natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Po poznámce, že se v posudku o přiměřenosti prodejní ceny uvádí, že cena společnosti DMA a nástrojů, zaměstnanců a zdrojů potřebných pro řízení společnosti DMA v rámci prvního procesu prodeje (který zahrnoval záruky a doložku o úpravě ceny) činí 380 milionů EUR, dotyčné členské státy upřesnily, že „vzhledem k tomu, že od záruk a doložky o úpravě ceny bylo upuštěno, a s ohledem na stav bilance společnosti DMA v prvních třech čtvrtletích roku 2012 si upravená cena ve výši 1 EUR zcela zachovává tržní charakter“ [46].
After noting that the fairness opinion states that the price of DMA and the tools, personnel and resources needed for DMA’s management would be EUR 380 million in the initial disposal procedure (which included the guarantees and the price adjustment clause), the Member States concerned specified that ‘as the guarantees and the price adjustment clause included in the procedure have been abandoned and in view of DMA’s balance sheet situation in the first three quarters of 2012, the adjusted price of EUR 1 fully preserves its market character’ [46].
Francouzské orgány se domnívají, že existuje selhání trhu, pokud jde o financování francouzských veřejných zdravotnických zařízení a místních orgánů.
The French authorities consider that there is a market shortfall as regards the financing of French public health establishments and local authorities.
Francouzské orgány a společnosti CDC a La Banque Postale proto zamýšlely koupit společnost DMA (prostřednictvím koupě společnosti NEC, která byla 100 % akcionářem společností DMA) s cílem přeměnit ji na „rozvojovou banku“.
The French authorities, and the CDC and La Banque Postale, were therefore planning to purchase DMA (by purchasing the NEC which was DMA’s 100 % shareholder) in order to convert it into a ‘development bank’.
Oblast působnosti této rozvojové banky by byla omezena na nápravu selhání trhu pro financování francouzských veřejných zdravotnických zařízení a místních orgánů, jelikož toto selhání nelze napravit dostupnou nabídkou na trhu.
The scope of action of this development bank would be limited to correcting the market shortfall for the financing of French public health establishments and local authorities, as that shortfall could not be corrected by the available market supply.
S cílem doložit toto selhání trhu a potřebu založení rozvojové banky předložily francouzské orgány níže uvedená tvrzení.
The French authorities adduced the following arguments in support of this market shortfall and the need to set up a development bank.
Financování veřejných zdravotnických zařízení ve Francii
Financing of public health establishments in France
Podle francouzských orgánů činily investice nemocnic v roce 2010 celkem 6,5 miliardy EUR (pokles o 4,5 % v porovnání s rokem 2009) poté, co od začátku nového tisíciletí trvale rostly.
According to the French authorities, hospital investment totalled EUR 6,5 billion in 2010 (a 4,5 % drop in comparison with 2009) after continuing to rise since the beginning of the 2000s.
Většina těchto investic byla financována prostřednictvím samofinancování a dotací.
Most of this investment was financed by self-financing and subsidies.
V roce 2010 činila úroveň krytí investic střednědobými až dlouhodobými dluhovými nástroji 36 %.
The level of coverage of investment by medium- to long-term debt was 36 % in 2010.
Tato potřeba financování zahrnuje velké investiční projekty, zejména projekty související s nemovitostmi, u nichž míra zastarávání (která je spojena s kumulovanými odpisy hrubé hodnoty majetku a která dosáhla historicky nejvyšší úrovně v roce 2002) vyžadovala významné investice k zachování stavebního fondu: míra zastarávání mezi rokem 1997 a 2007 vzrostla z 50 % na 55 %.
Moreover, this financing need covers heavy, in particular property-related, investment projects, in a context in which the obsolescence rate (which relates accumulated depreciation to the gross value of property and which reached a historically high level in 2002) required major investment to preserve the building stock: the obsolescence rate increased from 50 % to 55 % between 1997 and 2002.
