natgillin/translations-raw huggingface dataset:
A2, A6 (nitromidazoly), B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (s výjimkou kortikostereoidů, karbadoxu a olachindoxu), B3f
A2, A6 (nitromidazoles), B2a, B2b, B2c, B2d, B2e, B2f (except corticosteroids, carbadox and olaquindox), B3f
A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glukokortikoidy), B3a (PCB), B3f
A1, A2, A3, A4, A5, B2f (glucocorticoids), B3a (PCB), B3f
A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (s výjimkou glukokortikoidů), B3e
A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (except glucocorticoids), B3e
B2c, B3a (s výjimkou PCB), B3b, B3c, B3d
B2c, B3a (except PCBs), B3b, B3c, B3d
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (s výjimkou dioxinů a PCB), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2, B3a (excluding dioxins and PCBs), B3b, B3c, B3d, B3e, B2f
Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell'Abruzzo e del Molise ‘G.
Istituto Zooprofilattico Sperimentale dell'Abruzzo e del Molise “G. Caporale”
Caporale’
B3a (PCBs, dioxins and DL-PCBs)
B3a (PCB, dioxiny a PCB s dioxinovým účinkem)
Cyprus
Kypr
Latvia
Lotyšsko
Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts “BIOR”
Pārtikas drošības, dzīvnieku veselības un vides zinātniskais institūts ‘BIOR’
(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment “BIOR”, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga
(Institute of Food Safety, Animal Health and Environment ‘BIOR’, Lejupes Street 3, LV-1076 Riga
All groups (excluding B3d aquaculture)
Všechny skupiny (s výjimkou B3d v akvakultuře)
LT-08409 Vilnius
LT–08409 Vilnius
Luxembourg
Lucembursko
Hungary
Maďarsko
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3a (dioxins and PCBs only), B3c, B3d, B3e, B3f
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f, B3a (pouze dioxiny a PCB), B3c, B3d, B3e, B3f
B2c, B3a (except dioxins and PCBs), B3b
Všechny skupiny s výjimkou B3a (dioxiny, furany a PCB s dioxinovým účinkem), B3c (chemické prvky) a B3d (mykotoxiny)
All groups except B3a (dioxins, furans and dioxin-like PCBs), B3c (chemical elements) and B3d (mycotoxins)
B3a (dioxiny, PCB a PCB s dioxinovým účinkem), B3c (chemické prvky) a B3d (mykotoxiny)
B3a (dioxins, PCBs, and dioxin-like PCBs), B3c (chemical elements) and B3d (mycotoxins)
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (kortikoidy, karbadox a olachindox)
A1, A2, A3, A4, A5, A6, B1, B2a, B2b, B2d, B2e, B2f (corticoids, carbadox and olaquindox)
B2c, B2f (amitraz), B3a (s výjimkou dioxinů a PCB), B3b, B3f (neonikotinoidy)
B2c, B2f (amitraz), B3a (excluding dioxins and PCBs), B3b, B3f (neonicotinoids)
B3a (dioxiny a PCB)
B3a (dioxins and PCBs)
Všechny skupiny (s výjimkou PCB ze skupiny B3a a B3c v akvakultuře)
All groups (excluding B3a dioxins and B3c aquaculture)
A1, A4, A6 (nitroimidazoly, nitrofurany), B1 (antibiotika), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (organochlorované pesticidy a PCB, bez dioxinového efektu), B3b, B3c, B3d, B3e
A1, A4, A6 (nitromidazoles, nitrofurans), B1 (antibiotics), B2a, B2b, B2c, B2e, B2f, B3a (organochlorinated pesticides and ndl-PCB), B3b, B3c, B3d, B3e
S.
Piata Marasti nr.
