natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise taktéž uvedla, že se odhad předpokládaného růstu v obchodním plánu z roku 2011 zdál příliš optimistický a že se navrhovaná strategie založená na paprskové síti jevila jako mimořádně riziková, což (jak se zdá) potvrdila skutečnost, že žádný ze zbývajících soukromých akcionářů (skupina SAS) ani soukromý věřitel ([…]) nebyl ochoten se transakce zúčastnit.
Further, the airline should take advantage of a number of synergies that it can develop both on revenue and costs side with Tallink.
Vzhledem k těmto úvahám dospěla Komise k předběžnému závěru, že opatření 4 zahrnovalo protiprávní státní podporu a že nesplňovalo kritéria stanovená s ohledem na podporu na záchranu nebo restrukturalizaci v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
Therefore, the modified restructuring plan envisages much stronger revenue growth in 2015 and 2016 than the original restructuring plan.
Komise předběžně uvedla, že se zdá, že podpora splňuje většinu kritérií stanovených s ohledem na podporu na záchranu v oddíle 3.1 pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
That amount includes — apart from the revenues from asset sales and a new [loan, already accounted for in the originally notified restructuring plan — financing provided in 2010 in equity and loans by SAS (EUR […] million), financing for the purchase of aircraft obtained in 2011 from Export Development Canada (EDC) and […] (EUR […] million), a planned equity contribution by Infortar in 2015 (EUR […] million) and an intra-group credit line to be provided by Infortar in 2015 (EUR […] million).
Komise však měla pochybnosti, zda byla dodržena zásada „jednou a dost“, vzhledem ke skutečnosti, že opatření 1 až 4 mohla zahrnovat protiprávní a neslučitelnou podporu.
The compensatory measures proposed in the modified restructuring plan include fleet downsizing, discontinuation of routes and resulting market share reduction.
Jelikož estonské orgány nepředložily žádné odůvodnění umožňující výjimku ze zásady „jednou a dost“, vyvodila Komise předběžný závěr, že opatření 5 lze pokládat za protiprávní a neslučitelnou podporu.
Between 2010 and 2016, the airline would have reduced its permanent fleet by one aircraft (from eight to seven).
S ohledem na část úvěru na záchranu, která nebyla v té době vyplacena, tj. částku ve výši 12,1 milionu EUR (viz 42. a 43. bod odůvodnění), Komise Estonsku připomenula odkladný účinek čl.
Compared to 2012, the reduction in 2016 would be down to four aircraft.
108 odst.
Further, between 2010 and 2016, the modified restructuring plan envisages an overall reduction of routes from [20-25] to [15-20].
3 Smlouvy.
While the airline has given up eight routes (Athens, Barcelona, Dublin, Rome, Hamburg, London, Berlin and Kuressaare), three routes would be added (Gothenburg, Split and Trondheim).
Komise dodala, že by Estonsko nemělo společnosti Estonian Air dotyčnou částku poskytnout, dokud Komise nedospěje ke konečnému rozhodnutí.
Overall, the capacity flown would remain stable with [1 000-1 200] million ASKs in 2016 compared to [1 000-1 200] million ASKs in 2011.
Rozhodnutí o zahájení řízení ve věci podpory na restrukturalizaci
As regards market share, the Estonian authorities argue that Estonian Air’s market share dropped from 40,2 % in 2012 to 26,3 % in 2014.
Dne 20. června 2013 oznámilo Estonsko podporu na restrukturalizaci společnosti Estonian Air ve formě vlastního kapitálu ve výši 40,7 milionu EUR na základě plánu restrukturalizace (opatření 6).
As regards the entry of a private investor, the modified restructuring plan envisages that Infortar would not pay anything to the State for its stake in Estonian Air.
Estonsko nepopřelo, že dotyčné opatření má povahu státní podpory, mimo jiné z toho důvodu, že plánovaná kapitálová injekce bude pocházet přímo ze státního rozpočtu a bude poskytnuta výlučně ve prospěch společnosti Estonian Air za podmínek, s nimiž by obezřetný investor v tržním hospodářství běžně nesouhlasil.
