natgillin/translations-raw huggingface dataset:
C 198, 10.7.2013, s. 73.
ATS Unit Name
Postoj Evropského parlamentu ze dne 26. února 2014 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku) a rozhodnutí Rady ze dne 14. března 2014.
Separation Minima Infringement/Loss of Separation and Airspace Infringement-related data fields
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 996/2010 ze dne 20. října 2010 o šetření a prevenci nehod a incidentů v civilním letectví a o zrušení směrnice 94/56/ES (Úř. věst. L 295, 12.11.2010, s. 35).
Airspace
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 ze dne 20. února 2008 o společných pravidlech v oblasti civilního letectví a o zřízení Evropské agentury pro bezpečnost letectví, kterým se ruší směrnice Rady 91/670/EHS, nařízení (ES) č. 1592/2002 a směrnice 2004/36/ES (Úř. věst.
Airspace type
L 79, 19.3.2008, s. 1).
Airspace class
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují Komisi při výkonu prováděcích pravomocí (Úř. věst.
FIR/UIR name
L 55, 28.2.2011, s. 13).
Aerodrome-related data fields
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst.
Location Indicator (ICAO indicator of the airport)
L 281, 23.11.1995, s. 31).
Location on the aerodrome
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (Úř. věst.
Aircraft damage or personal injury-related data fields
L 8, 12.1.2001, s. 1).
Severity
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 ze dne 30. května 2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst.
Highest Damage
L 145, 31.5.2001, s. 43).
Injury Level
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES ze dne 13. června 2003 o hlášení událostí v civilním letectví (Úř. věst.
Injuries to persons
L 167, 4.7.2003, s. 23).
Number of injuries on ground (fatal, serious, minor)
Nařízení Komise (ES) č. 1321/2007 ze dne 12. listopadu 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro zařazování informací o událostech v civilním letectví, jejichž výměna proběhla v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES, do centrální evidence (Úř. věst.
Number of injuries on aircraft (fatal, serious, minor)
L 294, 13.11.2007, s. 3).
ANNEX II
Nařízení Komise (ES) č. 1330/2007 ze dne 24. září 2007, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro šíření informací o událostech v civilním letectví zúčastněným osobám podle čl. 7 odst.
INTERESTED PARTIES
2 směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/42/ES (Úř. věst.
List of interested parties which may receive information on the basis of a case-by-case decision under Article 11(4) or on the basis of a general decision under Article 11(6):
L 295, 14.11.2007, s. 7).
Manufacturers: designers and manufacturers of aircraft, engines, propellers and aircraft parts and appliances, and their respective associations; designers and manufacturers of air traffic management (ATM) systems and constituents; designers and manufacturers of systems and constituents for air navigation services (ANS); designers and manufacturers of systems and equipment used on the air side of aerodromes
Úř. věst. C 358, 7.12.2013, s. 19.
Maintenance: organisations involved in the maintenance or overhaul of aircraft, engines, propellers and aircraft parts and appliances; in the installation, modification, maintenance, repair, overhaul, flight checking or inspection of air navigation facilities; or in the maintenance or overhaul of aerodrome air side systems, constituents and equipment
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1008/2008 ze dne 24. září 2008 o společných pravidlech pro provozování leteckých služeb ve Společenství (Úř. věst.
Operators: airlines and operators of aircraft and associations of airlines and operators; aerodrome operators and associations of aerodrome operators
L 293, 31.10.2008, s. 3).
Air navigation services providers and providers of ATM-specific functions
PŘÍLOHA I
Aerodrome service providers: organisations in charge of ground handling of aircraft, including fuelling, loadsheet preparation, loading, de-icing and towing at an aerodrome, as well as rescue and firefighting, or other emergency services
SEZNAM POŽADAVKŮ PRO SYSTÉM POVINNÉHO A DOBROVOLNÉHO HLÁŠENÍ UDÁLOSTÍ
Aviation training organisations
Poznámka:
Third-country organisations: governmental aviation authorities and accident investigation authorities from third countries
Avšak s cílem zajistit, aby byly příslušné informace předány, je třeba se v nejvyšší možné míře vyhýbat používání výrazu „není známo“ a hlášení by mělo být později pokud možno doplněno o aktualizované informace.
