že státní podpora nebyla poskytnuta, nepředložilo Lotyšsko původně žádná tvrzení ohledně slučitelnosti opatření s vnitřním trhem.
One of the key elements of the Agreement was an injection by the State and BAS of around LVL 100 million (EUR 141,58 million) in two stages: (i) LVL 30 million (EUR 42,47 million) in the form of the first State loan and the BAS loan, and (ii) approximately LVL 70 million (EUR 99,1 million) to be provided by the State and BAS according to their shareholding.
V průběhu formálního vyšetřovacího řízení však Lotyšsko předložilo určité argumenty v tomto ohledu a uvedlo, že pokud byla poskytnuta státní podpora, jedná se o slučitelnou podporu na restrukturalizaci podle pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
Therefore, according to Latvia, BAS was under a contractual obligation to inject additional capital into airBaltic in proportion to its shareholding.
Na tomto základě předložilo Lotyšsko v prosinci 2013 plán restrukturalizace, podle něhož měla být restrukturalizace podniku airBaltic zahájena v dubnu 2011, kdy byla vedení společnosti předložena první verze plánu.
Latvia derives this conclusion from Article 7.2 of the Agreement, which establishes that the State would provide a second loan to airBaltic ‘in proportion to its voting rights’, which in Latvia's view means that BAS had to inject money also in proportion to its shareholding.
V plánu restrukturalizace se předpokládá pětileté období restrukturalizace od dubna 2011 do dubna 2016 a celkové restrukturalizační náklady ve výši [150–170] milionů LVL ([214–242] milionů EUR).
Latvia also notes that the Agreement provides for a number of contingency measures aimed at protecting the financial interests of the State in case BAS would fail not fulfil its obligations: (i) the right for the State to acquire the shares from BAS in exchange of LVL 1, (ii) the obligation for the private investors that granted syndicated loan 2 to airBaltic to attribute their claims against airBaltic to the State under certain circumstances, and (iii) the obligation for the investors to compensate airBaltic for certain off-balance sheets liabilities amounting to approximately EUR […] million [24].
Plán restrukturalizace předpokládá tři druhy restrukturalizačních opatření: i) optimalizaci příjmů a nákladů u stávajících činností; ii) změnu uspořádání sítě vedoucí k úpravě destinací, četnosti letů a časového rozvrhu a iii) optimalizaci sítě a leteckého parku.
The fact that BAS and the investors accepted these contingency measures is, in Latvia's opinion, proof that the investors were confident that BAS would fulfil its obligations.
Plán restrukturalizace obsahuje celkem 26 iniciativ, které se zabývají příjmy a náklady, spolu s dalšími iniciativami v oblasti změny uspořádání sítě a obnovy leteckého parku.
On this basis, Latvia considers that measures 1, 2 and 3 were concomitant and MEIP-rational.
Plán předkládá rovněž řadu kompenzačních opatření: i) snížení kapacity leteckého parku o 27 %; ii) přenechání čtrnácti ziskových tras a iii) přenechání […] párů letištních časů na koordinovaných letištích.
In addition, since measure 6 was a corollary of the contingency measures, Latvia claims that this measure does not entail aid either.
Mezi rokem 2011 a 2016 sníží podnik airBaltic svou kapacitu o [17–20] % z hlediska ASK [26] (o [7–10] %, vezmou-li se v úvahu pouze ziskové trasy).
In addition, as regards measure 1, Latvia adds that the interest rate was in line with the MEIP and the Reference Rate Communication [25] and argues that the lowering of the interest rate from [11 — 13] % to [2 — 4] % was economically rational for the State in order to reduce the funding costs of airBaltic (which at time it already owned at 99,8 %).
Podle Lotyšska je toto snížení kapacity v souladu s minulými případy.
Concerning measure 2, Latvia is of the opinion that the interest rate was in line with the MEIP.
PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
Since this transaction was agreed by BAS and the State in full concomitance, Latvia excludes the presence of aid.
Během formálního vyšetřovacího řízení obdržela Komise připomínky od společnosti Ryanair, od podniku airBaltic a rovněž od tří fyzických osob jménem věřitelů podniku airBaltic.
Latvia further argues that the fact that BAS did not fulfil its commitment within the maximum deadline (i.e. 30 January 2012) is irrelevant and that the State had no option but to convert the first State loan and the first tranche of the second State loan into capital — it did so on 29 December 2011.
Společnost Ryanair souhlasila s předběžným zjištěním Komise, že opatření, která jsou předmětem posouzení, nejsou v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a že nejsou slučitelná s vnitřním trhem.
