natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Estonské orgány předložily rovněž interní analýzu prokazující, že hodnota podniku jako násobek tržeb [35] odpovídá u této transakce násobkům zaznamenaným v řadě jiných transakcí, při nichž cílová společnost působila v oblasti pozemního odbavování.
ASSESSMENT OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
To (jak se zdá) naznačuje, že se transakce uskutečnila za tržních podmínek.
By virtue of Article 107(1) of the Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Member States, be incompatible with the internal market.
Estonsko mimoto tvrdilo, že letiště Tallinn není navzdory skutečnosti, že je ve vlastnictví státu, na státu závislé a že členy představenstva a dozorčí rady jsou nezávislí podnikatelé, a nikoli zástupci státu.
The concept of State aid thus applies to any advantage granted directly or indirectly, financed out of State resources, granted by the State itself or by any intermediary body acting by virtue of powers conferred on it.
V rozhodnutích o zahájení řízení ve věci podpory na záchranu vyslovila Komise pochybnosti ohledně přičitatelnosti opatření letiště Tallinn státu, a to vzhledem ke skutečnosti, že jediným vlastníkem letiště Tallinn bylo Ministerstvo hospodářství a komunikací a letiště spadalo do pravomoci zmíněného ministerstva.
To be State aid, a measure must stem from State resources and be imputable to the State.
Podle ustálené judikatury Soudního dvora Evropské unie však nejsou opatření veřejných podniků, které jsou pod kontrolou státu, sama o sobě přičitatelná státu.
In principle, State resources are the resources of a Member State and of its public authorities as well as the resources of public undertakings on which the public authorities can exercise, directly or indirectly, a controlling influence.
V rozsudku ve věci Stardust Marine a následné judikatuře Soudní dvůr objasnil, že aby bylo možno vyvodit závěr ohledně přičitatelnosti je nutno „přezkoumat, zda musí být na veřejné orgány nahlíženo tak, že se tak či onak podílely na přijetí těchto opatření“ [36].
In order to determine whether the different measures assessed conferred an economic advantage to Estonian Air and therefore whether the measures involve State aid, the Commission will assess whether the airline received an economic advantage which it would not have obtained under normal market conditions.
Co se týká opatření 2, Komise nemůže vyvodit závěr, že rozhodnutí letiště Tallinn o investici do společnosti Estonian Air lze přičíst státu.
The Commission applies the MEIP test in its assessment.
Komise nenašla v tomto ohledu ani žádné nepřímé důkazy ve smyslu rozsudku ve věci Stardust Marine.
According to the MEIP test, no State aid would be involved where, in similar circumstances, a private investor of a comparable size to that of the bodies concerned in the public sector, operating in normal market conditions in a market economy, could have been prompted to provide to the beneficiary the measures in question.
Komise se z těchto důvodů domnívá, že rozhodnutí letiště Tallinn o účasti na opatření 2 nelze přičíst státu.
The Commission therefore has to assess whether a private investor would have entered into the transactions under assessment on the same terms.
Jelikož rozhodnutí letiště Tallinn o účasti na opatření 2 nelze přičíst státu a jelikož se transakce (jak se zdá) uskutečnila za tržních podmínek, vylučuje Komise existenci státní podpory ve vztahu k opatření 2, aniž by bylo nutné blíže posoudit, zda jsou splněny ostatní kumulativní podmínky stanovené v čl.
The attitude of the hypothetical private investor is that of a prudent investor whose goal of profit maximisation is tempered with caution about the level of risk acceptable for a given rate of return.
107 odst.
In principle, a contribution from public funds does not involve State aid if it is pari passu, namely if it takes place at the same time as a significant capital contribution on the part of a private investor made in comparable circumstances and on comparable terms.
1 Smlouvy.
Finally, the measures in question must distort or threaten to distort competition and be liable to affect trade between Member States.