List of interested parties which may receive information on the basis of a case-by-case decision under Article 11(4) and (5):
SPOLEČNÁ POVINNÁ DATOVÁ POLE
Pilots (on a personal basis)
Při vkládání informací do příslušných databází o každé povinně ohlašované události a v co největší míře o každé dobrovolně ohlašované události zajistí organizace, členské státy a agentura, aby hlášení o událostech uložená v těchto databázích obsahovala alespoň tyto informace:
Air traffic controllers (on a personal basis) and other ATM/ANS staff carrying out safety-related tasks
Nadpis
Engineers/technicians/air traffic safety electronics staff/aviation (or aerodrome) managers (on a personal basis)
Informace o složce
Professional representative bodies of staff carrying out safety-related tasks
Odpovědný subjekt
ANNEX III
Číslo složky
REQUEST FOR INFORMATION FROM THE EUROPEAN CENTRAL REPOSITORY
Status události
Name:
Kdy
Function/position:
Datum v UTC (koordinovaný světový čas)
Company:
Kde
Address:
Stát/oblast události
Tel.:
Místo události
E-mail:
Zařazení
Date:
Třída události
Nature of business:
Kategorie události
Category of interested party (see Annex II to Regulation (EU) No 376/2014 of the European Parliament and of the Council of 3 April 2014 on the reporting, analysis and follow-up of occurrences in civil aviation [1]):2.
Popis
Information requested (please be as specific as possible; include the relevant date/period in which you are interested):
Jazyk popisu
Reason for the request:
Události
Explain the purpose for which the information will be used:
Typ události
Date by which the information is requested:
Klasifikace rizika
The completed form should be sent, via e-mail, to: (point of contact)
SPECIFICKÁ POVINNÁ DATOVÁ POLE
Access to information
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 377/2014
Regulation (EU) No 377/2014 of the European Parliament and of the Council
kterým se zavádí program Copernicus a zrušuje nařízení (EU) č. 911/2010
establishing the Copernicus Programme and repealing Regulation (EU) No 911/2010
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl.
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 189(2) thereof,
189 odst.
Having regard to the proposal from the European Commission,
s ohledem na návrh Evropské komise,
Having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee [1],
po postoupení návrhu legislativního aktu vnitrostátním parlamentům,
After consulting the Committee of the Regions,
v souladu s řádným legislativním postupem [2],
Global Monitoring for Environment and Security (GMES) was an Earth monitoring initiative led by the Union and carried out in partnership with the Member States and the European Space Agency (ESA).
vzhledem k těmto důvodům:
The origins of GMES date back to May 1998, when institutions involved in the development of space activities in Europe made a joint declaration known as the ‘Baveno Manifesto’.
Globální monitorování životního prostředí a bezpečnosti („Global Monitoring for Environment and Security“, dále jen „GMES“) byla iniciativa monitorování Země, která se pod vedením Unie prováděla na základě partnerství s členskými státy a Evropskou kosmickou agenturou (dále jen „ESA“).
The Manifesto called for a long-term commitment to the development of space-based environmental monitoring services, making use of, and further developing, European skills and technologies.
Počátky GMES se datují do května roku 1998, kdy orgány zapojené do rozvoje kosmických aktivit v Evropě vydaly společné prohlášení známé jako „Manifest z Bavena“.
In 2005, the Union made the strategic choice of developing jointly with ESA an independent European Earth observation capacity to deliver services in the environmental and security fields.
Manifest vyzval k přijetí dlouhodobých závazků, pokud jde o rozvoj služeb v oblasti monitorování životního prostředí z vesmíru s využitím a dalším rozvojem evropských dovedností a technologií.
Building on that initiative, Regulation (EU) No 911/2010 of the European Parliament and of the Council [3] established the European Earth monitoring programme (GMES) and the rules for the implementation of its initial operations.
V roce 2005 učinila Unie strategické rozhodnutí vybudovat společně s agenturou ESA nezávislou evropskou kapacitu pro pozorování Země, která by poskytovala služby v oblasti životního prostředí a bezpečnosti.
While the programme set up under Regulation (EU) No 911/2010 should continue under the multiannual financial framework 2014-2020, established by Council Regulation (EU, Euratom) No 1311/2013 [4], the acronym ‘GMES’ should be replaced by the name of ‘Copernicus’ in order to facilitate the communication with the public at large.