Moreover, Latvia explains that the State took all possible steps towards forcing BAS to fulfil its commitment.
Společnost Ryanair rovněž uvedla, že Komise měla v rozhodnutí o zahájení řízení posoudit, zda nebyla likvidace podniku airBaltic pro stát výhodnější než poskytnutí dalších finančních prostředků.
According to Latvia, this ensures that the entire Agreement is pari passu, since the assignment of the claim to airBaltic guarantee that the private investors make a proportionate contribution to the financial injection into airBaltic.
Ačkoli se společnost Ryanair domnívala, že nemá k dispozici dostatek informací, aby se mohla vyjádřit k plánu reShape, pochybovala o tom, že podnik airBaltic bude opět ziskový, a měla za to, že by měl být zlikvidován.
Concerning measure 4, Latvia is of the opinion that the issuance of 0 %-coupon bonds was carried out concomitantly by the State and BAS under identical conditions and thereby excludes the presence of state aid.
Společnost Ryanair také tvrdila, že podpora poskytnutá podniku airBaltic poškozuje její postavení na trhu, jelikož společnost Ryanair provozuje třináct tras z Rigy, přičemž na více než polovině z nich přímo soutěží s podnikem airBaltic.
Latvia also explains that the decision to issue bonds was taken at the initiative of BAS.
Podnik airBaltic ve svých připomínkách zdůraznil, že potíže podniku byly zapříčiněny chováním předchozího vedení a nešťastnými rozhodnutími v období před říjnem 2011, která přijal pan Flick, jenž se podle podniku airBaltic zaměřil na obchodní strategii, která byla založena výhradně na rozšiřování činnosti, a nikoli na ziskovosti.
As regards the fact that these bonds offered no profit, Latvia claims that the Commission should take into account the so-called ‘owner effect’ and consider that the State, as shareholder of airBaltic, had different incentives than an outsider investor.
Podnik airBaltic rovněž objasnil, že předchozí vedení podniku sjednalo mnoho nevýhodných smluv a uzavíralo transakce bez podnikatelského zdůvodnění a navíc vytvořilo neprůhlednou podnikovou a organizační strukturu.
Finally, as regards measure 5, Latvia is of the opinion that no State resources were involved and that in any event the actions of the FCMC would not be imputable to the State.
Podnik airBaltic podotkl, že se investice Lotyšska uskutečnila souběžně s investicí podniku BAS a že od podniku BAS a ostatních soukromých investorů vyžadovala velké oběti.
However, during the course of the formal investigation procedure, Latvia provided arguments in this respect and noted that if state aid was present, it would be compatible restructuring aid under the R&R Guidelines.
Dohoda mimoto obsahovala dostatečné záruky, které zajišťovaly plnou ochranu zájmů Lotyšska před podnikem BAS; uplatnění těchto záruk bylo (podle podniku airBaltic) pro Lotyšsko racionálnější než porušení jeho investičních závazků, jež by mělo za následek úpadek podniku, zničení hodnoty stávajících podílů a žaloby soukromých investorů o náhradu škody.
On this basis, Latvia submitted in December 2013 a restructuring plan according to which the restructuring of airBaltic started in April 2011, when a first version of the plan was submitted to the company's management.
Na tomto základě vyvozuje podnik airBaltic závěr, že rozhodnutí Lotyšska uzavřít dohodu neobsahuje prvky státní podpory.
This document identified some of the weaknesses of airBaltic and established that EUR [175 — 185] million in capital were needed.
Co se týká nákupu bezkupónových dluhopisů podniku airBaltic ze strany státu v dubnu 2010 (4. opatření), podnik airBaltic se domnívá, že se z ekonomického hlediska jednalo o racionální investici státu, která byla provedena souběžně s investicí podniku BAS, a podnik airBaltic tudíž vyvozuje závěr, že se nejedná o státní podporu.
This first version of the plan evolved into the reShape plan of March 2012, which according to Latvia was a preliminary step to the restructuring plan submitted in December 2013.
Pokud jde o výplatu částky ve výši 2,8 milionu EUR, kterou banka Latvijas Krājbanka provedla ve prospěch podniku airBaltic dne 21. resp. 22. listopadu 2011 (5. opatření), podnik airBaltic se domnívá, že tato rozhodnutí byla přijata v rámci podnikání podniku airBaltic a že se týkají soukromých finančních prostředků, přítomnost státních prostředků je tudíž vyloučena.
The restructuring plan foresees a 5-year restructuring period from April 2011 to April 2016 and total restructuring costs of LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million).