Piata Marasti nr.1,
1,
A1, A3, A4, A5, A6 (s výjimkou chloramfenikolu v moči a chloroformu v moči), B1, B2a (avermektiny), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (s výjimkou rtuti v akvakultuře), B3d, B3e
A1, A3, A4, A5, A6 (except chloramphenicol in urine and chloroform in urine), B1, B2a (avermectins), B2b, B2d, B2e, B2f, B3c (except mercury in aquaculture), B3d, B3e
A2, A6 (chloramfenikol v moči a chloroform v moči), B2a (benzimidazoly), B2c, B3a, B3b (s výjimkou v medu), B3c (rtuť v akvakultuře)
A2, A6 (chloramphenicol in urine and chloroform in urine), B2a (benzimidazoles), B2c, B3a, B3b (except in honey), B3c (mercury in aquaculture)
A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofurany s výjimkou v medu, nitroimidazoly), B2b (nikarbazin), B2f
A1, A2, A3, A4, A5, A6 (nitrofurans except in honey, nitromidazoles), B2b, (nicarbazin), B2f
A6 (chloramfenikol, nitrofurany v medu, dapson).
A6 (chloramphenicol, nitrofurans in honey, dapsone).
ILVO (Eenheid Technologie en Voeding) – CER Groupe (Département Santé)
ILVO (Eenheid Technologie en Voeding) — CER Groupe (Département Santé)
B3a (PCB bez dioxinového efektu)
B3a (NDL-PCB)
Federaal Laboratorium voor de Veiligheid van de Voedselketen – FLVVT/Laboratoire fédérale pour la Sécurité de la Chaîne alimentaire – FLVVT
Federaal Laboratorium voor de Veiligheid van de Voedselketen — FLVVT/Laboratoire fédérale pour la Sécurité de la Chaîne alimentaire — FLVVT
(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse S., 1528 Sofia
(Central Laboratory of Veterinary Control and Ecology, 5 Iskarsko shousse Str., 1528 Sofia
Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno
Ústav pro státní kontrolu veterinárních biopreparátů a léčiv Brno
Hudcova 56 A
Hudcova 56 A
Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB
Národní referenční laboratoř pro rezidua pesticidů a PCB
Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální (inhibiční) látky a rezidua veterinárních léčiv
Národní referenční laboratoř pro mykotoxiny a další přírodní toxiny, barviva, antibakteriální (inhibiční) látky a rezidua veterinárních léčiv
Põllu 1 A
Põllu 1A
Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal
Nemzeti Élelmiszerlánc-biztonsági Hivatal,
Ministeru ghall-Izvilupp Sostenibbli l-Ambjent u Tibdil fil-Klima
Ministeru ghall-Izvilupp Sostenibbli l-Ambjent u Tibdil fil-Klima
AT-1220 Wien
1220 Wien
AT-1090 Wien
1090 Wien
S.
Campul Mosilor nr.
Campul Mosilor nr. 5, sect.
5, sect.
S.
Surorile Martir Caceu nr.
Surorile Martir Caceu nr. 4
4,
S.
Ilioarei nr 16E, sect.
Ilioarei nr 16E, sect.
Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta
Univerza v Ljubljani, Veterinarska fakulteta
1000 Ljubljana
ze dne 27. října 2014,
of 27 October 2014
kterým se podle směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES sestavuje na období 2015–2019 seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku
determining, pursuant to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council, a list of sectors and subsectors which are deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage, for the period 2015 to 2019
(oznámeno pod číslem C(2014) 7809)
(notified under document C(2014) 7809)
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES [1], a zejména na čl. 10a odst. 13 uvedené směrnice,
Having regard to Directive 2003/87/EC of the European Parliament and of the Council of 13 October 2003 establishing a scheme for greenhouse gas emission allowance trading within the Community and amending Council Directive 96/61/EC [1], and in particular Article 10a(13) thereof,
Směrnice 2003/87/ES stanoví, že základním způsobem přidělování povolenek na emise skleníkových plynů provozovatelům zařízení v systému Unie pro obchodování s emisemi (EU ETS) by počínaje rokem 2013 měla být dražba.
Directive 2003/87/EC provides that auctioning should be the basic principle for allocation of greenhouse gas emission allowances to operators of installations within the scope of the Emission Trading System of the Union (‘EU ETS’) from 2013 onwards.
Způsobilým provozovatelům se však v období 2013–2020 nadále přidělují bezplatné povolenky podle pravidel stanovených směrnicí 2003/87/ES a rozhodnutím Komise 2011/278/EU [2].
