natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V souladu s Lisabonskou strategií a následnými sděleními [2] Evropské komise (dále jen „Komise“) Kontrolní úřad rovněž podporuje plošnou dostupnost širokopásmových služeb všem evropským občanům.
In line with the Lisbon Strategy and subsequent communications [2] of the European Commission (hereinafter referred to as ‘the Commission’), the Authority also supports the widespread availability of broadband services for all European citizens.
Je třeba připomenout, že v dokumentu Akční plán pro státní podpory – Cílenější státní podpory a jejich nižší počet: plán pro reformu státní podpory v letech 2005–2009 [3] Komise konstatovala, že opatření státní podpory mohou být za určitých podmínek účinným nástrojem pro dosažení cílů společného zájmu.
It should be recalled that in the ‘State aid Action Plan — Less and better targeted State aid: a roadmap for State aid reform 2005-2009’ [3], the Commission noted that State aid measures can, under certain conditions, be effective tools for achieving objectives of common interest.
Státní podpora zejména může napravit selhání trhu, a tím zlepšit efektivní fungování trhů a zvýšit konkurenceschopnost.
In particular State aid can correct market failures, thereby improving the efficient functioning of markets and enhancing competitiveness.
Dále může být státní podpora použita k dosažení více žádoucích, spravedlivých výsledků fungování trhů v případě, že trhy sice mají efektivní výsledky, ale ty se považují za neuspokojivé z hlediska politiky soudržnosti.
Further, where markets provide efficient outcomes but these are deemed unsatisfactory from a cohesion policy point of view, State aid may be used to obtain a more desirable, equitable market outcome.
Konkrétně může správně zacílený státní zásah v oblasti širokopásmového připojení přispět ke zmenšení „digitální propasti“ [4], která rozděluje oblasti či regiony určité země, kde se nabízejí cenově dostupné a konkurenční širokopásmové služby, a oblasti, kde tyto služby nabízeny nejsou.
In particular, a well targeted state intervention in the broadband field can contribute to reducing the ‘digital divide’ [4] that sets apart areas or regions within a country where affordable and competitive broadband services are on offer and areas where such services are not.
Současně však musí být zajištěno, aby státní podpora nevedla k vytěsnění iniciativy trhu v odvětví širokopásmového připojení.
At the same time, it must be ensured that State aid does not crowd out market initiative in the broadband sector.
Pokud by se státní podpora pro širokopásmové připojení uplatňovala v oblastech, kde by se tržní subjekty obvykle rozhodly investovat nebo kde již investovaly, mohlo by to ovlivnit investice, které již provozovatelé širokopásmových sítí provedli za tržních podmínek, a významně oslabit motivaci tržních subjektů v první řadě investovat do širokopásmového připojení.
If State aid for broadband were to be used in areas where market operators would normally choose to invest or have already invested, this could affect investments already made by broadband operators on market terms and might significantly undermine the incentives of market operators to invest in broadband in the first place.
V takovýchto případech by státní podpora pro širokopásmové připojení mohla být kontraproduktivní vzhledem k cíli, který sleduje.
In such cases, State aid to broadband might become counterproductive to the objective pursued.
Hlavním cílem kontroly státní podpory v oblasti širokopásmového připojení je zajistit, aby opatření státní podpory přinesla větší širokopásmové pokrytí a rozšíření širokopásmového připojení nebo je přinesla rychleji, než jak by bylo dosaženo bez této podpory, a aby kladné účinky podpory převážily nad jejími zápornými účinky v podobě narušení hospodářské soutěže.
The primary objective of State aid control in the field of broadband is to ensure that State aid measures will result in a higher level of broadband coverage and penetration, or at a faster rate, than would occur without the aid, and to ensure that the positive effects of aid outweigh its negative effects in terms of distortion of competition.
Je třeba připomenout, že předpisový rámec pro elektronické komunikace se zabývá rovněž otázkami souvisejícími s širokopásmovým přístupem [5].
It should be recalled that the regulatory framework for electronic communications also deals with issues related to broadband access [5].