Opatření 3
Inasmuch as the measures under assessment entail State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty, their compatibility must be assessed in the light of the exceptions laid down in paragraphs 2 and 3 of that Article.
Pokud jde o kapitálovou injekci v roce 2010 (opatření 3), Estonsko v průběhu formálního vyšetřovacího řízení objasnilo, že stát vložil částku ve výši 17,9 milionu EUR v hotovosti, zatímco skupina SAS vložila částku ve výši 2 milionů EUR ve formě kapitalizace pohledávky.
Existence of State aid
Skupina SAS současně získala podíl banky Cresco ve společnosti Estonian Air za částku ve výši […] milionů EUR (výměnou za odepsání úvěru ve výši […] milionů EUR, který banka Cresco měla u skupiny SAS).
Measure 1
Banka Cresco tudíž přestala být akcionářem, účast státu se zvýšila na 90 % a účast skupiny SAS byla zředěna na 10 %.
The Commission will first assess the presence of aid in respect of the EUR 2,48 million capital injection of 2009 (measure 1).
Estonsko tvrdilo, že jeho rozhodnutí o opětovné investici do společnosti Estonian Air vycházelo z obchodního plánu z roku 2010.
As explained in recital 105, it is considered that a contribution from public funds does not entail an undue advantage — and does not constitute aid — if it is carried out in pari passu terms.
Komise za prvé podotýká, že se injekce státu a skupiny SAS uskutečnily v různých formách a s částkami, které nebyly úměrné jejich podílům.
In that respect, the Commission notes that measure 1 was carried out by the shareholders of Estonian Air at the time in proportion to their stakes, namely 34 % by Estonia (EUR 2,48 million), 49 % by SAS (EUR 3,57 million) and 17 % by Cresco (EUR 1,23 million).
Vložení nových finančních prostředků ve výši 17,9 milionu EUR ze strany státu není srovnatelné s kapitalizací pohledávky s částkou ve výši 2 miliony EUR, kterou provedla skupina SAS, zejména vzhledem ke skutečnosti, že Estonsko nepředložilo žádné důkazy o tom, že úvěr byl plně zajištěn, a že tudíž skupina SAS kapitalizací pohledávky převzala nové riziko.
Estonia was confirmed that the State and Cresco injected cash only while SAS provided EUR 1,21 million in cash and EUR 2,36 million in the form of a loan-to-equity conversion.
Co se týká odpisu dluhu ve výši […] milionů EUR ze strany skupiny SAS, který měla banka Cresco u skupiny SAS, výměnou za podíly banky Cresco ve společnosti Estonian Air, Komise podotýká, že tato transakce nezahrnovala žádné nové finanční prostředky poskytnuté společnosti Estonian Air.
In addition, Estonia explained that SAS provided loans to Estonian Air of USD […] million in 2008 and of EUR […] million in 2009 (see recital 84).
Mimoto není jisté, zda skupina SAS tím, že souhlasila s odpisem dluhu výměnou za podíly banky Cresco ve společnosti Estonian Air, podstoupila nové riziko.
In the rescue aid opening decisions the Commission noted that the different nature of the contributions (fresh money increase v conversion of debt by SAS) was sufficient to create reasonable doubts about whether measure 1 was pari passu.
Tyto prvky postačují k tomu, aby Komise vyvodila závěr, že se opatření 3 neuskutečnilo za rovnocenných podmínek.
However, the information provided by Estonia has allayed the doubts of the Commission, given that the capital contribution was carried out on clear pari passu terms at least with Cresco.
Podle tohoto plánu by společnost Estonian Air dosáhla hranice rentability již v roce 2013, pokud by změnila letecký park podle plánu, a poté by byla značně zisková nejméně do roku 2020.
Both the State and Cresco contributed rather significant amount of fresh money in cash in proportion to their shareholding.
