natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise obdržela připomínky od dvou zúčastněných stran, a to od společnosti Ryanair a zúčastněné strany, která si nepřála zveřejnit svou totožnost.
On 31 October 2014, the Estonian authorities submitted a modified restructuring plan.
Komise tyto připomínky předala Estonsku, které mělo možnost se k nim vyjádřit; vyjádření Estonska bylo obdrženo dne 15. srpna 2014.
Following that, meetings with the Estonian authorities were held on 23 November, 11 December and 19 December 2014 and additional information was submitted by the Estonian authorities on 3, 10 and 19 December 2014.
Dopisem ze dne 8. října 2015 Estonsko Komisi informovalo, že výjimečně souhlasí s tím, aby bylo toto rozhodnutí přijato a oznámeno pouze v angličtině, vzdalo se tudíž svého práva podle článku 342 Smlouvy ve spojení s článkem 3 nařízení č. 1 [7].
Additional information was submitted by the Estonian authorities on 14, 27 and 28 January, 13 February, 11 March, 8 and 30 April, 27 May, 17 July and 26 August 2015.
ESTONSKÝ TRH LETECKÉ DOPRAVY
In addition, meetings with the Estonian authorities were held on 14 and 15 January, 27 March, 21 April (telephone conference), 7 May (telephone conference), 28 May and 15 September 2015.
Hlavním letištěm v Estonsku je letiště Tallinn, které v roce 2013 odbavilo 1,96 milionu cestujících, což v porovnání s 2,21 milionu cestujících v roce 2012 představovalo pokles o 11,2 %.
The restructuring aid opening decision was published in the Official Journal of the European Union on 9 May 2014 [6].
V roce 2013 přepravila společnost Estonian Air 27,6 % cestujících, kteří využili letiště Tallinn, což oproti roku 2012, kdy tento podíl činil 40,2 %, znamenalo pokles, udržela si však své přední postavení.
The Commission received comments from two interested parties, namely Ryanair and an interested party who does not wish its identity to be disclosed.
V roce 2013 přepravily společnosti Ryanair a Lufthansa 15,1 % resp. 10,5 % osob cestujících na/z letiště Tallinn a těsně za nimi následovaly společnosti Finnair a airBaltic [10].
The Commission forwarded them to Estonia, which was given the opportunity to react; Estonia’s observations were received on 15 August 2014.
V roce 2014 se podíl společnosti Estonian Air na celkovém objemu osobní dopravy dále snížil na 26,6 %, za ní následovala společnost Lufthansa s 13,4 % podílem a společnost Ryanair s 11,5 % podílem na celkovém počtu cestujících [11].
By letter dated 8 October 2015, Estonia informed the Commission that they exceptionally accept that this Decision be adopted and notified in English, thereby waiving its rights deriving from Article 342 of the Treaty in conjunction with Article 3 of Regulation 1 [7].
Vzhledem ke stabilitě estonského hospodářství v roce 2013 zůstala poptávka cestujících po letecké dopravě vysoká, což ostatním leteckým společnostem umožnilo zvýšit nabídku a podíl na trhu [12].
THE ESTONIAN AIR TRANSPORT MARKET
V roce 2013 začala společnost Turkish Airlines provozovat lety z/do Istanbulu a společnost Ryanair přidala sedm nových tras, zatímco společnosti Lufthansa a airBaltic zvýšily četnost letů.
The main airport of Estonia is Tallinn Airport, which in 2013 served 1,96 million passengers down from 2,21 million passengers in 2012, that is to say, a decrease of 11,2 %.
V roce 2014 začaly z letiště Tallinn provozovat pravidelné lety nové letecké společnosti, například TAP Portugal (z/do Lisabonu) a Vueling (z/do Barcelony) [13].
In 2013, 13 different airlines performed scheduled flights to and from Tallinn and a total of 20 routes were operated all year round [8].
Podle správce letiště Tallinn lze za spádovou oblast tohoto letiště pokládat celé Estonsko.
In 2014, Tallinn Airport served 2,02 million passengers, an increase of 3 % compared to 2013.
Většina území Estonska se současně nachází ve spádové oblasti jiných mezinárodních letišť, jako jsou Helsinky, Riga a Petrohrad [14].