Instead, it would provide a capital injection of EUR […] million into Estonian Air (thereby acquiring by April 2015 between […] of its shares) plus an additional intra-group credit line of EUR […] million.
Komise poté posoudila slučitelnost opatření 6 na základě ustanovení pokynů k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004, která se týkají podpory na restrukturalizaci.
Estonia would provide the remaining part of the rescue loan (up to EUR […] million) and then write-off a majority of its loans (up to EUR […] million […]) and give up its shareholding by agreeing to a reduction of the share capital to zero and then waiving its right to subscribe for the new capital increase, while possibly retaining up to […] % of Estonian Air shares.
Komise zastávala předběžně názor, že společnost Estonian Air je způsobilá pro podporu na restrukturalizaci, jelikož se považuje za podnik v obtížích (viz 69. bod odůvodnění).
Infortar was not chosen on the basis of an open, transparent and unconditional tender but rather through direct negotiations with Estonia.
Komise posléze posoudila, zda plán restrukturalizace umožní společnosti Estonian Air obnovit dlouhodobou životaschopnost.
The Estonian authorities argue that there was no time to organise a long tender process and that it actively approached a number of potential investors while others also had an opportunity to express their interests.
Komise podotkla, že analýza scénářů i analýza citlivosti plánu restrukturalizace vykazuje značné nedostatky.
Infortar was the only one to express a real interest backed by a contribution to the modified restructuring plan.
Na tomto základě měla Komise pochybnosti, zda původní plán restrukturalizace poskytuje pevný základ pro obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Estonian Air.
THE OPENING DECISIONS
Co se týká kompenzačních opatření, Komise vyslovila pochybnosti ohledně přijatelnosti uvolnění letištních časů na řadě koordinovaných letišť.
The rescue aid opening decisions
Aby bylo možno posoudit, zda lze tyto letištní časy přijmout jako kompenzační opatření, byly zapotřebí další informace o omezené kapacitě na dotyčných letištích a ekonomické hodnotě letištních časů.
On 20 February 2013, the Commission decided to initiate the formal investigation procedure in respect of the measures granted in the past (measures 1 to 4) and the rescue loan facility.
Co se týká ukončení dvanácti tras, jež se považovaly za kompenzační opatření (viz 54. bod odůvodnění), Komisi nebylo jasné, jak byl u těchto tras vypočítán „příspěvek na první úrovni“, „příspěvek s ohledem na přímé provozní náklady“ a ziskové rozpětí.
On 4 March 2013, the Commission extended the formal investigation procedure to the increase of the rescue loan facility.
Komise uvedla, že rozdíl mezi těmito ukazateli ziskovosti je velmi výrazný a že není jasné, zda by se společnost Estonian Air musela těchto tras vzdát v každém případě, aby obnovila svou životaschopnost.
In the rescue aid opening decisions, the Commission highlighted that Estonian Air has continuously registered significant losses since 2006.
Komise zejména uvedla, že všechny trasy vykazovaly záporné ziskové rozpětí.
In addition, the Commission noted that the airline showed some of the usual signs of a firm being in difficulty in the sense of the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty [31] (‘the 2004 R&R Guidelines’) and that more than half of the airline’s equity disappeared between 2010 and 2011.
Pokud by Komise k posouzení ziskovosti tras použila rozpětí příspěvku s ohledem na přímé provozní náklady, měly by pouze dvě trasy (odpovídající snížení kapacity z hlediska ASK přibližně o 1 %) rozpětí příspěvku s ohledem na přímé provozní náklady vyšší než nulové a byly by přijatelné.
Also, by the end of July 2012, Estonian Air had reached a state of technical bankruptcy under Estonian law.
Co se týká navrhovaného vlastního příspěvku společnosti Estonian Air ve výši 38 milionů EUR (tj. 48,3 % celkových restrukturalizačních nákladů ve výši 78,7 milionu EUR), Komise podotkla, že se v zásadě jeví jako přijatelný.