Velkoobchodní trhy s širokopásmovým přístupem podléhají tudíž doposud regulaci ex ante ve všech státech ESVO [6].
Thus, wholesale broadband markets are subject to ex ante regulation in all EFTA States [6].
V této souvislosti již byla podniknuta řada iniciativ, jejichž cílem je reagovat na nové výzvy, které z hlediska regulace přinášejí přístupové sítě nové generace (dále jen „sítě NGA“) [7], zejména pokud jde o otázky přístupu [8].
In this regard, a number of initiatives that aim to address the new challenges that next generation access (hereinafter referred to as NGA) [7] networks raise from a regulatory point of view, in particular regarding access issues, have been undertaken [8].
Tato kapitola objasňuje politiku Kontrolního úřadu, pokud jde o používání pravidel státní podpory podle Dohody o EHP u státních opatření na podporu zavádění tradičních širokopásmových sítí na základě stávající rozhodovací praxe Komise (oddíl 2), a zabývá se rovněž řadou otázek týkajících se posuzování opatření zaměřených na podporu rychlého budování sítí NGA (oddíl 3).
The present Chapter outlines the Authority’s policy in applying the State aid rules of the EEA Agreement to measures that support the deployment of traditional broadband networks, based on the existing decision-making practice of the Commission (Section 2) and also address a number of issues relating to the assessment of measures aiming to encourage and support the rapid roll-out of NGA networks (Section 3).
Pokyny uvedené v této kapitole použije Kontrolní úřad při posuzování státní podpory pro širokopásmové připojení, čímž zvýší právní jistotu a transparentnost svých rozhodovacích postupů.
The Authority will apply the guidelines set out in this Chapter in the assessment of State aid to broadband, thereby increasing legal certainty and the transparency of its decision-making practice.
2 POLITIKA KONTROLNÍHO ÚŘADU V OBLASTI STÁTNÍ PODPORY PRO PROJEKTY ŠIROKOPÁSMOVÉHO PŘIPOJENÍ
THE AUTHORITY’S POLICY ON STATE AID FOR BROADBAND PROJECTS
Použití pravidel státní podpory
The application of the State aid rules
Ve své rozhodovací praxi se Komise v naprosté většině případů staví příznivě ke státním opatřením na podporu zavádění širokopásmového připojení ve venkovských oblastech a oblastech s nedostatečnou dostupností těchto služeb, avšak kritičtěji posuzuje opatření státní podpory v oblastech, kde již širokopásmová infrastruktura existuje a kde probíhá související hospodářská soutěž.
In its decision-making practice, the Commission has taken an favourable view towards state measures for broadband deployment for rural and underserved areas, whilst being more critical for aid measures in areas where a broadband infrastructure already exists and competition takes place.
Slučitelnost státních zásahů na podporu zavedení širokopásmového připojení, které splňovaly podmínky státní podpory ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie, který odpovídá čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, Komise dosud posuzovala především podle čl. 107 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie který odpovídá čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.
Where state intervention to support broadband deployment satisfied the conditions of State aid within the meaning of Article 107(1) of the Treaty on the Functioning of the European Union (hereinafter referred to as TFEU), corresponding to Article 61(1) of the EEA Agreement, its compatibility has been assessed so far by the Commission mainly under Article 107(3) of TFEU, corresponding to Article 61(3) of the EEA Agreement.
V oddílech 2.2 a 2.3 je shrnuta politika Komise v oblasti státní podpory, která se týká státních opatření na podporu zavádění širokopásmových sítí.
The Commission’s State aid policy towards state measures to support broadband network deployments can be summarised in Sections 2.2 and 2.3 below.
Čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP: existence podpory
Article 61(1) of the EEA Agreement: Presence of aid
Podle čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP „podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody“.
According to Article 61(1) of the EEA Agreement, ‘any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement’.