Z uvedené iniciativy vycházelo nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 911/2010 [3], kterým byl zřízen Evropský program monitorování Země (GMES) a stanovena pravidla pro provádění jeho počátečních provozních činností.
The Commission has registered the trademark so that it can be used by the Union institutions and licensed to other interested users, in particular the providers of core services.
Zatímco program zřízený nařízením (EU) č. 911/2010 by měl podle nového víceletého finančního rámce na období 2014-2020, stanoveného nařízením Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 [4], pokračovat, zkratka „GMES“ by měla být v zájmu usnadnění komunikace s veřejností nahrazena názvem „Copernicus“.
The Copernicus programme (Copernicus) is based on a partnership between the Union, ESA and the Member States.
Komise si zaregistrovala ochrannou známku, aby mohla být používána orgány Unie a vyhrazena jiným zúčastněným uživatelům, zejména poskytovatelům základních služeb.
Hence, it should build on existing European and national capacities and should complement them by new assets developed in common.
Program Copernicus je založen na partnerství mezi Unií, agenturou ESA a členskými státy.
In order to implement this approach, the Commission should endeavour to maintain a dialogue with ESA and Member States owning relevant space and in situ assets.
Měl by proto využívat stávajících evropských a vnitrostátních kapacit a doplňovat je o nové, společně vyvíjené prostředky.
In order to attain its objectives, Copernicus should ensure an autonomous Union capacity for spaceborne observations and provide operational services in the field of the environment, civil protection and civil security, fully respecting national mandates on official warnings.
V zájmu provedení tohoto přístupu by Komise měla usilovat o zachování dialogu s agenturou ESA a členskými státy, které vlastní příslušné prostředky ve vesmíru a prostředky in situ.
It should also make use of the available contributing missions and in situ data provided mainly by the Member States.
Při dosahování těchto cílů by měl program Copernicus zajistit nezávislou kapacitu Unie pro pozorování z vesmíru a poskytovat provozní služby v oblasti životního prostředí, civilní ochrany a civilní bezpečnosti, při plném zohlednění vnitrostátních mandátů upravujících úřední varování.
To the greatest extent possible, Copernicus should make use of capacities for spaceborne observations and services of Member States.
Měl by rovněž využít dostupných přispěvatelských misí a dat in situ poskytovaných zejména členskými státy.
Copernicus should also make use of the capacities of commercial initiatives in Europe, thereby also contributing to the development of a viable commercial space sector in Europe.
Program Copernicus by měl v co největší možné míře využívat kapacity pro pozorování z vesmíru a služby členských států.
In addition, systems to optimise the transmission of data should be promoted to further enhance capabilities in response to growing user demand for near real-time data.
Měl by rovněž využívat kapacity obchodních iniciativ v Evropě, a tím také přispívat k vytváření životaschopného komerčního kosmického odvětví v Evropě.
To promote and facilitate the use of Earth observation technologies both by local authorities and by small and medium-sized enterprises (SMEs), dedicated networks for Copernicus data distribution, including national and regional bodies, should be promoted.
Kromě toho by v zájmu dalšího posílení kapacit v reakci na rostoucí poptávku uživatelů po datech v téměř reálném čase měly být prosazovány systémy pro optimalizaci přenosu dat.
The objective of Copernicus should be to provide accurate and reliable information in the field of the environment and security, tailored to the needs of users and supporting other Union policies, in particular relating to the internal market, transport, environment, energy, civil protection and civil security, cooperation with third countries and humanitarian aid.
Za účelem propagace a usnadnění používání technologií pro pozorování Země ze strany místních orgánů a malých a středních podniků je třeba podporovat zvláštní sítě pro distribuci dat z programu Copernicus, jejichž součástí jsou vnitrostátní a regionální orgány.
Copernicus should be considered as a European contribution to building the Global Earth Observation System of Systems (GEOSS) developed within the framework of the Group on Earth Observations (GEO).
Cílem programu Copernicus by mělo být poskytování přesných a spolehlivých informací v oblasti životního prostředí a bezpečnosti, které by byly přizpůsobeny potřebám uživatelů a podporovaly by i jiné politiky Unie, zejména pokud jde o vnitřní trh, dopravu, životní prostředí, energetiku, civilní ochranu a civilní bezpečnost, spolupráci se třetími zeměmi a humanitární pomoc.