On this basis, the Commission’s preliminary view was that Estonian Air qualified as a firm in difficulty between 2009 and 2012.
Komise však vyslovila pochybnosti ohledně prodeje tří letounů typu CRJ900 v roce 2015, prodeje společnosti AS Estonian Air Regional a prodeje 51 % podílu společnosti Estonian Air ve společnosti Eesti Aviokütuse Teenuste AS.
The Commission also expressed doubts as regards the measures under assessment and came to the preliminary conclusion that they entailed incompatible State aid.
Komise se však domnívala, že jako vlastní příspěvek lze uznat prodej nemovitého majetku, nový úvěr od […] a prodej 60 % podílu společnosti Estonian Air ve společnosti AS Amadeus Eesti.
In relation to measure 1, although it appeared that it had been carried out on pari passu terms by the three shareholders of the airline at the time, the Commission observed that the new shares were paid in cash and through loan-to-equity conversion.
Komise taktéž připomenula své pochybnosti uvedené v rozhodnutích o zahájení řízení ve věci podpory na záchranu, pokud jde o slučitelnost opatření 1 až 5, což mohlo vést k porušení zásady „jednou a dost“.
Since the Commission had no detailed information on which shareholders had injected fresh money and which had accepted a loan-to-equity conversion, the Commission could not exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and thus took the preliminary view that measure 1 entailed unlawful State aid.
Vzhledem k těmto skutečnostem vyslovila Komise pochybnosti, zda je oznámené restrukturalizační opatření v souladu s pokyny k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004 a zda je slučitelné s vnitřním trhem.
As regards its compatibility with the internal market, the Commission noted that given the difficulties of the airline, only Article 107(3)(c) of the Treaty seemed applicable.
Komise Estonsko požádala, aby podalo připomínky a poskytlo veškeré informace, které mohou pomoci posoudit kapitálovou injekci, jež byla oznámena jako podpora na restrukturalizaci.
However, the Commission came to the preliminary view that this was not the case since measure 1 did not meet several of the criteria of the 2004 R&R Guidelines.
Pokud jde o stížnost, která byla obdržena dne 23. května 2013 a která se týkala smlouvy o prodeji a zpětném pronájmu kancelářské budovy uzavřené mezi společností Estonian Air a letištěm Tallinn (viz 10. bod odůvodnění), Komise dospěla k závěru, že tato smlouva neposkytla společnosti Estonian Air nepatřičnou výhodu, existence státní podpory byla tudíž vyloučena.
As regards measure 2, the Commission observed that, at the time of the sale, Tallinn Airport was 100 % owned by Estonia and that it lied within the jurisdiction of the Ministry of Economic Affairs and Communications, which seemed to indicate that the actions of Tallinn Airport could be deemed imputable to the State.
PŘIPOMÍNKY K ROZHODNUTÍM O ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
In addition, since no open, transparent and unconditional tender had taken place, the Commission could not automatically exclude the presence of an undue advantage to Estonian Air and came to the preliminary view that measure 2 entailed unlawful State aid.
Estonsko poskytlo připomínky k rozhodnutím Komise o zahájení řízení ve věci podpory na záchranu dopisy ze dne 9. dubna a 17. května 2013.
In relation to measure 3, the Commission first noted that it was not carried out on pari passu terms.
Pokud jde o opatření 1, Estonsko zastávalo názor, že se investice uskutečnila na základě věrohodného obchodního plánu a kladného ocenění letecké společnosti.
It also highlighted that — as was the case for measure 2 — the contributions of the State and SAS had a different nature (fresh money from the State v conversion of debt from SAS) and were not of comparable amounts.
Estonsko uvedlo, že příspěvek skupiny SAS (který měl částečně podobu kapitalizace pohledávky) je nutno posoudit v širším kontextu, v němž skupina SAS poskytla společnosti Estonian Air v roce 2008 úvěr ve výši […] milionů USD a v roce 2009 úvěr ve výši […] milionů EUR.
As regards the 2010 business plan, the Commission doubted whether it could be regarded as sufficiently sound to conclude that a prudent private investor would have entered into the transaction in question on the same terms and also noted that Cresco had apparently disagreed with the plan and refused to inject additional money in the airline.