Z toho vyplývá, že opatření se považuje za státní podporu, jsou-li splněny všechny tyto podmínky:
It follows that in order for a measure to qualify as State aid, the following cumulative conditions have to be met:
opatření musí být financováno ze státních prostředků;
the measure has to be granted out of state resources;
musí poskytovat hospodářskou výhodu podnikům;
it has to confer an economic advantage to undertakings;
tato výhoda musí být selektivní a musí narušovat hospodářskou soutěž nebo hrozit jejím narušením;
the advantage has to be selective and distort or threaten to distort competition;
opatření musí ovlivňovat obchod uvnitř EHP.
the measure has to affect intra-EEA trade.
Veřejná podpora pro projekty širokopásmového připojení je často spojena s existencí státní podpory ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP [9].
Public support for broadband projects often involves the presence of State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [9].
Za prvé, tato opatření obvykle zahrnují vynaložení státních prostředků (např. pokud stát projekty širokopásmového připojení podporuje prostřednictvím subvencí, slev na daních či jiných podmínek preferenčního financování) [10].
First, the measures typically involve state resources (for instance, where the state supports broadband projects through subsidies, tax rebates or other types of preferential financing conditions) [10].
Za druhé, pokud jde o podporu poskytnutou pro výkon hospodářské činnosti, státní opatření podporující projekty zavádění širokopásmového připojení se obvykle týkají výkonu hospodářské činnosti (jako je budování, provozování či zpřístupňování širokopásmové infrastruktury, včetně páteřního zařízení pro přenos signálu a pozemního zařízení, tj. např. pevného, pozemního bezdrátového nebo satelitního přenosu případně jejich kombinací).
Second, as regards support granted for an economic activity, state measures supporting broadband deployment projects usually address the exercise of an economic activity (such as building, operating, and enabling access to broadband infrastructure including backhaul facilities and ground equipment, such as fixed, terrestrial wireless, satellite-based, or a combination thereof).
Nicméně ve výjimečných případech, kdy takto financovaná síť neslouží k obchodním účelům (např. když síť umožňuje širokopásmový přístup pouze k nekomerčním internetovým stránkám, službám a informacím) [11], by takový státní zásah nezahrnoval poskytnutí hospodářské výhody podnikům, a tudíž by nepředstavoval státní pomoc ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
However, in exceptional cases where the network thus financed is not used for commercial purposes (e.g. the network only provides broadband access to non-commercial websites, services and information) [11], such state intervention would not involve the granting of an economic advantage on undertakings, and consequently would not constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Za třetí, pokud jde o poskytnutí výhody, podpora je obvykle poskytována přímo investorům [12] dané sítě, kteří jsou ve většině případů vybíráni formou otevřeného zadávacího řízení [13].
Third, as regards the granting of an advantage, the aid is usually granted directly to investors [12] of the network, which in most cases are chosen by means of an open tender [13].
Použití zadávacího řízení sice zajišťuje, aby byla každá podpora omezena na minimální výši nezbytnou pro konkrétní projekt, ale finanční podpora by vítěznému účastníkovi mohla umožnit provádět obchodní činnost za podmínek, které by jinak na trhu nebyly k dispozici.
While the use of a tender ensures that any aid is limited to the minimum amount necessary for the particular project, the financial support might enable the successful bidder to conduct a commercial activity on conditions which would not otherwise be available on the market.
K nepřímým příjemcům podpory mohou patřit další provozovatelé, kteří získají velkoobchodní přístup k takto vybudované infrastruktuře, a také uživatelé z řad podniků, kteří získají širokopásmové připojení za podmínek příznivějších, než jaké by platily bez státního zásahu [14].
Indirect beneficiaries might include third party operators that obtain wholesale access to the infrastructure thus built, and also business users who get broadband connectivity under terms and conditions that would not apply without state intervention [14].
Za čtvrté, pokud jde o podmínku selektivity, státní opatření na podporu zavádění širokopásmových sítí jsou svou povahou selektivní, protože jsou zaměřena na podniky působící pouze v některých regionech nebo v některých segmentech celého trhu se službami elektronických komunikací.