However, eligible operators continue to receive free allowances between 2013 and 2020 in accordance with the rules set out in Directive 2003/87/EC and Commission Decision 2011/278/EU [2].
Skutečnost, že neexistuje ambiciózní mezinárodní dohoda o změně klimatu, jejímž cílem by bylo nastavit horní hranici globálního oteplení na 2 °C, by mohla ohrozit příznivé dopady opatření realizovaných Unií.
The absence of an ambitious international agreement on climate change aiming to limit the global temperature increase to 2 °C could undermine the benefit of actions carried out by the Union.
Důsledkem absence mezinárodního závazku by mohl být nárůst emisí skleníkových plynů v třetích zemích, jejichž průmyslová odvětví nejsou vázána srovnatelnými uhlíkovými omezeními (tzv. „únik uhlíku“).
The absence of binding action at the international level could lead to an increase in greenhouse gas emissions in third countries where industry is not subject to comparable carbon constraints (‘carbon leakage’).
V zájmu omezení rizika úniku uhlíku směrnice 2003/87/ES stanoví, že v závislosti na výsledcích mezinárodních jednání Komise sestaví seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku (dále jen „seznam odvětví a pododvětví“).
To address this risk of carbon leakage, Directive 2003/87/EC provides that, subject to the outcome of the international negotiations, the Commission is to determine a list of sectors and subsectors deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage (‘list of sectors and subsectors’).
Těmto odvětvím a pododvětvím by měly být přiděleny bezplatné povolenky na 100 % množství určeného podle směrnice 2003/87/ES a rozhodnutí 2011/278/EU, s přihlédnutím k opravnému koeficientu platnému pro všechna odvětví a uvedenému v čl. 10a odst. 5 směrnice 2003/87/ES a stanovenému v příloze II rozhodnutí Komise 2013/448/EU [3].
Those sectors and subsectors should receive free allowances at 100 % of the quantity determined on the basis of Directive 2003/87/EC and Decision 2011/278/EU, subject to the cross-sectoral correction factor referred to in Article 10a(5) of Directive 2003/87/EC and set out in Annex II to Commission Decision 2013/448/EU [3].
V této souvislosti Komise analyzovala, do jaké míry se třetí země, které mají rozhodující podíl na celosvětové produkci odvětví a pododvětví zařazených na seznam odvětví, u nichž se předpokládá únik uhlíku, pevně zavázaly snížit v příslušných odvětvích emise skleníkových plynů, a zda jsou jejich závazky srovnatelné se závazky Unie a plněny ve stejném časovém rámci.
In this respect, the Commission analysed the extent to which third countries representing a decisive share of global production of products in sectors and subsectors on the carbon leakage list firmly commit to reducing greenhouse gas emissions in those relevant sectors, and whether those commitments are comparable with those of the Union and are carried out within the same time-frame.
Kromě toho se také posuzovalo, do jaké míry je výkonnost zařízení v těchto zemích srovnatelná s výkonností zařízení v Unii.
In addition, the extent to which the efficiency of the installations located in those countries is comparable to the installations located in the Union was also examined.
Komise dospěla k závěru, že závazky ke snížení emisí skleníkových plynů nejsou dostatečně srovnatelné, a srovnatelnost uhlíkové výkonnosti je tak irelevantní.
The Commission concluded that no sufficient comparability can be established on the commitment to reduce greenhouse gas emissions, and therefore the comparability of carbon efficiency is not relevant.
První seznam odvětví a pododvětví, u nichž se má za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byl sestaven v roce 2009 pro roky 2013 a 2014 v rámci rozhodnutí Komise 2010/2/EU [4].
The first list of sectors and subsectors deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage was established for 2013 and 2014 by Commission Decision 2010/2/EU [4] in 2009.
Posouzení by se mělo zakládat na určitém počtu kvalitativních a kvantitativních kritérií a na údajích z posledních tří let.
The assessment should be based on a number of quantitative and qualitative criteria, and based on data from the three most recent years.
V tomto smyslu použila Komise údaje z let 2009, 2010 a 2011, neboť za rok 2012 byly k dispozici údaje jen k některým parametrům.