Komise připouští, že obchodní plán z roku 2010 analyzuje situaci letecké společnosti, vykazuje však nedostatky, které znamenají, že nepředstavuje spolehlivý základ pro tržní investiční rozhodnutí.
In addition, the overall contributions of Cresco and SAS in cash are significant and comparable to that of the State.
Finanční výhledy jsou například založeny na příliš ambiciózním růstu počtu cestujících (průměrný roční růst v období 2010–2020 přesahující 6 %).
Moreover, the loan-to-equity conversion of SAS is to be seen in the broader context of its previous loans to Estonian Air in 2008 and 2009, which demonstrate that SAS believed in the viability of the airline.
Sdružení IATA však rovněž uvedlo, že toto oživení nebude ze zeměpisného hlediska rozloženo rovnoměrně a že se v Evropě neočekává rychlé oživení [37].
A private participation of 66 % is clearly not negligible by comparison to the public intervention according to settled case-law [33].
Dalším nedostatkem je skutečnost, že se analýza citlivosti obchodního plánu z roku 2010 jeví jako nedostatečná.
Moreover, nothing suggests that the decision of SAS and Cresco to invest into Estonian Air could have been influenced by the conduct of the State.
Co se týká rizika nižšího objemu osobní dopravy, plán uvádí, že 10 % pokles počtu cestujících sníží čistý výsledek za první dva roky přibližně o 6,4 milionu EUR, což by více než zdvojnásobilo záporné čisté výsledky, jež se v těchto dvou letech očekávají.
In addition, the Commission observes that according to the 1994 Aviation guidelines [34] ‘[c]apital injections do not involve State aid when the public holding in a company is to be increased, provided the capital injected is proportionated to the number of shares held by the authorities and goes together with the injection of capital by a private shareholder; the private investor’s holding must have real economic significance’.
Obchodní plán z roku 2010 však neuvádí důsledky pro celé analyzované období a konkrétní nápravná opatření, která by byla přijata.
Therefore, it results that this is the case for measure 1.
Komise také zdůrazňuje, že se banka Cresco rozhodla do společnosti Estonian Air dále neinvestovat a místo toho prodala svůj podíl skupině SAS.
On that basis, the Commission considers that the decision Cresco to invest in Estonian Air was made pari passu with that of the State and that the investment of both Cresco and SAS was significant.
Ačkoli banka Cresco k tomu mohla mít různé důvody, zdá se být logické usuzovat, že obchodní plán z roku 2010 nebyl dostatečný, aby soukromého investora ujistil o návratnosti jeho investice.
In addition, the Commission has no reasons to doubt that SAS and Cresco decided to invest in Estonian Air for profit-seeking motives.
Podobný argument lze použít s ohledem na skupinu SAS, která se sice rozhodla podílet na kapitálové injekci v roce 2010, nikoli však úměrně svému podílu, její podíl byl proto zředěn z předchozích 49 % na pouhých 10 %.
The Commission therefore concludes that financing of Estonian Air through the EUR 2,48 million capital injection (measure 1) did not entail an undue advantage to Estonian Air and therefore excludes the presence of State aid, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty would be met.
Estonské orgány rovněž tvrdily, že ocenění, které stát provedl v roce 2010, dospělo k závěru, že po investici bude mít letecká společnost kladnou hodnotu.
Measure 2
Některé zásadní předpoklady, na nichž bylo ocenění založeno, nejsou mimoto doloženy.
Instead, the price was fixed through direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Zejména není uveden základ pro stanovení významné konečné hodnoty (představující více než 60 % celkového výsledného diskontovaného peněžního toku).
The Commission observes that in the absence of a tender or an independent valuation it cannot exclude the presence of aid.
Zvolení nižší konečné hodnoty by mohlo vést k záporné celkové hodnotě kapitálu.
Therefore, the Commission needs to assess the transaction and its context in detail to determine whether it provided Estonian Air with any undue advantage.