Fourth, as regards the selectivity criterion, state measures supporting the deployment of broadband networks are selective in nature in that they target undertakings which are active only in certain regions or in certain segments of the overall electronic communications services market.
Zásah státu navíc, pokud jde o narušení hospodářské soutěže, obvykle mění stávající podmínky na trhu v tom smyslu, že si řada podniků po jeho provedení vybere služby poskytované vybranými dodavateli místo stávajících alternativních tržních řešení, která mohou být dražší [15].
Moreover, concerning the distortion of competition, the intervention of the state tends to alter existing market conditions, in that a number of firms would now choose to subscribe to the services provided by the selected suppliers instead of existing, possibly more expensive alternative market-based solutions [15].
Skutečnost, že širokopásmové služby začnou být k dispozici nebo začnou být nabízeny za cenu nižší, než jaká by existovala bez zásahu, tudíž svým účinkem narušuje hospodářskou soutěž.
Therefore, the fact that a broadband service becomes available, either at all or at a lower price than otherwise would have been the case, has the effect of distorting competition.
Kromě toho může státní podpora pro širokopásmové připojení snížit výnosnost a vytěsnit investice účastníků trhu, kteří by jinak byli připraveni investovat v cílové oblasti nebo jejích částech.
Moreover, state support to broadband might reduce profitability and crowd out investment by market players that would otherwise be willing to invest in the targeted area or parts of it.
Konečně v míře, v jaké má státní zásah potenciál ovlivnit poskytovatele služeb z jiných států ESVO, má také účinek na obchod, protože trhy s elektronickými komunikačními službami (včetně velkoobchodních a maloobchodních trhů se širokopásmovým připojením) jsou otevřené hospodářské soutěži mezi provozovateli a poskytovateli služeb [16].
Finally, in so far as the state intervention is liable to affect service providers from other EEA States, it also has an effect on trade since the markets for electronic communications services (including the wholesale and the retail broadband markets) are open to competition between operators and service providers [16].
Neexistence podpory: použití zásady investora v tržním hospodářství
Absence of aid: the application of the market economy investor principle
Pokud stát zavádění širokopásmového připojení podporuje formou majetkové účasti na společnosti, která má daný projekt realizovat, nebo kapitálové injekce do této společnosti, je nutné posoudit, zda takováto investice nepředstavuje státní podporu.
Where the state supports the roll-out of broadband by way of an equity participation or capital injection into a company that is to carry out the project, it becomes necessary to assess whether this investment involves State aid.
Ze zásady rovného zacházení vyplývá, že kapitál poskytnutý podniku, ať přímo či nepřímo, státem za podmínek odpovídajících obvyklým tržním podmínkám nelze považovat za státní podporu.
It follows from the principle of equal treatment that capital placed by the state, directly or indirectly, at the disposal of an undertaking in circumstances which correspond to normal market conditions cannot be regarded as State aid.
Pokud majetková účast nebo kapitálové vklady veřejného investora nejsou spojeny s dostatečnými vyhlídkami na výnosnost, a to ani v dlouhodobém horizontu, je daný zásah nutné pokládat za podporu ve čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP a jeho slučitelnost se společným trhem musí být posouzena pouze na základě kritérií stanovených v uvedeném článku [17].
When equity participation or capital injections by a public investor do not present sufficient prospects of profitability, even in the long term, such intervention must be regarded as aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement, and its compatibility with the common market must be assessed solely on the basis of the criteria laid down in that provision [17].
Použití zásady soukromého investora v tržním hospodářství v oblasti širokopásmového připojení Komise zkoumala ve svém rozhodnutí ve věci města Amsterdamu [18].
The Commission has examined the application of the principle of the market economy private investor in the broadband field in its Amsterdam decision [18].
V tomto rozhodnutí se zdůrazňuje, že soulad veřejné investice s tržními podmínkami musí být doložen důkladně a komplexně, a to buď prostřednictvím významné účasti soukromých investorů, nebo prostřednictvím řádného obchodního plánu, z něhož vyplývá přiměřená návratnost investic.