Co se týká účasti státu, Estonsko objasnilo, že své rozhodnutí založilo na zprávě o ocenění, kterou vyhotovilo Ministerstvo hospodářství a komunikací a podle níž je hodnota letecké společnosti po uskutečnění investice vyšší než její hodnota před investicí.
Also, the Commission observed that Estonia had stated that the decision to increase capital in 2010 was taken in order to ensure the long-term flight connections to the most important business destinations and to gain control of the airline.
Estonsko mimoto zdůraznilo, že každý akcionář provedl vlastní analýzu transakce a že se všichni akcionáři rozhodli vložit kapitál úměrně svým podílům, což znamená, že se opatření 1 uskutečnilo za rovnocenných podmínek.
On that basis, the Commission preliminarily concluded that measure 3 entailed unlawful State aid, which would be not be compatible with the internal market since it did not seem to respect the legal requirements of the 2004 R&R Guidelines, including a possible breach of the ‘one time, last time’ principle.
V souvislosti s opatřením 2 Estonsko nejprve uvedlo, že neprovedení nabídkového řízení v žádném případě nesvědčí o existenci státní podpory a že prodej byl každopádně založen na hodnotě transakce, která odrážela skutečnou tržní cenu divize pozemního odbavování ve společnosti Estonian Air, jež byla mimoto zisková.
The Commission also assessed whether measure 4 would be in accordance with the market economy investor principle (‘MEIP’).
Podle Estonska spočívalo opatření 2 v prodeji aktiv letecké společnosti v oblasti pozemního odbavování bez zaměstnanců či závazků a minimální cenu představovala účetní hodnota aktiv.
It first raised doubts as to whether the 2011 business plan was reliable and whether it was realistic to consider that only a bigger network and more frequencies, implying a capacity increase in terms of connections, fleet and staff, would improve the airline’s competitiveness.
Estonsko se mimoto domnívalo, že transakce byla srovnatelná s podobnými transakcemi.
The Commission also observed that the forecast growth prospect of the 2011 business plan seemed overoptimistic and the proposed hub-and-spoke strategy appeared extremely risky, something which appeared to be confirmed by the fact that neither the remaining private shareholder (SAS) nor any private creditor ([…]) was willing to participate in the transaction.
Estonsko taktéž zdůraznilo, že letiště Tallinn je nezávislý subjekt bez zásahů státu a že všichni členové představenstva a dozorčí rady jsou nezávislí podnikatelé, a nikoli zástupci státu či osoby jmenované státem.
In view of those considerations, the Commission came to the preliminary view that measure 4 entailed unlawful State aid and that it did not meet the criteria set out for rescue or restructuring aid under the 2004 R&R Guidelines.
Estonsko poskytlo také vysvětlení ohledně přesné struktury opatření 3, o němž rovněž usuzovalo, že nezahrnuje státní podporu.
Finally, as regards the rescue loan facility (measure 5), the presence of aid was not disputed by Estonia.
Podle Estonska zahrnoval obchodní plán z roku 2010 všechny faktory, které byly nezbytné pro obezřetné a věrohodné investiční rozhodnutí.
The Commission preliminarily noted that the aid seemed to fulfil most of the criteria of Section 3.1 of the 2004 R&R Guidelines concerning rescue aid.
Co se týká skutečnosti, že stát vzal v úvahu makroekonomické aspekty, Estonsko tvrdilo, že tyto aspekty nepředstavovaly jediné důvody, na nichž bylo investiční rozhodnutí státu založeno.
However, the Commission had doubts as to whether the ‘one time, last time’ principle had been respected in view of the fact that measures 1 to 4 could have entailed unlawful and incompatible aid.
Estonsko předložilo rovněž ocenění letecké společnosti, které provedl hlavní ekonomický analytik Ministerstva hospodářství a komunikací, jenž uvedl, že celková hodnota vlastního kapitálu společnosti Estonian Air po dodatečné investici (na základě diskontovaných odhadovaných peněžních toků) činí [0–10] milionů EUR.