In total 15 different airlines operated 20 routes on a year-round basis [9].
PŘÍJEMCE
Estonian Air carried 27,6 % of the passengers flying via Tallinn in 2013, down from 40,2 % in 2012, although it maintained its leader position.
Společnost Estonian Air, akciová společnost podle estonských právních předpisů, je národním leteckým dopravcem Estonska, který má základnu na letišti Tallinn.
Also in 2013, Ryanair and Lufthansa carried 15,1 % and 10,5 %, respectively, of passengers travelling to/from Tallinn, closely followed by Finnair and airBaltic [10].
V současnosti má letecká společnost přibližně 160 zaměstnanců a provozuje sedm letadel.
In 2014, Estonian Air’s share of total passengers further decreased to 26,6 %, followed by Lufthansa with 13,4 % and Ryanair with 11,5 % of the total passengers [11].
Společnost Estonian Air byla založena jako státní společnost poté, co Estonsko získalo v roce 1991 nezávislost, a vznikla z divize ruské letecké společnosti Aeroflot.
Due to the stability of the Estonian economy in 2013, passenger demand for air transport remained high, which presented other airlines an opportunity to increase their supply and market share [12].
Po snahách o privatizaci a následných změnách ve vlastnické struktuře letecké společnosti vlastní společnost Estonian Air v současnosti Estonsko (97,34 %) a skupina SAS (2,66 %).
In 2013, Turkish Airlines started to operate flights to/from Istanbul and Ryanair added seven new routes, while Lufthansa and airBaltic increased their frequencies.
Společnost Estonian Air se účastní jednoho společného podniku: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % podíl), který poskytuje službu v oblasti doplňování paliva do letadel na letišti Tallinn.
In 2014, new airlines started operating scheduled routes from Tallinn, such as for example TAP Portugal (to/from Lisbon) and Vueling (to/from Barcelona) [13].
Společnost Estonian Air se účastnila také společného podniku AS Amadeus Eesti (60 % podíl), který estonským cestovním agenturám poskytuje rezervační systémy a podporu, počátkem roku 2014 však svůj podíl prodala Amadeus IT Group, S.A. [15].
According to the manager of Tallinn Airport, the whole of Estonia can be deemed the catchment area of this airport.
Společnost Estonian Air měla rovněž 100 % dceřinou společnost, AS Estonian Air Regional, která ve spolupráci se společností Estonian Air provozovala komerční lety do sousedních destinací.
At the same time, most of Estonia is also located within the catchment area of other international airports such as Helsinki, Riga and Saint Petersburg [14].
Tato dceřiná společnost byla v červnu 2013 prodána společnosti Fort Aero BBAA OÜ, soukromému provozovateli [16].
THE BENEFICIARY
Od roku 2006 vykazuje společnost Estonian Air vysoké ztráty.
Estonian Air, a stock company under Estonian law, is the flag carrier airline of Estonia, based in Tallinn Airport.
Do konce června 2012 dospěla společnost Estonian Air do stavu faktického úpadku podle estonských právních předpisů.
After privatisation efforts and subsequent changes in the airline’s shareholding structure, Estonian Air is currently owned by Estonia (97,34 %) and the SAS Group (‘SAS’) (2,66 %).
V účetním období 2012 vykázala letecká společnost ztrátu ve výši 49,2 milionu EUR.
Estonian Air participates in one joint venture: Eesti Aviokütuse Teenuste AS (51 % share), which provides refuelling service to aircrafts at Tallinn Airport.
Čistá ztráta společnosti Estonian Air v roce 2013 činila 8,1 milionu EUR [18].
Estonian Air also participated in the joint venture AS Amadeus Eesti (60 % share), which provides Estonian travel agencies with booking systems and support, but in early 2014 it sold its stake to Amadeus IT Group, SA [15].
V roce 2014 dosáhla její čistá ztráta výše 10,4 milionu EUR [19].
Estonian Air also had a 100 %-owned subsidiary, AS Estonian Air Regional, which operated commercial flights to neighbouring destinations in cooperation with Estonian Air.
POPIS OPATŘENÍ A PLÁNU RESTRUKTURALIZACE
This subsidiary was sold in June 2013 to Fort Aero BBAA OÜ, a private jet operator [16].
