natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dne 22. září 1999 úřad schválil návrh norských orgánů o nových pravidlech v režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení [9].
On 22 September 1999 the Authority approved a proposal from the Norwegian authorities, concerning new regulations in the regionally differentiated social security contributions scheme [9].
Schválení bylo časově omezeno dnem 31. prosince 2003.
The approval was limited in time, not going beyond 31 December 2003.
Dne 21. prosince 2000 přijala Evropská komise záporné rozhodnutí týkající se režimu podpory v podobě snížení příspěvků na sociální zabezpečení, který oznámilo Švédsko [10].
On 21 December 2000 the European Commission took a negative decision concerning a reduced social contributions aid scheme notified by Sweden [10].
Komise zdůraznila, že částka podpory poskytnutá v rámci daného režimu oprávněnému podniku nemá žádný vztah k dodatečným nákladům na přepravu, které skutečně vznikly tomuto konkrétnímu podniku, a že alespoň v určitých případech nelze vyloučit nadměrnou kompenzaci dodatečných nákladů na přepravu.
The Commission pointed out that the amount of aid granted under the scheme to an eligible undertaking did not bear any relation to the additional transport costs actually incurred by that particular undertaking, and that it could not be excluded that there was overcompensation of the additional transport costs, at least in some cases.
Ve svém rozhodnutí dále zdůraznila, že Norsko v dopisu ze dne 27. července 2000 předložilo připomínky k rozhodnutí zahájit řízení a že norské orgány potvrdily, že Norsko provozuje režim, který se podobá švédskému režimu.
In the decision, it is also pointed out that Norway, by letter dated 27 July 2000, submitted comments to the decision to initiate the procedure, and that the Norwegian authorities confirmed that Norway operates a scheme that is similar to the Swedish scheme.
V souvislosti s rozhodnutím o Švédsku byl proto norský režim diskutován na několika zasedáních mezi norskými orgány a úřadem i mezi úřadem a útvary Evropské komise.
In the light of the Swedish decision, the Norwegian system was thereafter discussed at several meetings between the Norwegian authorities and the Authority, as well as between the Authority and the services of the European Commission.
Dopisem úřadu ze dne 29. listopadu 2001 (dok. č. 01-9557 D) byly norské orgány mimo jiné informovány o tom, že úřad zahájí posouzení norského režimu s cílem formulovat návrh příslušných opatření, aby byly obnoveny rovné podmínky hospodářské soutěže na území, na které se vztahuje Dohoda o EHP.
By letter from the Authority dated 29 November 2001 (Document No 01-9557 D), the Norwegian authorities were inter alia informed that the Authority would start an assessment of the Norwegian system, aimed at formulating a proposal for appropriate measures so that equal conditions of competition within the territory covered by the EEA Agreement were to be re-established.
Úřad zahájil formální přezkum norského režimu dopisem norským orgánům ze dne 4. června 2002 (dok. č. 02-4189 D).
The Authority initiated a formal review of the Norwegian system by letter to the Norwegian authorities dated 4 June 2002 (Document No 02-4189 D).
V tomto dopise vyjádřil úřad svůj předběžný názor, že norský režim regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení by již nemusel být slučitelný s Dohodou o EHP.
In this letter the Authority expressed its preliminary view that the Norwegian system of regionally differentiated social security contributions might no longer be compatible with the EEA Agreement.
Úřad ve svém rozhodnutí ze dne 25. září 2002 [11] navrhnout vhodná opatření dospěl k závěru, že na současný režim regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení nelze uplatnit odchylku podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.
In the Authority’s decision of 25 September 2002 [11] to propose appropriate measures, it was concluded that the present regionally differentiated social security contributions scheme did not qualify for the derogation provided for under Article 61(3)(c) EEA.
Výše podpory poskytnuté podle současného režimu nemá žádný vztah k dalším nákladům na přepravu, které skutečně vznikly konkrétnímu podniku, a nepočítá se podle ustanovení přílohy XI pokynů ke státní podpoře.
The amount of aid granted under the present scheme does not bear any relation to the additional transport costs actually incurred by a particular undertaking and is not calculated in line with the provisions of Annex XI of the State Aid Guidelines.