Since the Estonian authorities did not provide any justification allowing for an exception to the ‘one time, last time’ principle, the Commission came to the preliminary view that measure 5 could be regarded as unlawful and incompatible aid.
Pokud jde o úvěr […], který měl být letecké společnosti podle očekávání poskytnut, nakonec k tomu však nedošlo, Estonsko se domnívalo, že to je nutno posoudit odděleně od jeho kapitálové investice.
For the part of the rescue loan not been disbursed at the time, namely EUR 12,1 million (see recitals 42 and 43 above), the Commission reminded Estonia of the suspensory effect of Article 108(3) of the Treaty.
Estonsko taktéž zdůraznilo, že obchodní plán z roku 2011 byl spolehlivý a věrohodný a že zahrnoval expanzivní strategii, která vycházela z důkladné a podrobné ekonomické analýzy trhu letecké dopravy v regionu a která předpokládala hospodářský rozvoj okolních zemí.
It added that Estonia should refrain from providing that amount to Estonian Air until the Commission had reached a final decision.
Estonsko rovněž tvrdilo, že v roce 2011 měl vlastní kapitál letecké společnosti kladnou hodnotu před kapitálovou injekcí i posléze.
The restructuring aid opening decision
Ačkoli Estonsko uznalo, že obchodní plán z roku 2011 nebyl životaschopný a v polovině roku 2012 bylo od něj upuštěno, tvrdilo, že se stát v době rozhodování o provedení opatření 4 domníval, že letecká společnost bude schopna obnovit svou životaschopnost.
On 20 June 2013, Estonia notified restructuring aid to Estonian Air of EUR 40,7 million in the form of equity on the basis of the restructuring plan (measure 6).
Co se týká úvěru na záchranu (opatření 5), Estonsko bylo názoru, že byly splněny všechny podmínky vztahující se na podporu na záchranu, jež byly stanoveny v pokynech k podpoře na záchranu a restrukturalizaci z roku 2004.
The State-aid character of the measure was not disputed by Estonia, inter alia, given that the planned capital injection would come directly from the State budget and would exclusively benefit Estonian Air at conditions that a prudent market economy investor would normally not accept.
Estonsko však dodalo, že pokud by Komise měla za to, že došlo k porušení zásady „jednou a dost“, měla by vzít v úvahu skutečnost, že na společnost Estonian Air připadá pouze 0,17 % dopravy uvnitř Evropy a že v důsledku podpory neexistují nepříznivé vedlejší účinky na ostatní členské státy ani není nepřiměřeně narušena hospodářská soutěž.
The Commission then assessed the compatibility of measure 6 on the basis of the restructuring aid provisions of the 2004 R&R Guidelines.
Ve svých připomínkách ze dne 19. března 2014 k rozhodnutí o zahájení řízení ve věci podpory na restrukturalizaci (opatření 6) zopakovalo Estonsko svá tvrzení ohledně zásady „jednou a dost“.
The Commission came to the preliminary opinion that Estonian Air would be eligible for restructuring aid since it would qualify as a firm in difficulty (see recital 69).
Pokud jde o obnovení dlouhodobé životaschopnosti společnosti Estonian Air, Estonsko se domnívalo, že by Komise měla umožnit, aby byla do analýzy citlivosti zahrnuta zmírňující opatření vedení, jelikož se jedná o běžný způsob fungování podniků.
The Commission then looked at whether the restructuring plan would allow Estonian Air to restore its long-term viability.
Estonsko poskytlo rovněž určité vysvětlení ke způsobu výpočtu příspěvku na první úrovni, příspěvku s ohledem na přímé provozní náklady a ziskového rozpětí u tras, které byly nabídnuty jako kompenzační opatření (viz 79. bod odůvodnění).
The Commission observed that the scenario analysis and the sensitivity analysis of the restructuring plan showed significant weaknesses.