Výpočet založený na peněžním toku proto předpokládá další změny, a odchyluje se tudíž od obchodního plánu z roku 2010, který představoval základ pro investici.
In addition, the transaction took the form of an asset sale excluding liabilities and employees and other ‘legacy costs’.
Za třetí, ocenění založené na porovnání s jinými leteckými společnostmi je mimořádně nejisté.
In order to determine the price, the book value of the assets was established as a floor price.
Porovnává společnost Estonian Air pouze s pěti leteckými společnostmi, z nichž tři mají kapacity několikrát vyšší než společnost Estonian Air.
Furthermore, the Estonian authorities submitted their internal analysis demonstrating that the enterprise value-to-sales multiple (EV/sales) [35] for the transaction corresponds to multiples observed in several other transactions where a target company was a ground handling business.
Kvůli špatné finanční situaci společnosti Estonian Air byl mimoto jediným referenčním základem, který bylo možno realisticky použít, poměr ceny k tržbám, zatímco poměry založené na ostatních ukazatelích vedly k velmi rozdílným výsledkům.
That would seem to suggest that the transaction took place on market terms.
Za čtvrté, i v případě přijetí těchto výsledků ocenění nevysvětluje, proč by soukromý investor souhlasil s vložením nového kapitálu ve výši 17,9 milionu EUR, aby získal 90 % podíl ve společnosti, jejíž kapitál má podle odhadů celkovou hodnotu pouze ve výši [0–10] milionů EUR (či nejvýše [5–15] milionů EUR).
Moreover, Estonia claims that Tallinn Airport, despite being 100 % State-owned, is independent from the State and that the members of the management and supervisory boards are independent business people and not representatives of the State.
Estonské orgány rovněž neanalyzovaly hypotetickou srovnávací situaci k navýšení kapitálu, aby porovnaly očekávanou návratnost jejich investice s výsledky možných alternativních scénářů.
In the rescue aid opening decisions, the Commission raised doubts as to whether the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State in view of the fact that the Ministry of Economic Affairs and Communications was the only shareholder of Tallinn Airport and that it came within the Ministry’s jurisdiction.
Ačkoli pro stávajícího podílníka může mít z ekonomického hlediska smysl investovat další kapitál do nezdravého podniku, aby ochránil svou investici, takovýto investor by tuto investici obvykle porovnal s náklady/výnosy možných alternativních scénářů, případně včetně likvidace společnosti.
However, the Court of Justice of the European Union has consistently held that measures taken by public undertakings under State control are not per se attributable to the State.
Z podání estonských orgánů ze dne 9. dubna 2014 mimoto vyplývá, že navýšení kapitálu nebylo motivováno výhradně ekonomickou atraktivitou investice.
Indeed, the Court of Justice explained in Stardust Marine and subsequent case-law that in order to conclude on imputability it is necessary to ‘examine whether the public authorities must be regarded as having been involved, in one way or another, in the adoption of [the] measures’ [36].
Komise v tomto ohledu rovněž připomíná, že v rozsudku ve věci Boch Soudní dvůr uvedl, že „kritériem je zejména to, zda by za podobných podmínek soukromý investor vycházel z předpokládaných možností rentability, přičemž by odhlédl od veškerých úvah sociálního charakteru nebo regionální politiky či politiky určitého odvětví a poskytl by tento vklad“ [41].
Since Tallinn Airport’s decision to participate to measure 2 was not imputable to the State and since the transaction seemingly took place on market terms, the Commission excludes the presence of State aid in relation to measure 2, without it being necessary to assess further whether the rest of the cumulative conditions of Article 107(1) of the Treaty are met.
Vzhledem k neexistenci soukromého investora, který by byl ochoten investovat do společnosti Estonian Air nové finanční prostředky podobně jako stát, nedostatkům obchodního plánu z roku 2010 a existenci makroekonomických cílů, jež pro soukromého investora nejsou podstatné, vyvozuje Komise závěr, že opatření 3 není v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství.