Tento oddíl obsahuje popis předmětných opatření, pokud jde o podporu na záchranu (SA.35956), tj. opatření 1 až 5, i plán restrukturalizace, který byl předložen v řízení o podpoře na restrukturalizaci (SA.36868).
Estonian Air has made heavy losses since 2006.
Navýšení kapitálu v roce 2009 (opatření 1)
More than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Letiště Tallinn a letecká společnost tvořily jeden podnik až do roku 1993, kdy se letecká společnost stala nezávislým subjektem.
In that period, the airline lost more than one quarter of its capital.
V roce 1996 privatizovalo Estonsko 66 % podíl v letecké společnosti.
Despite capital injections in 2011 and 2012, the airline’s financial situation continued to deteriorate in 2012.
Po privatizaci byly podíly následující: 49 % podíl vlastnila společnost Maersk Air, 34 % podíl vlastnilo estonské Ministerstvo hospodářství a komunikací a 17 % podíl vlastnila místní investiční banka, Cresco Investment Bank (dále jen „Cresco“).
In May 2012, a monthly loss of EUR 3,7 million was incurred, above the budgeted loss of EUR 0,9 million.
V roce 2003 odkoupila skupina SAS 49 % podíl společnosti Maersk Air, zatímco ostatní podíly se nezměnily.
By the first half of 2012, the losses of Estonian Air had reached EUR 14,9 million [17].
Podle informací, které poskytlo Estonsko, požadovala letecká společnost v roce 2009 od svých akcionářů kapitál ze dvou důvodů.
In June 2012, Estonian Air revised its forecast for 2012 and estimated EUR 25 million in operational losses for the year (the original budget forecasted an annual loss of EUR 8,8 million).
Za prvé, počátkem roku 2008 zaplatila společnost Estonian Air hotově částku ve výši […] [20] milionů EUR v souvislosti s pořízením tří nových regionálních letadel typu Bombardier s cílem modernizovat letecký park a používat výkonnější letadla.
By the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Za druhé, obchodní model v napjaté situaci v době finanční krize nefungoval a letecká společnost na konci roku čelila problémům s likviditou.
In the financial year 2012, the airline made a loss of EUR 49,2 million.
V únoru 2009 navýšili všichni akcionáři kapitál letecké společnosti o 7,28 milionu EUR, a to úměrně svým podílům.
The net loss of Estonian Air in 2013 amounted to EUR 8,1 million [18].
V důsledku opatření 1 se vlastnická struktura společnosti Estonian Air nezměnila.
In 2014, its net loss reached EUR 10,4 million [19].
Prodej divize pozemního odbavování v roce 2009 (opatření 2)
DESCRIPTION OF THE MEASURES AND THE RESTRUCTURING PLAN
Odepisovaný majetek byl zohledněn navýšením hodnoty.
Tallinn Airport and the airline were a single company until 1993, when the airline became an independent entity.
Podle estonských orgánů byla cena stanovena během přímých jednání mezi letištěm Tallinn a společností Estonian Air.
In 1996, Estonia privatised 66 % of the shares of the airline.
Estonsko současně chtělo zajistit dlouhodobé letecké spojení mezi Tallinnem a nejdůležitějšími obchodními destinacemi a získání kontroly nad leteckou společností prostřednictvím kapitálové injekce pokládalo za nejlepší způsob, jak tohoto cíle dosáhnout.
According to the information provided by Estonia, the airline sought new capital from its shareholders in 2009 for two main reasons.
Kapitál byl zjevně použit na předčasné splátky ve výši […] milionů USD za tři letouny typu Bombardier CRJ900, jež byly dodány v roce 2011, a rovněž k pokrytí části čisté ztráty ve výši 17,3 milionu EUR, která byla vykázána v roce 2011.
First, at the beginning of 2008, Estonian Air made a down payment in cash of EUR […] [20] million to acquire three new Bombardier regional jets in order to upgrade the fleet to more efficient aircraft.
V důsledku kapitálové injekce v roce 2010 se Estonsko stalo většinovým vlastníkem společnosti Estonian Air s 90 % podílem, zatímco podíl skupiny SAS byl zředěn na 10 %.