Podle Estonska určuje příspěvek na první úrovni mezní výnos plynoucí z každého cestujícího, bez započtení nákladů na let, zatímco příspěvek s ohledem na přímé provozní náklady určuje příspěvek cestujícího, včetně veškerých variabilních nákladů na let, avšak bez nákladů souvisejících s letadlem či jiných režijních nákladů.
In particular, it noted that in the low case scenario, Estonian Air would reach a slightly positive EBT in 2017.
Estonsko mimoto tvrdí, že by se trasy měly považovat za přijatelná kompenzační opatření, jelikož všechny vykazovaly kladný příspěvek na první úrovni, a odmítlo tvrzení Komise, že by opuštěné trasy nebyly podle nového obchodního modelu ziskové.
However, the net cash before financing would remain negative even after additional restructuring measures are adopted by the management of the airline (see Table 4).
Co se týká vlastního příspěvku, Estonsko uvedlo, že zpráva o ocenění za účelem prodeje letadel je realistická, a poskytlo podrobné údaje o prodejní ceně společnosti AS Estonian Air Regional a podílu společnosti Estonian Air ve společnosti AS Amadeus Eesti.
Moreover, the sensitivity analysis showed that relative minor changes in the assumptions would result, on a stand-alone basis, in the need for additional funding except in one case.
Připomínky zúčastněných stran
On that basis, the Commission doubted whether the original restructuring plan provided a sound basis for restoring the long-term viability of Estonian Air.
Skupina IAG rovněž uvedla, že podle jejího názoru by odchodem společnosti Estonian Air z trhu nebylo nepříznivě dotčeno dopravní spojení Estonska.
As regards the discontinuation of 12 routes considered as compensatory measures (see recital 54 above), it was unclear to the Commission how the ‘Level 1 contribution’, ‘DOC contribution’ and the profitability margin of those routes had been calculated.
Skupina IAG vyslovila obavy ohledně údajného porušení zásady „jednou a dost“.
The Commission noted that the difference between those profitability indicators was very pronounced and that it was unclear whether Estonian Air would have had to give up the routes in any event in order to return to viability.
Společnost Ryanair uvítala formální vyšetřovací řízení Komise týkající se podpory na záchranu společnosti Estonian Air, a to zejména vzhledem k neefektivitě společnosti Estonian Air v porovnání se společností Ryanair.
In particular, the Commission noted that all routes had a negative profitability margin.
Společnost Ryanair podotkla, že nízkonákladoví dopravci představují lepší alternativu národních leteckých dopravců, jako je společnost Estonian Air, a že právní předpisy EU neuznávají právo každého členského státu mít národního leteckého dopravce.
In relation to the proposed own contribution of Estonian Air of EUR 38 million (or 48,3 % of the total restructuring costs of EUR 78,7 million), the Commission noted that it appeared in principle acceptable.
Společnost Ryanair taktéž uvedla, že státní podporou ve prospěch společnosti Estonian Air je přímo a významně ovlivněno její postavení na trhu a že tato podpora značně narušuje hospodářskou soutěž.
However, the Commission expressed doubts on the sale of three aircraft CRJ900 in 2015, the sale of AS Estonian Air Regional and the sale of Estonian Air’s 51 % stake in Eesti Aviokütuse Teenuste AS.
Pokud jde o rozhodnutí o zahájení řízení ve věci podpory na restrukturalizaci, připomínky podaly dvě zúčastněné strany: jedna zúčastněná strana, která si nepřála zveřejnit svou totožnost, a společnost Ryanair.
The Commission nonetheless considered that the sale of property, a new loan from […] and the sale of Estonian Air’s 60 % stake in AS Amadeus Eesti could be accepted as own contribution.
Zúčastněná strana, která si nepřála zveřejnit svou totožnost, se domnívala, že plán restrukturalizace společnosti Estonian Air není věrohodný ani dosažitelný, a to vzhledem ke skutečnosti, že její ztráty v roce 2012 byly mimořádně vysoké, což mělo za následek čisté rozpětí nižší než –50 %.
Finally, the Commission recalled its doubts in the rescue aid opening decisions as regards the compatibility of measures 1 to 5, which could lead to a breach of the ‘one time, last time’ principle.