Copernicus should be implemented consistently with other relevant Union instruments and actions, in particular with environmental and climate change actions, and instruments in the field of security, protection of personal data, competitiveness and innovation, cohesion, research, transport, competition and international cooperation, and with the European satellite navigation systems (Galileo and EGNOS).
Program Copernicus by měl být chápán jako evropský příspěvek k vybudování Globální soustavy systémů pozorování Země (GEOSS) vyvíjené v rámci Skupiny pro pozorování Země (GEO).
Copernicus data should be compliant with Member States' spatial reference data as well as with implementing rules and technical guidelines of the infrastructure for spatial information in the Union established by Directive 2007/2/EC of the European Parliament and of the Council [5].
Program Copernicus by se měl provádět v souladu s dalšími příslušnými nástroji a činnostmi Unie, zejména s opatřeními v oblasti životního prostředí a změny klimatu a s nástroji v oblasti bezpečnosti, ochrany osobních údajů, konkurenceschopnosti a inovací, soudržnosti, výzkumu, dopravy, hospodářské soutěže a mezinárodní spolupráce a s evropskými družicovými navigačními systémy (Galileo a EGNOS).
Copernicus should also complement the Shared Environmental Information System (SEIS), as referred to in the Commission Communication of 1 February 2008 entitled: Towards a Shared Environmental Information System (SEIS), and Union activities in the field of emergency response.
Data z programu Copernicus by měla být v souladu s referenčními prostorovými daty členských států, jakož i s prováděcími pravidly a technickými pokyny týkajícími se infrastruktury pro prostorové informace v Unii zřízené směrnicí Evropského parlamentu a Rady 2007/2/ES [5].
Copernicus should be implemented in accordance with the objectives of Directive 2003/98/EC of the European Parliament and of the Council [6] on the re-use of public sector information, in particular transparency, the creation of conditions conducive to the development of services, and contributing to economic growth and job creation.
Program Copernicus by měl rovněž doplňovat systém sdílení informací o životním prostředí (SEIS), ve smyslu sdělení Komise ze dne 1. února 2008 nazvaného „Směrem ke sdílenému informačnímu systému o životním prostředí (Shared Environmental Information System – SEIS)“, a činnosti Unie v oblasti reakce na mimořádné události.
Copernicus data and Copernicus information should be available freely and openly to support the Digital Agenda for Europe, as referred to in the Commission Communication of 26 August 2010 entitled: A Digital Agenda for Europe.
Program Copernicus by měl být prováděn v souladu s cíli směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/98/ES [6] o opakovaném použití informací veřejného sektoru, kterými jsou zejména transparentnost, vytvoření podmínek, které přispívají k rozvoji služeb, a přispívání k hospodářskému růstu a vytváření pracovních míst.
Copernicus is a programme to be delivered under the Europe 2020 strategy for smart, sustainable and inclusive growth (the ‘Europe 2020 strategy’).
Data z programu Copernicus a informace z programu Copernicus by měly být volně dostupné a bez omezení s cílem podpořit Digitální agendu pro Evropu, jak je vymezena ve sdělení Komise ze dne 26. srpna 2010 nazvaném „Digitální agenda pro Evropu“.
It should benefit a wide range of Union policies and contribute to reaching the objectives of the Europe 2020 strategy, in particular by developing an effective space policy to provide the tools to address some of the key global challenges and meet the targets on climate change and energy sustainability.
Program Copernicus náleží do rámce strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný růst podporující začlenění (dále jen „strategie Evropa 2020“).
Copernicus should also support the implementation of the European space policy and support the growth of European markets for space-based data and services.
Měl by být využíván širokou škálou politik Unie a přispívat k dosažení cílů strategie Evropa 2020, zejména prostřednictvím rozvoje účinné politiky v oblasti vesmíru, která poskytne nástroje k vyřešení některých klíčových globálních problémů a splnění cílů v oblasti změny klimatu a energetické udržitelnosti.
Copernicus should also benefit from the results provided by Horizon 2020, established by Regulation (EU) No 1291/2013 of the European Parliament and of the Council [7], in particular through its activities in research and innovation for future Earth Observation technologies and applications using remote sensing, airborne and in situ technologies and data to respond to the major societal challenges.
Program Copernicus by měl rovněž podporovat provádění evropské politiky pro oblast vesmíru, jakož i růst evropských trhů zaměřených na data a služby týkající se vesmíru.