V normativní části rozhodnutí se mimo jiné uvádí:
In the operative part of the Decision it is inter alia stated:
„Kontrolní úřad ESVO navrhuje Norsku na základě čl. 1 odst. 1 Protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru následující vhodná opatření týkající se státní podpory, obsažená v režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení (‚Geografisk differensiert arbeidsgiveravgift‘):
‘The EFTA Surveillance Authority proposes to Norway, on the basis of Article 1(1) of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, the following appropriate measures with regard to the State aid involved in the system of regionally differentiated social security tax (Geografisk differensiert arbeidsgiveravgift):
norské orgány přijmou veškerá právní, správní a další opatření potřebná k vyloučení jakékoli státní podpory ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vyplývající z režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení nebo zajistí, aby taková státní podpora byla slučitelná s článkem 61 Dohody o EHP;
the Norwegian authorities shall take any legislative, administrative and other measures necessary to eliminate any State aid within the meaning of Article 61(1) EEA, resulting from the system of regionally differentiated social security tax, or to render such aid compatible with Article 61 of the EEA Agreement;
norské orgány vyloučí jakoukoli takovou podporu nebo zajistí její slučitelnost s účinností ode dne 1. ledna 2004, pokud úřad neschválí pozdější datum, pokud by to bylo úřadem považováno za objektivně nutné a odůvodněné a umožňovalo by to přiměřený přechod dotčených podniků na změněnou situaci; a
the Norwegian authorities shall eliminate any such aid or render it compatible with effect from 1 January 2004 unless the Authority agrees to a later date should that be considered objectively necessary and justified by the Authority in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation; and
norské orgány sdělí úřadu příslušná opatření na úpravu režimu podpory, jakmile to bude možné, a v každém případě nejpozději dne 25. března 2003.
the Norwegian authorities shall communicate to the Authority the relevant measures adjusting the aid scheme as soon as possible and in any event no later than 25 March 2003.
Norské orgány musí informovat úřad písemně do jednoho měsíce od obdržení tohoto návrhu, že v celém rozsahu přijímají podle čl. 1 odst. 1 Protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru tento návrh na příslušná opatření.“
The Norwegian authorities are requested to inform the Authority in writing within one month from receipt of this proposal that they accept, pursuant to Article 1(1) of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, in its entirety this proposal for appropriate measures.’
Dopisem norské mise při Evropské unii ze dne 29. října 2002, který úřad obdržel a zaevidoval dne 31. října 2002 (dok. č. 02-7855 A), přijaly norské orgány příslušná opatření.
By letter dated 29 October 2002 from the Mission of Norway to the European Union, received and registered by the Authority on 31 October 2002 (Document No 02-7855 A), the Norwegian authorities accepted the appropriate measures.
Popis oznámené podpory
Description of the notified aid
Předmět a forma podpory
Object and form of the aid
Současné příspěvky na sociální zabezpečení poskytované v Norsku zaměstnavateli jsou odlišeny podle zeměpisných zón.
The current social security contributions by employers in Norway are differentiated according to geographical zones.
Účelem zeměpisného odlišení je podpořit znevýhodněné oblasti.
The objective of the geographical differentiation is to stimulate the less favoured regions.
Současné sazby, tj. sazby za rok 2003, jsou popsány níže v tabulce 1.
The current rates, i.e. the rates for 2003, are described in Table 1 below.
Tabulka 1 také obsahuje počet obyvatel a hustotu obyvatelstva v každé zóně.
Table 1 also contains the population coverage and the population density for each of the zones.
Sazba příspěvků na sociální zabezpečení (v procentech)
Social security contribution rates (percentage)
celkového počtu obyvatel
of total population
Hustota obyvatelstva (počet obyvatel na kilometr čtvereční)
Population density (inhabitants per square kilometre)
Zóna 1 zahrnuje většinu centrální a jižní části země.
Zone 1 covers the most central and southern parts of the country.
Zóna 5 zahrnuje nejsevernější část země.
Zone 5 covers the very northernmost part of the country.
Zóny 3 a 4, pro něž bylo oznámeno přechodné období, zahrnují obce regionu Hedmark, Oppland, Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Nordland a Troms.
Zones 3 and 4, for which a transition period has been notified, cover municipalities in the counties of Hedmark, Oppland, Sør-Trøndelag, Nord-Trøndelag, Nordland and Troms.
Hustota obyvatelstva v zónách 3 a 4 je 2,8 a 6,4 obyvatel na čtvereční kilometr.
Population density in zones 3 and 4 are 2,8 and 6,4 inhabitants per square kilometre, respectively.
Podrobný přehled zeměpisných zón je uveden v příloze 1 k tomuto rozhodnutí.
A detailed overview of the geographical zones is given in Annex 1 to this decision.