V porovnání s rozdělením v roce 2002 tudíž rozdělení přímých investic podle jednotlivých druhů v roce 2010 ukazovalo posun směrem k nemovitému majetku a odklon od „vybavení“.
Compared with the 2002 breakdown, the breakdown of direct investment by type in 2010 thus showed a shift towards property and away from ‘equipment’.
V budoucích letech bude potřeba investic existovat na dvou hlavních úrovních.
In future years, investment needs will be at two main levels.
Jako prioritu bude třeba řešit základní bezpečnostní otázky (dodržování norem odolnosti proti zemětřesení, riziko záplav, odstraňování azbestu, rizika požáru); zapotřebí budou rovněž investiční projekty k zvýšení kvality zdravotní péče.
Essential safety issues will have to be tackled as a priority (compliance with earthquake-related standards, risks of flooding, asbestos removal, priority fire risks); investment projects in the quality of healthcare supply will also be needed.
To bude zahrnovat především činnosti související s nemovitostmi (výstavba, rekonstrukce, přestavba atd.), které obvykle představují velké investice a u nichž je přinejmenším určité zadlužení nevyhnutelné.
These will also chiefly involve property operations (construction, reconstruction, refitting, etc.) which generally represent heavy investment and for which at least some borrowing is unavoidable.
Veřejná zdravotnická zařízení současně potřebují významné krátkodobé financování ve výši přibližně 3 miliardy EUR ročně (s průměrným čerpáním ve výši 50 %) vzhledem k potřebě značného provozního kapitálu.
In parallel, public health establishments have a major short-term financing need of some EUR 3 billion per annum (with a mean drawdown of 50 %), because of their need for substantial working capital.
Tuto potřebu vysvětluje zejména časový odstup mezi platbami z nemocenského pojištění pro veřejná zdravotnická zařízení a lhůtami pro hrazení výdajů.
This need is chiefly explained by the time lag between payments by sickness insurance to public health establishments and their tight expenditure timetable.
Pokud jde o stranu nabídky, francouzské banky nejsou schopny převzít podíl společnosti Dexia na trhu.
On the supply side, French banks are not in a position to take up Dexia’s market share.
Nezprostředkované financování je v praxi minimální (pouze 5,7 % nesplaceného dluhu ve formě emisí dluhopisů), především kvůli skutečnosti, že existuje mnoho malých zařízení: ke dni 31. prosince 2010 měla Francie 1034 veřejných zdravotnických zařízení.
Unbrokered financing is in practice marginal (only 5,7 % of outstanding debt is in the form of bond issues), largely because there are so many small establishments: France had 1034 public health establishments on 31 December 2010.
99,1 % všech emisí dluhopisů připadá na fakultní nemocnice, které jsou největšími zařízeními.
The university hospital centres, which are the largest establishments, account for 99,1 % of all bond issues.
Společnost Dexia měla zdaleka největší podíl na trhu: v minulých letech uspokojovala banka přibližně [40–45] % potřeb v oblasti střednědobého až dlouhodobého financování a poskytovala přibližně třetinu úvěrových linek.
Dexia held by far the largest market share: in recent years the bank covered some [40-45] % of medium- to long-term financing needs and provided around one third of cash flow lines.
Na konci roku 2010 držela společnost Dexia [30–35] % celkového nesplaceného dluhu (viz graf níže).
As stock, Dexia continued to hold [30-35] % of total outstanding debt at the end of 2010 (see graph below).