In this regard, the Commission used data from the years 2009, 2010 and 2011, since data from 2012 were available for only some of the parameters.
Při sestavování seznamu odvětví a pododvětví Komise posuzovala riziko úniku uhlíku v odvětvích a pododvětvích podle klasifikace NACE-4, statistické klasifikace ekonomických činností v rámci Evropské unie podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1893/2006 [5].
In order to establish the list of sectors and subsectors, the Commission assessed the risk of carbon leakage of sectors and subsectors at NACE-4 level of the Statistical classification of economic activities in the Union in accordance with Regulation (EC) No 1893/2006 of the European Parliament and of the Council [5].
V rámci klasifikace NACE-4 jsou odvětví přesně definovaná a jsou k dispozici optimální údaje.
NACE-4 is the level with optimal data availability defining sectors precisely.
Každému odvětví je přiřazen čtyřmístný číselný kód a každému pododvětví šestimístný kód CPA nebo osmimístný kód Prodcom, tedy kód podle klasifikace zboží používané pro statistické účely v odvětví průmyslové produkce v Unii, která vychází přímo z klasifikace NACE.
A sector is denoted at a 4-digit level of the NACE classification, and a subsector is denoted at CPA (6-digit) or Prodcom (8-digit) level, that is, the classification of goods used for statistics on industrial production in the Union, following directly from the NACE classification.
Jednotlivá odvětví byla nejdříve posouzena na základě kvantitativních kritérií uvedených v čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES.
The sectors were first assessed on the basis of the quantitative criteria set out in Article 10a(15) and (16) of Directive 2003/87/EC.
Pro aplikaci těchto kvantitativních kritérií musela Komise určit součet přímých a nepřímých dodatečných nákladů spojených s uplatňováním směrnice 2003/87/ES.
To apply those quantitative criteria, the Commission had to determine the sum of direct and indirect additional costs induced by the implementation of Directive 2003/87/EC.
Přímé dodatečné náklady spojené s množstvím povolenek, které by dané odvětví muselo koupit, kdyby nebylo považované za odvětví se značným rizikem úniku uhlíku, byly vypočteny na základě údajů o přímých emisích CO2 za jednotlivá odvětví.
The direct additional costs, induced by the quantity of allowances that a sector would need to purchase if not deemed to be exposed to a significant risk of carbon leakage, were calculated on the basis of the data on direct CO2 emissions at sectoral level.
Tyto údaje pro výpočet přímých nákladů jednotlivých odvětví byly převzaty z protokolu transakcí Evropské unie (EUTL), jenž se považuje za nejpřesnější a nejtransparentnější zdroj dat o emisích CO2 na úrovni zařízení.
The data in the European Union Transaction Log (‘EUTL’) are considered to be the most accurate and transparent source of CO2 emissions data at installation level and have therefore been used to calculate the direct cost for sectors.
V databázi EUTL však nejsou k dispozici data pro odvětví a skleníkové plyny, na něž se systém EU ETS vztahuje až od 1. ledna 2013.
For sectors and greenhouse gases only covered by the EU ETS from 1 January 2013, there are no emissions data in the EUTL available.
Komise proto v daných případech použila údaje o přímých emisích CO2, které poskytly členské státy v rámci vnitrostátních prováděcích opatření podle rozhodnutí 2011/278/EU.
Therefore, the Commission used the data on direct CO2 emissions provided by Member States in the National Implementation Measures (NIMs) pursuant to Decision 2011/278/EU in those cases.
Pro účely stanovení nepřímých dodatečných nákladů Komise shromáždila data o spotřebě elektrické energie podle odvětví poskytnutá členskými státy a ujistila se, že spotřeba elektřiny nebyla pod různými kódy NACE započítaná dvakrát.
In order to determine the indirect additional costs, the Commission collected data on electricity consumption at sectoral level from Member States, ensuring that no double counting of electricity consumed occurred between different NACE codes.
K určení objemu emisí spojených s výrobou elektřiny spotřebované v různých odvětvích Komise pro účely seznamu odvětví a pododvětví v rozhodnutí 2010/2/EU použila faktor průměrných emisí odvozený z celkové skladby pohonných hmot pro výrobu elektřiny, který, jak usoudila, vycházel z nejpřesnějších údajů.