Secondly, the business model did not work under the stress of the financial crisis and the airline faced liquidity problems at the end of the year.
Jak je uvedeno v 33. bodě odůvodnění, banka Cresco, která od privatizace letecké společnosti v roce 1996 vlastnila ve společnosti Estonian Air 17 % podíl, přestala být akcionářem a rozhodla se nevložit do letecké společnosti další finanční prostředky [21].
In February 2009 all the shareholders increased the airline’s capital by EUR 7,28 million in proportion to their shareholdings.
Navýšení kapitálu v letech 2011/2012 (opatření 4)
Estonia injected in cash EUR 2,48 million, while Cresco provided EUR 1,23 million also in cash.
Kapitálová injekce se zjevně uskutečnila na základě obchodního plánu z října 2011 (dále jen „obchodní plán z roku 2011“).
The sale of the ground handling section in 2009 (measure 2)
Obchodní plán z roku 2011 vycházel z předpokladu, že by konkurenceschopnost letecké společnosti mohla být zlepšena širší sítí a vyšší četností letů.
In June 2009, Estonian Air sold its ground handling business to the State-owned Tallinn Airport at a price of EUR 2,4 million.
Usuzovalo se, že vhodná struktura uzlového letiště (paprsková síť) přiláká zákazníky a umožní postupovat pružně při přemisťování přepravy prostřednictvím uzlového letiště s cílem čelit sezónním výkyvům nebo náhlým změnám poptávky.
At the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia.
Předpokládalo se rovněž, že objem dopravy na uzlovém letišti umožní snížit náklady na sedadlo v důsledku používání větších letadel.
The Estonian authorities explained that no open, transparent and unconditional tender took place.
Usuzovalo se, že model regionální sítě umožní letecké společnosti zvětšit velikost a snížit rizika.
Also, the sale price was not based on an expert opinion but it was based on the book value of the assets for sale.
Obchodní plán z roku 2011 předpokládal rovněž zvýšení počtu leteckých spojů z a do Estonska, zvětšení leteckého parku, a tudíž zvýšení počtu zaměstnanců k odbavování většího počtu zpátečních letů.
Depreciated assets were taken into account by adding value.
Podle obchodního plánu z roku 2011 potřebovala společnost Estonian Air od svých akcionářů částku ve výši 30 milionů EUR a úvěr od soukromé banky […].
According to the Estonian authorities, the price was established in direct negotiations between Tallinn Airport and Estonian Air.
Vzhledem k špatným výsledkům společnosti Estonian Air v polovině roku 2012 (ztráty ve výši 14,9 milionu EUR) bylo vedení letecké společnosti zřejmé, že strategie obchodního plánu z roku 2011 založená na paprskové síti nebyla úspěšná.
On 10 November 2010, Estonia injected EUR 17,9 million (EEK 280 million) in cash into the capital of Estonian Air while SAS carried out a loan-to-equity conversion for an amount of EUR 2 million.
Estonsko se proto rozhodlo poskytnout letecké společnosti další pomoc ve formě podpory na záchranu.
At the same time, SAS acquired Cresco’s 17 % stake in the airline in exchange for a EUR […] loan write-off that Cresco held with SAS and thus Cresco ceased to be a shareholder.
Opatření na záchranu spočívalo v úvěru ve výši 8,3 milionu EUR, který poskytlo estonské Ministerstvo financí, a to s roční úrokovou sazbou ve výši 15 %.
The decision to acquire the majority ownership of the airline was based on a business plan dating from 2010 (‘the 2010 business plan’).
První splátka úvěru ve výši 793000 EUR byla vyplacena dne 20. prosince 2012, druhá splátka ve výši 3000000 EUR dne 18. ledna 2013 a zbývající splátka ve výši 4507000 EUR dne 11. února 2013 [22].
At the same time, Estonia wanted to ensure long-term flight connections between Tallinn and the most important business destinations and saw gaining control of the airline through a capital injection as the best way to reach this objective.
Estonsko se zavázalo předložit Komisi plán restrukturalizace nebo likvidace či doklad o splacení úvěru v plné výši nejpozději do šesti měsíců od provedení prvního opatření podpory na záchranu, tj. do 20. června 2013.