Příspěvky na sociální zabezpečení se odvádějí z platů a dalších odměn za práci.
The social security contribution is levied on salaries and other remuneration for work.
Patří sem platy a mzdy a další odměny za práci nebo provize (pokud ji neprovádí osoby samostatně výdělečně činné), odměny vedoucím pracovníkům, věcné dávky a příjmy z náhrad výdajů, sociální dávky nahrazující platy atd. Věcné dávky a výdaje hrazené zaměstnavatelem jsou však zahrnuty jen v míře, do níž podléhají dani sražené zaměstnavatelem.
This includes salaries and wages and other remuneration for work or commission (except when performed by self-employed persons), directors’ fees, etc., benefits in kind and profits derived from the repayment of expenses and social benefits replacing salaries, etc. Benefits in kind and expenses covered by the employer are, however, only included to the extent they are subject to tax withholding by the employer.
Součástí jsou také příspěvky zaměstnavatele do důchodového systému a některé důchodové platby.
Also included are the employers’ contributions to pension schemes and certain pension payments.
Příspěvky zaměstnavatelů jsou odváděny z hrubých výdělků.
The employers’ contributions are levied on gross remuneration.
Vztahují se k místu bydliště každého zaměstnance a nikoli k sídlu podniku.
Contributions are related to the municipality of residence of each employee and not the location of the enterprise.
Dopisem ministerstva financí ze dne 25. března 2003 oznámily norské orgány přechodné ujednání pro zóny 3 a 4 na tříleté období 2004–2007 a předložily následující tabulku týkající se zvýšení sazeb příspěvků na sociální zabezpečení [12]:Tabulka 2
By letter dated 25 March 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities notified a transitional arrangement for zones 3 and 4 for the three-year period 2004 to 2007, and presented the following table concerning the escalation of the social security contributions rates [12]:Table 2
Současné sazby
Current rates
Sazby 2004
Rates 2004
Sazby 2005
Rates 2005
Sazby 2006
Rates 2006
Sazby 2007
Rates 2007
Pro zónu 2 proto není oznámeno žádné přechodné období.
No transition period is therefore notified for zone 2.
Pro zaměstnance ve věku 62 let a vyšším je navrhováno snížit příspěvky na sociální zabezpečení o čtyři procentní body v porovnání s jinak platnými sazbami uvedenými v tabulce 2 výše.
For employees aged 62 or more, social security contributions are proposed reduced by four percentage points, compared to the otherwise applicable rates, as presented in table 2.
Podle norských orgánů je hlavním důvodem pro návrh přechodného období to, že zrušení diferenciace od roku 2004 by způsobilo velké a velmi závažné obtíže nejenom jednotlivým společnostem, ale všem společnostem v zóně 3 a 4 (pokud by podpora překročila práh de minimis), a tím by ztížilo i situaci z hlediska zaměstnanosti v celé oblasti.
According to the Norwegian authorities, the main reason for proposing a transitional period is that an abolishment of differentiation as from 2004 would raise significant and very serious difficulties, not only for individual firms, but for all firms in zones 3 and 4 (where aid would exceed the de minimis threshold) and thus for the employment situation in the whole area.
Odhaduje se, že kdyby byl současný režim prodloužen od roku 2004, celková hrubá úleva z pojistného by pro soukromý sektor v zónách 3 a 4 činila 3030 milionů norských korun (asi 370 milionů EUR).
It is estimated that, if the current system had been prolonged from 2004, the total gross tax relief to the private sector in zones 3 and 4, would be NOK 3030 million (some EUR 370 million).
Na základě zprávy výboru nezávislých odborníků („Effektutvalget“) předkládají norské orgány mimo jiné různé výpočty možných makroekonomických dopadů zrušení regionálního odlišení pojistného.
Based on a report by a committee of independent experts (Effektutvalget), the Norwegian authorities present inter alia various calculations of possible macroeconomic effects of abolishing the regional differentiation of the tax.
Pokud se neprojeví žádný vliv na mzdy a ceny výrobků, odhaduje se snížení zaměstnanosti v soukromém sektoru v zóně 4 o 15400 osob a v zóně 3 o 2900 osob jako přímý důsledek zvýšení celkových mzdových nákladů.
Provided that there are no incidence effects on wages and product prices, the estimates indicate an employment reduction in the private sector of 15400 persons in zone 4 and 2900 persons in zone 3, as a direct effect of the increase in total wage costs.