Measure 3
Aby opatření představovalo státní podporu, musí být provedeno ze státních prostředků a lze je přičíst státu.
In relation to the 2010 capital injection (measure 3), Estonia explained in the course of the formal investigation procedure that the State injected EUR 17,9 million in cash while SAS converted into equity a EUR 2 million loan.
Toto kritérium není s ohledem na kapitálovou injekci v roce 2010 zpochybněno, jelikož hotovost vložilo ze státního rozpočtu estonské Ministerstvo hospodářství a komunikací jakožto akcionář letecké společnosti.
At the same time, SAS acquired Cresco’s stake in Estonian Air for EUR […] million (in exchange for a EUR […] million loan write-off that Cresco held with SAS).
Komise rovněž podotýká, že opatření ovlivňuje obchod a může narušit hospodářskou soutěž mezi členskými státy, jelikož společnost Estonian Air soutěží s jinými leteckými společnostmi v Evropské unii, zejména od vstupu třetí fáze liberalizace letecké dopravy („třetího balíčku“) v platnost dne 1. ledna 1993 [42].
As a result, Cresco ceased to be a shareholder, the State’s participation increased to 90 % and SAS’s participation was diluted to 10 %.
Opatření 3 tudíž společnosti Estonian Air umožnilo pokračovat v činnosti, takže nemusela jako ostatní konkurenti čelit důsledkům, které obvykle vyplývají ze špatné finanční situace.
Estonia argues that its decision to invest again in Estonian Air was based on the 2010 business plan.
Opatření 4
The Commission first notes that the injections of the State and SAS took place under different forms and in amounts not in proportion to the shareholdings.
Co se týká vložení částky ve výši 30 milionů EUR v hotovosti, o němž Estonsko rozhodlo v prosinci 2011 (opatření 4), Estonsko zastává názor, že toto opatření nepředstavovalo státní podporu.
An injection of EUR 17,9 million of fresh money by the State is not comparable to SAS’ debt-to-equity swap of EUR 2 million, in particular since Estonia has not provided evidence that the loan was fully collateralised and thus that SAS would have assumed new risk by converting the loan into equity.
Na této kapitálové injekci se nepodílel žádný jiný investor, podíl skupiny SAS byl tudíž zředěn z 10 % na 2,66 %, zatímco podíl státu vzrostl z 90 % na 97,34 %.
As regards the debt write-off by SAS of a EUR […] million that Cresco held with SAS in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air, the Commission observes that this operation did not entail fresh money for Estonian Air.
Argumenty, které estonské orgány předložily v průběhu formálního vyšetřovacího řízení, Komisi nepřesvědčily.
Moreover, it is uncertain whether SAS run new risk by accepting the debt write-off in exchange for Cresco’s shares in Estonian Air.
Za prvé, rozhodnutí o investici učinil stát sám, bez jakéhokoli soukromého zásahu: skupina SAS se rozhodla na tomto navýšení kapitálu nepodílet a soukromá banka […], která původně zvažovala úvěr pro společnost Estonian Air, jej nakonec neposkytla.
These elements are sufficient to allow the Commission to conclude that measure 3 was not carried out on pari passu terms.
Nelze tudíž mít za to, že se investice uskutečnila za rovnocenných podmínek.
The Estonian authorities argue that measure 3 was MEIP-conform since it was adopted on the basis of the 2010 business plan, which they consider robust and credible.
Obchodní plán z roku 2011, na jehož základě bylo investiční rozhodnutí přijato, mimoto předpokládá expanzivní strategii a radikální změnu obchodního modelu ze spojení „z bodu do bodu“ na „paprsková“ spojení na základě regionální sítě.
According to the plan, Estonian Air would break even already in 2013 if it changed the fleet in accordance with the plan, and would remain significantly profitable thereafter until at least 2020.