The capital was apparently used for pre-payments of USD […] million for three Bombardier CRJ900 aircraft which were delivered in 2011, as well as to cover part of the net loss in 2011 amounting to EUR 17,3 million.
Dne 4. března 2013 informovaly estonské orgány Komisi o svém rozhodnutí ze dne 28. února 2013, které se týkalo navýšení úvěru na záchranu o 28,7 milionu EUR, a to na žádost společnosti Estonian Air k uspokojení jejích potřeb v oblasti likvidity.
As a result of the 2010 capital injection, Estonia became majority owner with 90 % of the shares of Estonian Air, while SAS’s participation was diluted to 10 %.
Z této částky bylo letecké společnosti poskytnuto dne 5. března 2013 po podpisu dodatku k předchozí smlouvě o úvěru 16,6 milionu EUR a zbývajících 12,1 milionu EUR mělo být společnosti Estonian Air poskytnuto dne 28. listopadu 2014 [23].
As indicated in recital 33, Cresco — which held 17 % of the shares of Estonian Air since the airline’s privatisation in 1996 — ceased to be a shareholder and decided not to inject more money into the airline [21].
Podmínky dalšího úvěru na záchranu byly stejné jako u původního úvěru na záchranu, tj. úvěr měl být původně splacen nejpozději do 20. června 2013 (po oznámení podpory na restrukturalizaci bylo splacení posléze odloženo) a úroková sazba měla činit 15 % ročně.
The 2011/2012 capital increase (measure 4)
Oznámená podpora na restrukturalizaci a plán restrukturalizace (opatření 6)
The capital injection was carried out in two tranches of EUR 15 million each, one on 20 December 2011 and the other on 6 March 2012.
Dne 20. června 2013 oznámilo Estonsko podporu na restrukturalizaci ve výši 40,7 milionu EUR, která byla společnosti Estonian Air poskytnuta ve formě vlastního kapitálu, a to na základě plánu restrukturalizace týkajícího se pětiletého restrukturalizačního období od roku 2013 do roku 2017.
SAS did not participate to this capital injection and its shareholding was diluted from 10 % to 2,66 %.
Obnovení životaschopnosti v roce 2016
Since then, the shareholding structure of Estonian Air has not changed.
Tabulka 1
The capital injection was apparently carried out on the basis of a business plan dated October 2011 (‘the 2011 business plan’).
Zisk a ztráta v období 2009–2017
The 2011 business plan was based on the assumption that a bigger network and more frequencies would improve the airline’s competitiveness.
(v mil.
It was considered that a good hub structure (hub-and-spoke network) would attract passengers and allow flexibility to reallocate traffic through a hub to counter seasonality or sudden changes in demand.
EUR)
In addition, the hub volumes were considered to allow the lowering of seat cost by utilising bigger aircraft.
2013(o)
The regional network model was considered to allow the airline to grow in size and reduce risks.
2014(o)
The 2011 business plan also implied an increase of connections to and from Estonia, of the fleet and consequently an increase of staff to handle more round trips.
2015(o)
According to the 2011 business plan, Estonian Air would require EUR 30 million from its shareholders and loan from the private bank […].
2017(o)
Notwithstanding this refusal, Estonia decided to provide EUR 30 million to Estonian Air.
Příjmy
Rescue loan facility (measure 5)
Rozpětí EBT
In view of the bad mid-2012 results of Estonian Air (losses of EUR 14,9 million), it became clear to the management of the airline that the hub-and-spoke strategy of the 2011 business plan had not succeeded.
Co se týká ziskovosti, plán restrukturalizace usiluje o dosažení návratnosti použitého kapitálu („ROCE“) ve výši 6,2 % a návratnosti vlastního kapitálu („ROE“) ve výši 6,9 % v roce 2016 resp. 9,8 % a 8,9 % v roce 2017.
The rescue measure consisted of a loan amounting to EUR 8,3 million provided by the Ministry of Finance of Estonia with an annual interest rate of 15 %.
Tabulka 2
A first instalment of the loan of EUR 793000 was already disbursed on 20 December 2012, the second instalment of EUR 3000000 on 18 January 2013 and the remaining EUR 4507000 on 11 February 2013 [22].