To by v daných oblastech představovalo pokles zaměstnanosti v soukromém sektoru o 15,5 % (13,8 % v zóně 3, 15,8 % v zóně 4).
This would represent an isolated reduction of employment in the private sector in these regions of 15,5 % (13,8 % in zone 3, 15,8 % in zone 4).
Odpovídající snížení celkové zaměstnanosti v těchto oblastech by činilo 7,5 % v zóně 3 a 8,5 % v zóně 4.
The corresponding reduction in total employment in these regions would be 7,5 % in zone 3 and 8,5 % in zone 4.
Norské orgány také zdůrazňují, že společnosti spoléhaly na odlišený režim již od jeho zavedení v roce 1975, když rozhodovaly o svém sídle a umístění investic.
The Norwegian authorities also point out that firms have relied on the differentiated system since its establishment in 1975, when deciding their location and investment.
Norské orgány dále argumentují tím, že je opodstatněné se domnívat, že regionální zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení se v krátké době přenese jen ve velmi omezené míře do zvýšených cen výrobků nebo snížených mzdových nákladů v důsledku zpoždění nutného pro přizpůsobení hospodářských činností nové situaci.
The Norwegian authorities furthermore argue that it is reasonable to believe that a regional increase in the social security contributions will, in the short run, only to a very limited extent be shifted through increased product prices or reduced wage costs, because of the delay in adjusting the economic activity to the new situation.
To je podporováno skutečností, že norský režim tvorby mezd je charakterizován poměrně vysokým stupněm centralizovaného kolektivního vyjednávání, což znamená, že úroveň mezd se okamžitě nepřizpůsobí zvýšeným příspěvkům zaměstnavatele na sociální zabezpečení.
This is supported by the fact that the Norwegian system of wage formation is characterised by a relatively high degree of centralised, collective bargaining, which implies that the wage level will not be adjusted immediately to the increased employer social security contributions.
Argumentuje se tím, že část zvýšených nákladů bude přesunuta na osoby výdělečně činné a na spotřebitele, ale že k tomu bude docházet pouze v dlouhodobém časovém rámci.
It is argued that parts of the increase in costs will be shifted to wage earners and consumers, but that this will only happen in the long run.
V tomto ohledu jsou uváděny odkazy na různé ekonomické studie.
In this respect, reference is made to various economic studies.
Zdůrazňuje se také to, že zisková rozpětí v zónách 3 a 4 jsou nízká v porovnání se zónou 1 i se zónou 2.
It is also highlighted that profit margins in zones 3 and 4 are low compared to zone 1 and also zone 2.
Tato informace vychází z porovnání výročních zpráv předložených úřednímu registru společností a z výpočtů statistického úřadu Norska.
This information is based on companies' annual reports submitted to the official Company Register and calculated by Statistics Norway.
Dále jsou norské orgány toho názoru, že až do konce podzimu 2002 neobdržely žádné „jasné signály“, že režim jako takový má být zrušen.
Secondly, the Norwegian authorities are of the opinion that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system, as such, had to be abolished.
Norské orgány uvádějí, že nepovažují z odborného ani politického hlediska za vhodné požadovat, aby se podniky přizpůsobily situaci bez odlišení (překračující de minimis), aniž by viděly nástin nového režimu.
The Norwegian authorities state that they did not find it professionally or politically advisable to request the undertakings to adapt to a situation with no differentiation (beyond de minimis), before they saw the contours of a new system.
V tomto ohledu odkazují norské orgány na neformální jednání, která se konala na základě rozhodnutí Evropské komise o švédském režimu snížených příspěvků na sociální zabezpečení.
In this respect the Norwegian authorities refer to informal discussions that took place in the wake of the European Commission’s decision on the Swedish system of reduced social security contributions.
Dopisem ze dne 16. května 2003 úřad oznámil, že oznámené přechodné období je pro zónu 3 i 4 tříleté, a proto je roční relativní nárůst v zóně 4 vyšší než v zóně 3.
By letter dated 16 May 2003, the Authority noted that the notified transition period is three years for zones 3 and 4, and therefore that the relative increases per year are higher in zone 4 than in zone 3.
Úřad proto uvedl, že by přivítal důkazy, proč by podniky v zóně 3 potřebovaly stejné přechodné období jako v zóně 4 i přesto, že čelí nárůstu zatížení pojistným v menší míře.
The Authority therefore stated that it would appreciate receiving arguments for why enterprises in zone 3 would need the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Úřad také naznačil, že by přivítal další připomínky nebo výpočty prokazující účinky přechodných období v délce jednoho nebo dvou let pro každou ze zón a porovnání s oznámeným tříletým obdobím.