Podle francouzských orgánů by ostatní francouzské banky nebyly schopny převzít podíly společnosti Dexia na trhu, a to z různých důvodů:
According to the French authorities, the other French banks would also not be in a position to take up the market shares left by Dexia for various reasons:
znalost tohoto trhu je omezená, především kvůli malým objemům, zatímco společnost Dexia měla velmi dobré znalosti tohoto trhu;
knowledge of this market continues to be limited, largely because of the small volumes in play, whereas Dexia had a very good knowledge of the market;
nadcházející uplatňování nových obezřetnostních požadavků podle rámce Basel III, zejména ukazatelů likvidity a pákového poměru, odrazuje banky od vykonávání činností, které zahrnují poskytování dlouhodobých půjček, zejména v případě, nejsou-li tyto půjčky vyrovnány vklady, jejichž prostřednictvím mohou banky stabilizovat své zdroje financování.
the forthcoming application of the new Basel III prudential ratios, especially the liquidity ratios and the leverage ratio, is deterring banks from pursuing activities involving the grant of long-term loans, especially when these loans are not being offset by the collection of deposits through which banks can stabilise their financing sources.
Stejně jako místní orgány musí i veřejná zdravotnická zařízení ukládat volné finanční prostředky na účet státní pokladny.
Like local authorities, it is mandatory for public health establishments to deposit their available funds in a treasury account.
V případě veřejných zdravotnických zařízení se objevuje rovněž specifická otázka, jelikož u nich existuje strukturální potřeba týkající se nejen střednědobých až dlouhodobých bankovních úvěrů, nýbrž rovněž úvěrových linek.
There is also an issue specific to public health establishments since they have a structural need not just for medium- to long-term bank loans, but also for cash flow lines.
Nová úprava Basel III úvěrové linky penalizuje a vyžaduje, aby s ohledem na ně banky vytvořily více vlastních finančních prostředků a rovněž značnou rezervu v oblasti likvidity.
The new Basel III regulations penalise cash flow lines as a counterpart for which banks will have to create more own funds as well as a substantial liquidity buffer.
V této souvislosti se francouzské banky zavázaly, že v roce 2012 nesplacené půjčky pro místní veřejný sektor (zahrnující jak místní orgány, tak i veřejná zdravotnická zařízení) zachovají na stejné úrovni (tj. produkce půjček v řádu 9 až 10 miliard EUR).
In this context, French banks have undertaken to maintain their outstanding loans to the local public sector (including both local authorities and public health establishments) in 2012 (i.e. loan production of the order of EUR 9 to 10 billion).
Podle názoru Francie to vylučuje převzetí podílů na trhu od společnosti Dexia.
In France’s view, this rules out any take up of the market shares left by Dexia.
Celkový cíl francouzských bank týkající se bilanční sumy proto ovlivňuje nejen financování místních orgánů, nýbrž i financování veřejných zdravotnických zařízení.
The general balance-sheet size objective of French banks is thus affecting not just the financing of local authorities, but also the financing of public health establishments.
Z těchto různých krátkodobých a dlouhodobých důvodů se francouzské orgány obávají, že není pravděpodobné, že zvýšení marží a malé objemy budou dostatečné k zajištění přirozeného navýšení soukromé nabídky, která je schopna nahradit společnost Dexia a uspokojit poptávku francouzských veřejných zdravotnických zařízení.
For these various short-term and long-term reasons, the French authorities fear that it is unlikely that the margin improvements and the small volumes in play will be enough to bring about a natural rise in the private supply that is able to make up for Dexia and satisfy the demand from French public health establishments.
Financování místních orgánů
Financing of local authorities
Místní veřejný sektor ve Francii tvoří především místní orgány, tj. obce a jejich sdružení, regiony a departementy.
The local public sector in France is made up primarily of local authorities, i.e. municipalities and their groupings, regions and départements.
Ekonomická váha těchto subjektů odpovídá ročním výdajům v řádu 220 miliard EUR (celkové výdaje na správu a investice).
The economic scale of these entities corresponds to an annual expenditure flow of the order of EUR 220 billion (total management and investment expenses).
Investiční výdaje v roce 2010 činily 50,4 miliardy EUR a v roce 2011 pak 52 miliard EUR, tj. tři čtvrtiny veřejných investic ve Francii.
Investment expenses were EUR 50,4 billion in 2010 and EUR 52 billion in 2011, i.e. three quarters of public investment in France.
Místní orgány jsou proto hlavními hráči, pokud jde o údržbu a rozvoj infrastruktury ve Francii.