The Commission should ensure appropriate synergy, transparency and clarity regarding the different aspects of Copernicus.
Program Copernicus by měl také těžit z výsledků Horizontu 2020, zavedeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1291/2013 [7], a to zejména prostřednictvím svých výzkumných a inovačních činností v oblasti budoucích technologií a aplikací pro pozorování Země využívajících technologií dálkového průzkumu Země, technologií pořizujících data z atmosféry i technologií in situ a dat pro reakci na velké společenské výzvy.
The evolution of the Copernicus space component should be based on an analysis of options to meet evolving user needs, including procurement from national/public missions and commercial providers in Europe, specification of new dedicated missions, international agreements ensuring access to non-European missions, and the European Earth observation market.
Je třeba, aby Komise v souvislosti s jednotlivými aspekty programu Copernicus zajistila odpovídající součinnost, transparentnost a jasnost.
For the sake of clarity and in order to facilitate cost control, the maximum amount allocated by the Union to implement the Copernicus activities should be broken down into various categories.
Vývoj kosmické složky programu Copernicus by měl vycházet z analýzy možností, jak uspokojovat vyvíjející se potřeby uživatelů, včetně veřejných zakázek ze strany vnitrostátních/veřejných misí a komerčních poskytovatelů v Evropě, specifikací nových zvláštních misí, mezinárodních dohod zajišťujících přístup k jiným než evropským misím a evropského trhu v oblasti pozorování Země.
Nonetheless, in the interest of flexibility and to ensure the smooth running of Copernicus, the Commission should be able to re-allocate funds from one category to another.
V zájmu přehlednosti a snazší kontroly nákladů by maximální částka přidělená Unií pro provádění činností v rámci programu Copernicus měla být rozdělena do několika kategorií.
The provision of operational services depends on the good functioning, continued availability and safety of the Copernicus space component.
Komise by však měla mít možnost přesouvat prostředky z jedné kategorie do druhé, aby byla zajištěna flexibilita a bezproblémové fungování programu Copernicus.
The increasing risk of collision with other satellites and space debris is a serious threat to the Copernicus space component.
Poskytování provozních služeb závisí na správném fungování, nepřetržité dostupnosti a bezpečnosti kosmické složky programu Copernicus.
Therefore, the Copernicus activities should include the protection of the Copernicus space component and its operations, including during the launch of satellites.
Vážnou hrozbou pro kosmickou složku programu Copernicus je rostoucí riziko střetu s jinými družicemi a kosmickým odpadem.
In this respect, a proportionate contribution to the costs of services capable of providing such protection could be financed by the budget allocated to Copernicus insofar as possible following rigorous cost management and full compliance with the maximum amount of EUR 26,5 million in current prices established in this Regulation.
Činnosti programu Copernicus by tudíž měly zahrnovat ochranu jeho kosmické složky a její fungování, a to i při vypouštění družic.
Such contribution should be used only for the provision of data and services and not for the purchase of infrastructure.
Poměrný příspěvek na náklady související se službami, které tuto ochranu mohou zajistit, by proto mohl být financován z rozpočtu přiděleného na program Copernicus v mezích dostupnosti dané přísnou kontrolou nákladů a při plném dodržení maximální částky 26,5 milionu EUR v běžných cenách stanovené v tomto nařízení.
With a view to improving the implementation of Copernicus and its long-term planning, the Commission should adopt an annual work programme, including an implementation plan of the actions required to meet the objectives of Copernicus.
Tento příspěvek by měl být použit pouze pro účely poskytování dat a služeb, a nikoli pořízení infrastruktury.
That implementation plan should be forward-looking and should describe the actions needed to implement Copernicus taking into account evolving user needs and technological developments.
S cílem zlepšit provádění programu Copernicus a jeho dlouhodobé plánování by Komise měla přijmout roční pracovní program zahrnující plán provádění činností nezbytných pro naplnění cílů programu Copernicus.
The implementation of the Copernicus service component should be based on technical specifications given the complexity and resources allocated to Copernicus.
Tento plán provádění by měl být orientován na budoucnost a měl by popisovat činnosti nezbytné pro provádění programu Copernicus se zřetelem k vyvíjejícím se potřebám uživatelů a k technologickému vývoji.
This would also facilitate the public uptake of services as users would be able to anticipate the availability and evolution of services as well as cooperation with Member States and other parties.