Zdá se být rovněž nerealistické usuzovat, že by společnost Estonian Air byla schopna za pouhé čtyři roky své příjmy téměř ztrojnásobit a přejít ze zisku před zdaněním ve výši –15,45 milionu EUR v roce 2011 na zisk ve výši 4,2 milionu EUR v roce 2014, zejména v situaci hospodářské a finanční krize.
The Commission acknowledges that the 2010 business plan analyses the situation of the airline, but it nonetheless has shortcomings that do not make it a reliable basis for a market-oriented investment decision.
Komise v této souvislosti připomíná, že podle finančního výhledu sdružení IATA z prosince 2011 [43] byla zisková rozpětí v leteckém průmyslu v důsledku prudkého zvýšení cen ropy a paliv omezená.
For instance, the financial forecasts are based on overly ambitious passenger growth numbers (average annual growth above 6 % for the period 2010-2020).
Pro rok 2012 sdružení IATA předpokládalo, že evropský letecký průmysl bude čelit tlaku kvůli otřesům v ekonomice v důsledku neřešení dluhové krize v eurozóně ze strany vlád.
Such growth prospects seem very much optimistic in view of the 2009 global economic and financial crisis.
Jelikož bylo pravděpodobné, že evropské letecké společnosti budou silně postiženy recesí na domovských trzích, odhadovalo sdružení IATA pro rok 2012 u evropských leteckých společností rozpětí zisku před úroky a zdaněním (EBIT) ve výši 0,3 %, s čistými ztrátami po zdanění ve výši 0,6 miliardy USD (tj. 0,46 miliardy EUR).
The 2010 business plan refers to IATA estimations of more than 5 % average growth for the next four years.
Jako nerealistické se jeví také to, že by společnost Estonian Air zvýšila počet sedadel z 1 milionu v roce 2011 na 2,45 milionu v roce 2014, přičemž by v témže období významně vzrostl faktor vytíženosti sedadel z 59,2 % na 72,3 %.
However, IATA also indicates that this recovery will be very unevenly divided geographically and that a rapid recovery is not to be expected in Europe [37].
Zdá se rovněž, že klíčová rizika byla podceněna a opatření k snížení těchto rizik nebyla dostatečně posouzena.
Another shortcoming is that the sensitivity analysis of the 2010 business plan appears insufficient.
Od modelu založeného na paprskové síti bylo vzhledem k mimořádně nepříznivým výsledkům letecké společnosti v polovině roku 2012 velmi rychle upuštěno.
As regards the risk of lower passenger numbers, the plan states that a 10 % decrease in the number of passengers would reduce by approximately EUR 6,4 million the net result for the first two years, which would more than double the negative net results expected for those two years.
Obchodní plán z roku 2011 mimoto výslovně zohledňuje různé makroekonomické a politické přínosy pro stát, které nejsou z hlediska soukromého investora podstatné.
However, the 2010 business plan does not indicate the consequences for the overall period analysed and specific corrective actions to be taken.
V plánu je například uvedeno, že přínosy investice pro Estonsko jsou značné, a výslovně se v něm konstatuje, že se „zvolený model sítě upřednostňuje vzhledem ke stávajícím potřebám podnikatelů a úkolům vlády“.
The Commission also highlights that Cresco decided not to invest further in Estonian Air and instead decided to sell its stake to SAS.
Z důvodů objasněných v 128. bodě odůvodnění by obezřetný soukromý investor nebral tyto aspekty v potaz.
The Estonian authorities also argue that a valuation undertaken by the State in 2010 came to the conclusion that the airline would have positive value following the investment.
Komise se proto domnívá, že opatření 4 poskytlo společnosti Estonian Air nepatřičnou selektivní výhodu.
This valuation calculated the value of equity based on discounted cash flow analysis taking into account expected cash flows in the years 2010-2019 plus a terminal value after 2019 of EUR [0-10] million (discounted) and deducting net debt of EUR [0-10] million.