Local authorities are therefore the main players in maintaining and developing infrastructure in France.
K financování těchto výdajů mají místní orgány k dispozici různé zdroje:
To finance these expenses, local authorities have various resources:
úspory z přebytku běžných výdajů, který zůstane po uhrazení výdajů na správu a úroků: samofinancování, ačkoli tyto finanční prostředky musí být přednostně přiděleny na splacení dluhů se splatností v daném rozpočtovém roce;
savings from the current expenditure surplus left after paying management expenses and debt interest: self-financing, although this finance has to be channelled as a priority into the repayment of debt reaching maturity in the budget year;
investiční fondy především od jiných subjektů veřejného sektoru (stát, evropské fondy);
investment funds chiefly from other public sector entities (State, European funds);
výpůjčky (18,6 miliardy EUR v roce 2010 a 16,7 miliardy EUR v roce 2011).
borrowing (EUR 18,6 billion in 2010 and EUR 16,7 billion in 2011).
Jelikož částka nových půjček na financování investic je vyšší než splacené půjčky, které dosáhly splatnosti, nahromadily místní orgány v průběhu času nesplacený dluh, který v roce 2011 dosahoval celkové výše 152 miliard EUR.
As the amount of new borrowing to finance investment has been higher than the repayment of loans reaching maturity, local authorities have thus amassed, over time, an outstanding debt totalling EUR 152 billion in 2011.
Nesplacený dluh francouzských místních orgánů ke dni 1. ledna 2011 (v miliardách EUR)
Outstanding debt of French local authorities as at 1 January 2011 (in EUR billions)
Nesplacený dluh k 1. lednu
Outstanding debt as at 1 January
Obce + samostatně zdaněná sdružení***
Municipalities + separately taxed groupings ***
Francouzské orgány se domnívají, že odhady nových objemů půjček v příštích letech musí vzít v úvahu řadu parametrů, například: i) vývoj příjmů a výdajů místních orgánů souvisejících se správou, jenž určuje samofinancování; ii) investiční potřeby místních orgánů, které do jisté míry souvisí s volebním cyklem.
The French authorities consider that forecasts of new borrowing volumes in future years have to take account of a number of parameters such as: (i) trends in the revenue and management expenditure of local authorities likely to determine self-financing; (ii) the investment needs of local authorities which are to some extent linked to the electoral cycle.
Prodleva mezi posouzením projektů a jejich realizací a snaha dokončit projekty do konce volebního období ve francouzských obecních volbách se obvykle projevuje poklesem investic na začátku funkčního období a jejich zvýšením na konci mandátu.
The time needed to examine and implement projects and the desire to finalise them before the end of the French municipal elections tends to be reflected by a drop in investment at the beginning of terms of office and an increase at the end of these terms.
Na základě údajů, které byly k dispozici na konci roku 2011, byla mimoto provedena simulace s cílem předjímat potřebu půjček ve veřejném sektoru podle dvou různých scénářů týkajících se schopnosti místních orgánů uvolnit v rámci provozních rozpočtů prostředky na samofinancování [47].
Moreover, a simulation was conducted on the basis of the data available at the end of 2011 to try to anticipate the public-sector borrowing need according to two different scenarios of the capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section [47].
Tyto problémy mohou mít mnoho příčin: nízké daňové příjmy, zmrazení prostředků ze strany ústřední vlády, která se sama potýká s omezením dotací, nebo zvýšení určitých výdajů, například na sociální pomoc.
These problems may have many causes: low fiscal revenue, freezes by a central State itself facing grant cuts or increases in certain expenditure lines such as social welfare.