Podnik airBaltic vyzdvihl svou úlohu při zachování spojení Lotyšska se zbytkem EU a poskytl některé informace o provádění plánu reShape novým vedením společnosti.
The restructuring plan foresees three types of restructuring measures: (i) optimisation of revenues and costs for the existing operations; (ii) network reconfiguration, resulting in adjustment of destinations, frequencies and timing; and (iii) network and fleet optimisation.
Co se týká připomínek tří fyzických osob, které byly podány jménem věřitelů podniku airBaltic, ty měly podobnou strukturu.
The restructuring plan includes a total of 26 initiatives addressing revenue and costs, coupled with additional initiatives in the area of network reconfiguration and fleet renewal.
Věřitelé si obecně stěžovali na opatření, jichž se týkalo rozhodnutí o zahájení řízení, zejména na 6. opatření.
As regards the restoration of airBaltic's viability, the plan expects that with these initiatives the company will break-even in 2014 and remain profitable thereafter, with EBIT reaching LVL [1 — 3] million (EUR [1,4 — 4,2] million) in 2014 and LVL [9 — 12] million (EUR [12,8 — 17] million) in 2016.
Věřitelé mimoto poukázali na určité nesplacené dluhy podniku airBaltic, které mají zjevně svůj původ v dohodě a které měly údajně za následek platební neschopnost některých věřitelů.
The restructuring plan also includes revised financial forecasts on the basis of realistic, pessimistic and optimistic scenarios, which are subject to a sensitivity analysis in order to assess the risks and their possible impact.
VYJÁDŘENÍ LOTYŠSKA K PŘIPOMÍNKÁM TŘETÍCH ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
The plan also puts forward a number of compensatory measures: (i) fleet reduction by 27 %; (ii) the surrender of 14 profitable routes; and (iii) the surrender of […] slot pairs in coordinated airports.
Ve svém vyjádření k připomínkám třetích stran souhlasilo Lotyšsko s názorem podniku airBaltic, že posuzovaná opatření nepředstavují státní podporu.
Between 2011 and 2016, airBaltic will reduce its capacity by [17 — 20] % in terms of ASK [26] ([7 — 10] % when considering profitable routes only).
Pokud jde o tvrzení společnosti Ryanair, Lotyšsko uvedlo, že judikatura, na kterou společnost Ryanair poukázala (naznačující, že by stát měl podnik airBaltic zlikvidovat, místo aby mu poskytl finanční prostředky), není v daném případě použitelná, jelikož stát nebyl v té době významným věřitelem podniku airBaltic, nýbrž pouze jeho akcionářem.
According to Latvia, such capacity reduction would be in line with past cases.
Podle Lotyšska není k posouzení racionálnosti investičních rozhodnutí státu v tomto případě kritérium soukromého věřitele vhodné.
In addition, the restructuring plan includes the release of […] slot pairs as the result of the closure of several routes.
Lotyšsko mimoto uvedlo, že když se rozhodlo uzavřít dohodu, počítalo v krátkodobém horizontu se ztrátami v zájmu návratu k zisku z dlouhodobějšího hlediska, a že tato investiční rozhodnutí byla přijata z podnětu podniku BAS.
The restructuring plan estimates the restructuring costs at LVL [150 — 170] million (EUR [214 — 242] million), which will be used for repayment of third-party loans, to compensate losses resulting from the phase-out and disposal of certain aircraft, redundancy payments the purchase of new aircraft, etc.
Lotyšsko rovněž uvedlo, že se ztráty podniku airBaltic snížily, a tvrzení společnosti Ryanair odmítlo jako neopodstatněná.
In view of total restructuring costs, the proposed own contribution of airBaltic according to the restructuring plan amounts to LVL [100 — 110] million (EUR [141 — 155] million), i.e. [60 — 70] % of the total restructuring costs.
Co se týká připomínek fyzických osob, které byly podány jménem věřitelů podniku airBaltic, Lotyšsko se domnívá, že nesouvisejí s opatřeními, která byla uvedena v rozhodnutí o zahájení řízení, a že jejich cílem je (jak se zdá) zlepšení postavení věřitelů v obchodních sporech s podnikem airBaltic.
According to the restructuring plan, the own contribution would results from several injections from private parties (including a liquidity facility and advance payments), private loans, a lease agreement for new aircraft and a partial write-off of debt with two banks.
POSOUZENÍ OPATŘENÍ
COMMENTS FROM INTERESTED PARTIES
Toto rozhodnutí se nejprve zabývá otázkou, zda je podnik airBaltic podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci (oddíl 7.1).