Odhadovaná návratnost vlastního kapitálu a použitého kapitálu (ROE a ROCE) v období 2013–2017
Estonia committed to communicate to the Commission a restructuring plan or a liquidation plan or proof that the loan had been reimbursed in full not later than six months after the first implementation of the rescue aid measure, namely by 20 June 2013.
Restrukturalizační opatření
On 4 March 2013, the Estonian authorities informed the Commission of their decision dated 28 February 2013 to increase the rescue loan facility by EUR 28,7 million on the basis of a request of Estonian Air setting out its liquidity needs.
K dosažení těchto výsledků předpokládá plán restrukturalizace řadu klíčových opatření.
Of that amount, EUR 16,6 million were granted to the airline on 5 March 2013 after signing an amendment to the previous loan agreement, while the remaining EUR 12,1 million of the rescue aid facility were provided to Estonian Air on 28 November 2014 [23].
Společnost Estonian Air omezila svou síť tras a přešla z 24 tras, které byly dostupné v roce 2012, na 12 tras, z nichž dvě jsou sezónní [26].
The terms of the additional rescue loan were the same as those of the original rescue loan, namely the loan had to be originally reimbursed at the latest by 20 June 2013 (reimbursement was then postponed following the notification of the restructuring case) and an interest of 15 % p.a. would be charged.
Letecká společnost tudíž ukončila provoz na dvanácti trasách, které byly určeny jako kompenzační opatření (viz tabulka 4).
The total amount of the rescue loan facility was thus of EUR 37 million and it has been all discharged to Estonian Air in several tranches as described in recitals 40 and 41.
Omezení sítě tras znamená snížení kapacity o 37 % z hlediska ASK [27] a 35 % z hlediska počtu nabízených sedadel (údaje za rok 2013 v porovnání s rokem 2012).
On 5 December 2013, at the request of Estonian Air, Estonia decided to lower the interest rate of the rescue loan from the initial 15 % to 7,06 % as from July 2013.
Na trasách, které byly zachovány jako hlavní, společnost Estonian Air mimoto snížila ASK o 23 %.
According to the Estonian authorities, the reason for this decision was that the airline’s risk profile had changed since the rate was set in December 2012.
Společnost Estonian Air již snížila počet zaměstnanců z 337 osob v dubnu 2012 na 197 v březnu 2013 a na přibližně 160 osob v současnosti, a to nad rámec původního plánu snížit počet zaměstnanců na 164 osob.
The notified restructuring aid and the restructuring plan (measure 6)
Společnost Estonian Air dále prodala letišti Tallinn rovněž kancelářskou budovu a hangár.
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid of EUR 40,7 million to Estonian Air in the form of an equity injection, on the basis of a restructuring plan (‘the restructuring plan’) covering a five-year restructuring period from 2013 to 2017.
Podle plánu restrukturalizace hodlá společnost Estonian Air zavést nový cenový model (méně rezervačních tříd/cenových skupin a předpisů upravujících tarifní cenu letenek, rozčlenění produktů, jež má vytvořit vyšší vedlejší příjmy) a řadu opatření, která mají zvýšit kvalitu jejích služeb, včetně prodejních kanálů.
Return to viability by 2016
Podle plánu restrukturalizace zamýšlí společnost Estonian Air provést i řadu opatření k snížení nákladů, která zahrnují podpis kolektivní smlouvy ohledně platových stupnic, dovolené a využívání pilotů; zavedení koncepce multifunkčního zaměstnance, zejména u zaměstnanců poskytujících podpůrné služby; vyšší palivovou účinnost v důsledku lepších letových operací, včetně nižšího výkonu při vzletu a doladění, nižší distribuční náklady a náklady na provize; vyšší efektivnost v důsledku jednoho typu letounů a nová smluvní jednání s ohledem na pozemní odbavování, občerstvení a letištní poplatky.
The restructuring plan aims at restoring Estonian Air’s long-term viability by 2016.
Tato opatření by během příštích pěti let měla přinést částku ve výši [20–30] milionů EUR.
The restructuring plan assumes that it will be possible to turn around the existing level of losses from earnings before taxes (‘EBT’) of EUR – 49,2 million in 2012 to break-even level by 2015 and to profitability by 2016.