To determine the emissions related to the production of electricity consumed by the different sectors for the list of sectors and subsectors in Decision 2010/2/EU, the Commission used the average emission factor derived from the total fuel mix for electricity production as it was considered to be based on the most accurate data.
Tentýž faktor průměrných emisí byl použit i v posudcích, na nichž se zakládá toto rozhodnutí.
The same average emission factor has been used for the assessments underlying this Decision.
Kromě toho, aby Komise mohla určit přímé a nepřímé dodatečné náklady, musela provést odhad průměrné ceny uhlíku.
Furthermore, to determine the direct and indirect additional costs, the Commission had to estimate the average carbon price.
Při posuzování pro účely sestavení seznamu odvětví a pododvětví byla použita předpokládaná cena uhlíku 30 EUR za tunu ekvivalentu CO2.
In order to establish the first list of sectors and subsectors an assumed carbon price of EUR 30 per tonne of CO2 equivalent was used for the assessments.
V době platnosti rozhodnutí 2010/2/EU se předpokládaná cena uhlíku použitá v posudcích značně lišila od ceny skutečné, která byla výrazně nižší.
In the period of application of Decision 2010/2/EU, there has been a substantial difference between the carbon price assumed for the assessments and the actual carbon price, the latter one being considerably lower.
Komise ovšem ve svém sdělení nazvaném „Rámec politiky v oblasti klimatu a energetiky na období 2020–2030“ [6] navrhla bezpodmínečně snížit emise skleníkových plynů do roku 2030 o 40 % oproti stavu v roce 1990 a nastavit tomu odpovídající cíl pro energii z obnovitelných zdrojů.
However, the Commission has in its Communication entitled ‘A policy framework for the climate and energy in the period from 2020 to 2030’ [6] proposed a 40 % unconditional greenhouse gas emission reduction target by 2030 as compared to 1990 and a corresponding renewable energy sources target.
Navrhla také vytvořit v systému EU ETS rezervu pro zachování stability trhu.
The Commission has also proposed to establish a market stability reserve in the EU ETS.
Vzhledem k těmto okolnostem se proto předpokládá, že cena uhlíku se bude v budoucnu více řídit snižováním emisí ve střednědobém a dlouhodobém horizontu.
Under those circumstances, it is expected that the carbon price will in the future be more strongly driven by mid- and long-term emission reductions.
Používat při posuzování pro účely tohoto rozhodnutí i nadále předpokládanou cenu uhlíku na úrovni 30 EUR za ekvivalent tuny CO2 se proto jeví jako odůvodněné.
It is therefore considered justified to continue using an assumed carbon price of EUR 30 per tonne of CO2 equivalent for the assessments underlying this Decision.
Přímé a nepřímé dodatečné náklady by se měly počítat jako podíl hrubé přidané hodnoty.
The direct and indirect additional costs should be calculated as a share of gross value added.
K odhadu hrubé přidané hodnoty u jednotlivých odvětví byla použita data ze strukturální statistiky podnikání Eurostatu.
Regarding the estimation of gross value added at sectoral level, data from the Eurostat Structural Business Statistics have been used.
Dále Komise posoudila intenzitu obchodu jednotlivých odvětví a pododvětví na základě dat získaných z databáze Eurostatu Comext.
Furthermore, the Commission assessed the trade intensity for each sector and subsector on the basis of data obtained from the Eurostat Comext database.
Celkem posoudila Komise 245 průmyslových odvětví a 24 pododvětví zařazených do oddílů „Těžba a dobývání“ a „Zpracovatelský průmysl“ klasifikace NACE.
In total, the Commission assessed 245 industrial sectors and 24 subsectors classified under the ‘Mining and quarrying’ and ‘Manufacturing’ divisions of the NACE classification.
Odvětví a pododvětví uvedená v bodě 1 přílohy tohoto rozhodnutí splňují kritéria podle čl. 10a odst. 15 a 16 směrnice 2003/87/ES a měla by být považována za odvětví a pododvětví, jimž hrozí značné riziko úniku uhlíku.