Schopnost místních orgánů uvolnit v rámci provozních rozpočtů prostředky na samofinancování
Capacity of local authorities to release self-financing margins in their operational section
Scénáře:
Scenarios:
Scénář 1-a
Scenario 1-a
Scénář 1-b
Scenario 1-b
Výše investic
Investment levels
Žádné omezení – spojena s volebním cyklem
No constraint — linked to electoral cycle
Příjmy ze správy
Management revenue
+ 2,6 % v důsledku:
+ 2,6 % due to:
zvýšení daňového základu: + 3 %
taxation bases: + 3 %
stálých daní z prodeje nemovitostí
stable property sale taxes
zmrazení státních příspěvků
freeze on State contributions
Scénář 1-a s těmito změnami:
Scenario 1-a with the following changes:
snížení daní z prodeje nemovitostí o 5 %
property sale taxes 5 % lower
snížení státních příspěvků o 1 % ročně
drop of 1 % per annum in State contributions
Výdaje na správu
Management expenses
+ 3 % v důsledku:
+ 3 % due to
vyšších finančních nákladů
increased financial costs
vyšších sociálních dávek
increased welfare benefits
zvýšení mzdových nákladů o 2,5 %
personnel expenditure growing by 2,5 %.
Potřeba nových půjček činí v průměru 19,5 miliardy EUR v případě scénáře 1-a a 21,5 miliardy EUR v případě scénáře 1-b.
The new borrowing need is EUR 19,5 billion on average in scenario 1-a and EUR 21,5 billion in scenario 1-b.
Nesplacený dluh by do konce roku 2016 dosáhl výše 175 miliard EUR resp. 185 miliard EUR.
Outstanding debt would reach EUR 175 billion and EUR 185 billion respectively by the end of 2016.
Může existovat další scénář: omezení schopnosti orgánů zadlužovat se kvůli: i) snaze orgánů veřejné moci snížit zadlužení, ii) nebo nepřiměřené nabídce financování.
There may be a further scenario: a cap on the debt capacity of authorities due: (i) either to a resolve on the part of the public authorities to limit debt, (ii) or an inadequate supply of financing.
Bez ohledu na příčinu by se investice významně zpomalily, pokud by byla schopnost zadlužovat se omezena.
Whatever the cause, investment would be substantially slowed down if borrowing capacity were to be limited.
V tomto případě by investice poklesly z 51,9 miliardy EUR v roce 2011 na průměrně 43,2 miliardy EUR mezi rokem 2012 a 2016, což je úroveň srovnatelná s rokem 2004/2005, a výše investic v předchozích dvou scénářích by se snížila průměrně o 16 %.
In this case, investment would fall by EUR 51,9 billion in 2011 to EUR 43,2 billion on average between 2012 and 2016, i.e. a level comparable to that of 2004/05 and a reduction of the investment levels in the previous two scenarios by an average of 16 %.
Tento pokles by měl nepříznivý dopad na rozvoj a údržbu infrastruktury pro veřejné služby (doprava, vzdělávání, životní prostředí, energetika) a na úroveň činnosti ve stavebnictví a v odvětví veřejných prací (pro připomenutí, na místní investice připadá téměř 75 % činnosti v oblasti stavebnictví a veřejných prací).
Such a reduction would have an adverse impact on the development and maintenance of public service infrastructure (transport, education, environment, energy) and on the level of activity of the construction and public works sector (as a reminder, local investment accounts for close on 75 % of construction and public works activity).
Potřeba půjček na straně místních orgánů má být proto podle odhadů stálá nebo se má v budoucích letech dokonce zvyšovat.
In summary, the borrowing need of local authorities is forecast to be constant or even to grow in future years.
Tuto potřebu mohou snížit pouze vnější omezení, což by znamenalo významný pokles veřejných investic, jelikož místní orgány mají málo jiných zdrojů financování.
Only external constraints could limit this need and would entail a substantial reduction of public investment as local authorities have few alternative sources of financing.
Potřeba půjček může existovat i u ostatních subjektů veřejného sektoru a tyto půjčky mohou být financovány společnostmi, které poskytují hypoteční úvěry: i) veřejné nemocnice, jejichž nesplacený dluh se odhaduje na 24 miliard EUR a roční potřeba půjček se odhaduje na 3 miliardy EUR; ii) subjekty poskytující sociální bydlení, jejichž nesplacený dluh se odhaduje na 100 miliard EUR (velká část je zaručena místními orgány) a jejichž roční potřeba půjček se odhaduje přibližně na 15 miliard EUR; iii) jiná veřejná zařízení provozovaná státem a místními orgány.