The Authority also indicated that it would appreciate receiving additional comments or calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
V dopisu ze dne 5. června 2003 předložilo ministerstvo financí další připomínky.
By letter dated 5 June 2003, the Ministry of Finance submitted additional comments.
Ministerstvo prohlásilo, že bez přechodného období odpovídá zvýšení pojistného na sociální zabezpečení okamžitému nárůstu firemních nákladů práce o 8,6 % v zóně 4 a o 7,2 % v zóně 3 (jakmile je dosaženo prahu de minimis).
The Ministry stated that without a transitional period, the increase in the social security tax corresponded to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 4 and 3, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Za předpokladu obecného nárůstu mezd, jaký předpokládají norské orgány, by neexistence přechodného období vyvolala v roce 2004 téměř trojnásobné zvýšení nákladů práce podniků v zónách 3 a 4 oproti běžně očekávanému zvýšení těchto nákladů (dopad podpory de minimis se nebere v úvahu).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004 almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Byl prosazován názor, že v důsledku doložené nepružnosti nominálních mezd může být případný vliv významného snížení ziskovosti společností na regionální mzdy určitě považován za velmi omezený a krátkodobý.
It was maintained that, due to documented rigidities in nominal wages, a possible regional wage response to a significant reduction in firms' profitability can safely be considered very limited in the short run.
Bylo zdůrazněno, že bez přechodného období by plný přenos vyšších mzdových nákladů předpokládal významné snížení nominálních mezd, což je považováno za nereálné.
It was pointed out that, without any transition period, a full carry-over of the higher wage costs would imply a significant reduction in nominal wages which is considered to be unrealistic.
Ve vztahu k nízkým ziskovým rozpětím v zónách 3 a 4 bylo zjištěno, že plné zvýšení sazby pojistného by tvořilo významnou část současného provozního zisku.
In relation to the low profitability margins in zones 3 and 4, it was observed that a full tax increase would have constituted a significant part of current operating profits.
Tříleté přechodné období by podle ministerstva umožňovalo provedení větší úpravy mezd ještě před uplatněním plné sazby, odložení růstu nákladů společností, snížení počtu uzavřených podniků a ztracených pracovních míst v důsledku zvýšení sazby pojistného.
A transitional period of three years would, according to the Ministry, allow for a higher degree of wage adjustment to take place before the full rate is applied, postpone the rise in costs to firms and reduce the number of closures and jobs lost as a consequence of the increase in the tax rate.
K tomu, proč podniky v zóně 3 potřebují stejné přechodné období jako podniky v zóně 4, ministerstvo prohlásilo, že tři roky jsou velmi krátké období v obou zónách, relativní rozdíly ve zvýšení mezi zónami jsou velmi malé a že by diferenciace byla v přechodném období nevhodná.
As to why enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4, the Ministry stated that three years is a very short period in both zones, that the relative differences in the increases between the zones are very small and that it would be unfortunate with a differentiation in the transitional period.
Způsobilá odvětví a činnosti
Eligible sectors/activities
Oznámená podpora se týká všech podniků, které mají zaměstnance s bydlištěm v zóně 3 a 4, se dvěma hlavními výjimkami.
The notified aid applies to all undertakings having employees resident in zones 3 and 4, with two main exceptions.
První výjimkou jsou podniky spadající mimo oblast působnosti Dohody o EHP a druhou výjimku tvoří podniky v určitých odvětvích, kde platí plná sazba nezávisle na místě.
The first exception is undertakings falling outside the scope of the EEA Agreement, while the other exception is undertakings in certain sectors where the full rate applies irrespective of location.
Příspěvky zaměstnavatelů za zaměstnance v ústředních státních orgánech podléhají rovněž pojistnému ve výši 14,1 % nezávisle na tom, kde zaměstnanci bydlí.
Employers’ contributions for employees in the central government administration are also subject to 14,1 % tax, irrespective of where the employee is living.
Platy vyšší než šestnáctinásobek základní částky podle národního systému sociálního zabezpečení podléhají dalšímu příspěvku ve výši 12,5 % z částky přesahující tuto hodnotu.
Salaries more than 16 times the basic amount of the National Insurance Scheme are subject to an additional contribution of 12,5 % on the excess amount.
Toto dodatečné pojistné se použije nezávisle na bydlišti zaměstnance a typu podnikání.
This additional contribution applies irrespective of where the employee lives or type of business.