During the formal investigation procedure, the Commission received comments from Ryanair and airBaltic, as well as three individuals on behalf of creditors of airBaltic.
Poté analyzuje, zda posuzovaná opatření zahrnují státní podporu pro podnik airBaltic ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy (oddíl 7.2) a zda je tato podpora zákonná (oddíl 7.3) a slučitelná s vnitřním trhem (oddíl 7.4).
Ryanair agrees with the Commission's preliminary findings that the measures under assessment are inconsistent with the market economy investor principle (‘MEIP’) and incompatible with the internal market.
POTÍŽE PODNIKU AIRBALTIC
Ryanair however argues that the Commission's assessment of the MEIP was not complete in the opening decision, since the Commission should have considered whether a private investor would have opted for liquidating airBaltic upfront instead of providing it with additional capital [27].
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, lotyšské orgány objasnily, že potíže podniku airBaltic začaly v roce 2008 kvůli světové hospodářské recesi a výraznému zvýšení cen ropy.
Ryanair also argues that the Commission should have assessed in its opening decisions whether the liquidation of airBaltic was more profitable for the State than the provision of additional funds.
V roce 2008 proto vykázal podnik airBaltic ztráty ve výši 28 milionů LVL (39,64 milionu EUR).
Although Ryanair considers that it had no sufficient information to comment on the reShape plan, it notes its doubts that airBaltic would return to profitability and considered that the company should have been liquidated.
V roce 2009 dosáhl podnik zisku ve výši 6 milionů LVL (8,49 milionu EUR).
Ryanair also argues that any aid to airBaltic would harm its market position since Ryanair operates 13 routes from Riga, of which more than half in direct competition with airBaltic.
Auditované roční závěrky podniku airBaltic ukazují, že podnik měl v období 2009–2012 záporný vlastní kapitál, který se navíc každý rok zvyšoval.
airBaltic highlights in its comments that the reasons for the difficulties of the company were due to the conduct of the previous management and the unfortunate decisions of Mr Flick before October 2011, who — according to airBaltic — focused on a commercial strategy based solely on expansion and not on profitability.
V roce 2009 měl podnik airBaltic záporný vlastní kapitál ve výši 19,2 milionu LVL (27,18 milionu EUR), který se v roce 2010 zvýšil na 23,3 milionu LVL (32,99 milionu EUR), v roce 2011 na 105,6 milionu LVL (149,51 milionu EUR) a v roce 2012 na 125,1 milionu LVL (177,12 milionu EUR).
Also, airBaltic explains that the previous management of the company entered into many disadvantageous contracts and concluded transaction without business rationale, besides setting up an opaque corporate and organisational structure.
Tabulka
Also according to airBaltic, when Latvia decided to participate and to execute the Agreement, it acted as a rational private investor. airBaltic notes that Latvia's investment was concomitant to that of BAS and that it had required severe sacrifices from BAS and other private investors.
Klíčové finanční údaje podniku airBaltic od roku 2007 do června 2011 (v tis. LVL)
In addition, the Agreement included sufficient safeguards to ensure that Latvia's interest were fully protected against BAS; using these safeguards was — according to airBaltic — more rational for Latvia than to breach its investment commitments, thereby causing the company to go bankrupt, destroying the value of the existing shareholders and exposing itself to damage claims by the private investors.
Čistý výsledek
On this basis, airBaltic concludes that the decision of Latvia to enter into the Agreement does not contain elements of state aid.
Provozní náklady
As regards the acquisition by the State of 0 %-coupon bonds from airBaltic in April 2010 (measure 4), airBaltic is of the opinion that it was economically rational and a fully concomitant investment of the State and BAS and thereby concludes that it did not entail state aid.
Finanční náklady
In relation to the payment of EUR 2,8 million by Latvijas Krājbanka to airBaltic on 21 and 22 November 2011 (measure 5), airBaltic considers that these were decisions taken in the course of airBaltic's business and that they concern private funds, thereby excluding the presence of State resources.
Vlastní kapitál akcionářů
Finally, airBaltic highlights the role of airBaltic in keeping Latvia connected with the rest of the EU and provides some information on the implementation of the reShape plan by the new management of the company.
V bodě 10 písm. c) pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci je uvedeno, že podnik je považován za podnik v obtížích, pokud „splňuje podmínky vnitrostátního práva pro zahájení kolektivního úpadkového řízení“.
As regards the comments provided by three individuals on behalf of creditors of airBaltic, they had a similar structure.