The sectors and subsectors listed in point 1 of the Annex to this Decision meet the criteria set out in Article 10a(15) and (16) of Directive 2003/87/EC and should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
Řada odvětví, u nichž se na základě kvantitativních kritérií stanovených v čl. 10a odst. 15 a 16 nemělo za to, že jim hrozí značné riziko úniku uhlíku, byla posouzena z hlediska kvalitativních kritérií podle čl. 10a odst. 17 směrnice 2003/87/ES.
Assessments based on the qualitative criteria set out in Article 10a(17) of Directive 2003/87/EC have been carried out on a number of sectors that were not deemed to be exposed to the risk of carbon leakage based on the quantitative criteria set out in Article 10a(15) and (16).
Z kvalitativního hlediska byla posouzena odvětví, jež splňovala kvalitativní kritéria při sestavování předchozího seznamu, odvětví považovaná za mezní případy a odvětví, u nichž si posouzení vyžádali zástupci průmyslových podniků.
The qualitative assessment was carried out in cases which met the qualitative criteria in the context of the determination of the previous list, in cases of sectors considered to be borderline, and on request by industry representatives.
V případě odvětví „Konečná úprava textilií“ (kód NACE 1330), „Výroba pálených zdicích materiálů, tašek, dlaždic a podobných výrobků“ (kód NACE 2332), „Výroba sádrových výrobků pro stavební účely“ (kód NACE 2362), „Odlévání železa“ (kód NACE 2451) a „Odlévání lehkých kovů“ (kód NACE 2453) byla aktualizována kvalitativní posouzení provedená v rámci sestavování předchozího seznamu odvětví a pododvětví platného pro roky 2013 a 2014.
In the case of the sectors ‘Finishing of textiles’ (NACE code 1330), ‘Manufacture of bricks, tiles and construction products, in baked clay’ (NACE code 2332), ‘Manufacture of plaster products for construction purposes’ (NACE code 2362), ‘Casting of iron’ (NACE code 2451) and ‘Casting of light metals’ (2453), the qualitative assessments carried out in the context of the determination of the previous list of sectors and subsectors, valid for 2013 and 2014, have been updated.
Bylo přitom zjištěno, že skutečnosti, které byly důvodem pro zařazení těchto odvětví na seznam odvětví a pododvětví, stále platí.
It was concluded that the circumstances justifying the addition of those sectors to the list of sectors and subsectors still prevail.
Proto by tato odvětví a pododvětví měla být považována za odvětví a pododvětví, u nichž hrozí značné riziko úniku uhlíku, i v období 2015–2019.
Therefore, those sectors should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage also for the period 2015 to 2019.
Bylo provedeno kvalitativní posouzení odvětví „Výroba sladu“ (kód NACE 1106), neboť představuje mezní případ ve vztahu k čl. 10a odst. 16 písm. b) směrnice 2003/87/ES.
A qualitative assessment was carried out for the sector ‘Manufacture of malt’ (NACE code 1106), as this sector represented a borderline case with regard to Article 10a(16b) of Directive 2003/87/EC.
S ohledem na zvýšené náklady plynoucí z provádění směrnice 2003/87/ES prokázalo posouzení vysokou intenzitu obchodu a významný propad ziskovosti tohoto odvětví v Unii.
Taking into account the increased cost resulting from the implementation of Directive 2003/87/EC, the assessment demonstrated high trade intensity and a significant drop in the profitability of the sector in the Union.
Nízké ziskové marže omezují investiční možnosti zařízení a jejich schopnost snižovat emise.
The low profit margins limit the capacity of installations to invest and reduce emissions.
Na základě kombinovaného dopadu těchto faktorů by mělo být odvětví považováno za odvětví, u nějž se má za to, že mu hrozí značné riziko úniku uhlíku.
Based on the combined impact of those factors, the sector should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage.
Odvětví uvedená v bodě 2 přílohy by měla být považována za odvětví, u nichž na základě kvalitativních kritérií hrozí značné riziko úniku uhlíku.
The sectors listed in point 2 of the Annex should be deemed as exposed to a significant risk of carbon leakage on the basis of the qualitative criteria.