Moreover, other public sector entities may also have borrowing needs and be financed by mortgage lending companies: (i) public hospital centres whose outstanding debt is estimated at EUR 24 billion and whose annual borrowing need is estimated at EUR 3 billion; (ii) social housing bodies whose outstanding debt is estimated at EUR 100 billion (a large proportion of which is guaranteed by local authorities) and whose annual borrowing need is estimated at approximately EUR 15 billion; (iii) other public establishments run by the State and local authorities.
Celkový trh, na úrovni místního veřejného sektoru v širokém smyslu slova, lze proto odhadnout na 40 miliard EUR ročně.
The total market, at the local public sector level in the broad sense, can therefore be estimated at EUR 40 billion per annum.
Nová rozvojová banka však bude financovat pouze místní orgány a zdravotnická zařízení (a nikoli veškerý francouzský veřejný sektor).
The new development bank will, however, finance only local authorities and health establishments (and not the French public sector as a whole).
Na straně nabídky: soutěž s ohledem na objem a cenu
On the supply side: volume and price competition
V kontextu stálé poptávky se nabídka financování pro veřejný sektor významně snížila kvůli:
Against a background of sustained demand, the supply of financing for the public sector has declined sharply because of:
odchodu předního hráče na trhu, společnosti Dexia, která až do roku 2008 uspokojovala 40 % potřeb tohoto sektoru;
the withdrawal of the market leader, Dexia, which met 40 % of the sector’s needs up to 2008;
nechuti francouzských bank, které chtějí své finanční kapacity rozdělit mezi všechny klienty, a zejména klienty s přístupem k bankám;
the lack of appetite on the part of French banks which are keen to spread their financing capacity among all their customers and in particular customers with banking access;
odchodu zahraničních bank, které mají kvůli krizi nižší finanční kapacitu.
the withdrawal of foreign banks which, because of the crisis, have less financing capacity.
Dotyčné orgány podotýkají, že tyto různé faktory vedly k tomu, že společnost Caisse des Dépôts et Consignations poskytla v roce 2012 stejně jako v roce 2011 mimořádný finanční příděl ve výši 5 miliard EUR pocházející ze spořitelních fondů a nabídla cenu ve výši EURIBOR + 3,20 %.
The authorities concerned point out that these various factors led the Caisse des Dépôts et Consignations to renew in 2012, as in 2011, an emergency package of EUR 5 billion offset against savings funds and offered at a price of EURIBOR + 3,20 %.
Následující tabulka uvádí odhady nabídky jednotlivých bank pro místní veřejný sektor v širokém smyslu slova, tj. místní orgány, nemocnice a subjekty poskytující sociální bydlení.
The following table estimates the amount of the supply from the various banks for the local public sector in the broad sense, i.e. local authorities, hospital centres and social housing bodies.
Odhad nabídky dostupné u jednotlivých bank pro místní veřejný sektor v širokém smyslu slova:
Estimation of the amount of the supply available from the various banks for the local public sector in the broad sense
(odhady vypracované společností Dexia)
(estimations drawn up by Dexia)
Yc rozdělení části přidělené PRCT pro společnosti Dexia, BPCE, CM a Depfa, tj. 1,5 miliardy EUR
Yc distribution of the share of the PRCT awarded to Dexia, BPCE, CM and Depfa, i.e. EUR 1,5 billion
Yc rozdělení části přidělené PRCT v roce 2012 pro společnosti Dexia, BPCE, CASA, CM, SG a Depfa, tj. 1 miliarda EUR
Yc distribution of the share of the 2012 PRCT awarded to Dexia, BPCE, CASA, CM, SG and Depfa, i.e. EUR 1 billion