Komise však bere na vědomí, že soud údajně o několik dnů později žádost o právní ochranu zamítl, zjevně kvůli jednáním mezi Lotyšskem a podnikem BAS, která vedla k dohodě.
In addition, they made reference to certain unpaid debts of airBaltic which apparently had their origin in the Agreement and which allegedly had led some of the creditors into insolvency.
Bez ohledu na tuto skutečnost má Komise za to, že podnik airBaltic je každopádně (jak se zdá) podnikem v potížích ve smyslu bodu 11 pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.
OBSERVATIONS FROM LATVIA ON THE COMMENTS OF INTERESTED THIRD PARTIES
Zdá se však, že v roce 2009 mohl podnik airBaltic dosáhnout zisku pouze v důsledku mimořádného poklesu cen paliva.
In its observations on the comments of third parties, Latvia agreed with airBaltic's views that the measures under assessment did not entail state aid.
Jak bylo proto uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, zdá se, že návrat k zisku v roce 2009 byl jednorázovou událostí, která byla způsobena mimořádnými okolnostmi, a nejednalo se o strukturální tendenci.
In relation to Ryanair's comments, Latvia observes that the case-law highlighted by Ryanair — suggesting that the State should have liquidated airBaltic instead of providing it with funds — is not applicable, since at the time the State was not a major creditor of airBaltic but merely a shareholder.
Dluhy a finanční náklady podniku se mezi rokem 2008 a 2009 značně zvýšily, zejména však mezi rokem 2009 a 2010, kdy náklady na financování vzrostly z 3,8 milionu LVL (5,38 milionu EUR) na 17,4 milionu LVL (24,64 milionu EUR) [30].
According to Latvia, the private creditor test is not adequate to assess the rationality of the State's investment decisions in this case.
Z toho rovněž vyplývá, že proměnné související s náklady podniku airBaltic rostly tempem ve výši [5–10] % ročně, tj. rychleji než proměnné související s příjmy, které rostly o [2–7] % ročně.
In addition, Latvia argues that when it decided to enter into the Agreement it chose to suffer losses in the short-term with a view to return to profitability in the long-term and these investment decisions were taken at the initiative of BAS.
Komise proto vyvozuje závěr, že podnik airBaltic byl podnikem v obtížích ve smyslu pokynů pro podporu na záchranu a restrukturalizaci nejméně od roku 2011.
Latvia also notes that the losses of airBaltic had been reduced and dismisses the arguments of Ryanair as groundless.
EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
Finally, in what relates to the comments of the individuals on behalf of creditors of airBaltic, Latvia considers that they are unrelated to the measures set out in the opening decision and that they seemed to be aimed at improving the creditors' position in their commercial litigations with airBaltic.
V čl. 107 odst. 1 SFEU je stanoveno, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné s vnitřním trhem.
ASSESSMENT OF THE MEASURES
Aby bylo možno vyvodit závěr ohledně existence státní podpory, musí Komise posoudit, zda jsou u každého ze šesti posuzovaných opatření splněna kumulativní kritéria stanovená v čl. 107 odst. 1 Smlouvy (tj. převod státních prostředků, selektivní výhoda, možné narušení hospodářské soutěže a ovlivnění obchodu uvnitř EU).
This decision addresses as a preliminary point the issue of whether airBaltic is a firm in difficulty in the meaning of the R&R Guidelines (section 7.1 below).
, 2., 3. a 6. opatření jako jedna transakce
It then analyses whether the measures under examination entail state aid to airBaltic within the meaning of Article 107(1) TFEU (section 7.2 below) and whether any such aid is lawful (section 7.3 below) and compatible with the internal market (section 7.4 below).
Lotyšsko tvrdí, že 1. opatření je nutno posoudit společně s 2., 3. a 6. opatřením, jelikož tato opatření byla dohodnuta týž den, tj. 3. října 2011, v době, kdy byly Lotyšsko a podnik BAS hlavními akcionáři podniku airBaltic.
DIFFICULTIES OF AIRBALTIC
Komise však nesouhlasí s tvrzením Lotyšska, že i ostatní opatření je nutno posoudit společně jako jednu transakci.
As a result, in 2008 airBaltic made losses of LVL 28 million (EUR 39,64 million).
Komise je názoru, že dne 3. října 2011, kdy byla dohoda uzavřena, se podnik BAS a stát s naprostou jistotou zavázaly poskytnout první státní úvěr (1. opatření) a úvěr od podniku BAS.
In 2009 the company made profits of LVL 6 million (EUR 8,49 million).