As underlined in this decision, the conformity of a public investment with market terms has to be demonstrated thoroughly and comprehensively, either by means of a significant participation of private investors or the existence of a sound business plan showing an adequate return on investment.
Pokud se projektu účastní soukromí investoři, je nutnou podmínkou, že budou muset převzít obchodní riziko spojené s danou investicí za stejných podmínek jako veřejný investor.
Where private investors take part in the project, it is a sine qua non condition that they would have to assume the commercial risk linked to the investment under the same terms and conditions as the public investor.
Neexistence podpory: vyrovnávací platba za závazek veřejné služby a kritéria podle rozsudku ve věci Altmark
Absence of aid: Public service compensation and the Altmark criteria
V některých případech mohou mít státy ESVO za to, že by poskytování širokopásmové sítě mělo být považováno za veřejnou službu nebo službu obecného hospodářského zájmu (dále jen „SOHZ“) ve smyslu čl. 59 odst. 2 Dohody o EHP [19].
In some instances, EFTA States may consider that the provision of a broadband network should be regarded as a service of a general economic interest (hereinafter referred to as SGEI) within the meaning of Article 59(2) of the EEA Agreement [19].
Podle judikatury Soudního dvora nemusí státní financování poskytování SOHZ spadat do působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jestliže jsou splněny čtyři hlavní podmínky (obvykle označované jako kritéria podle rozsudku ve věci Altmark) [20].
According to the case-law of the Court of Justice, provided that four main conditions (commonly referred to as the Altmark criteria) are met, state funding for the provision of an SGEI may fall outside the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement [20].
Jde o tato čtyři kriteria: a) příjemce podpory z mechanismu státního financování SOHZ musí být formálně pověřen poskytováním a plněním takové služby a povinnosti, které služba zahrnuje, musí být jasně vymezeny; b) ukazatele, na základě kterých je vypočítána vyrovnávací platba, musí být stanoveny předem objektivním a transparentním způsobem, aby nemohlo dojít k udělení hospodářské výhody, která by mohla přijímající podnik zvýhodnit oproti konkurenčním podnikům; c) vyrovnávací platba nemůže překročit výši nezbytnou k pokrytí všech nebo části nákladů vzniklých v souvislosti s plněním povinností SOHZ, přičemž se zohlední příslušné příjmy, jakož i přiměřený zisk z jejich plnění, a d) pokud výběr příjemce podpory není proveden postupem zadávání veřejných zakázek, výše přiznané vyrovnávací platby musí být stanovena na základě analýzy nákladů, které by běžný, řádně řízený podnik vynaložil na plnění těchto povinností, přičemž se zohlední příslušné příjmy a přiměřený zisk.
The four conditions are: (a) the beneficiary of a state funding mechanism for an SGEI must be formally entrusted with the provision and discharge of an SGEI, the obligations of which must be clearly defined; (b) the parameters for calculating the compensation must be established beforehand in an objective and transparent manner, to avoid it conferring an economic advantage which may favour the recipient undertaking over competing undertakings; (c) the compensation cannot exceed what is necessary to cover all or part of the costs incurred in the discharge of the SGEI, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit for discharging those obligations; and (d) where the beneficiary is not chosen pursuant to a public procurement procedure, the level of compensation granted must be determined on the basis of an analysis of the costs which a typical undertaking, well run, would have incurred in discharging those obligations, taking into account the relevant receipts and a reasonable profit.
Ve dvou rozhodnutích [21], která se týkala opatření přijatých regionálními orgány spočívajících v udělení koncese k poskytování (subvencovaných) veřejných služeb [22] soukromým subjektům pro zavedení základních širokopásmových sítí v regionech s jejich nedostatečnou dostupností, dospěla Komise k závěru, že oznámené režimy podpory jsou v souladu se čtyřmi kritérii stanovenými v rozsudku ve věci Altmark, a tudíž nespadají do působnosti čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie [23].
In two decisions [21] concerning measures taken by regional authorities to award a (subsidised) public service concession [22] to private operators for the deployment of basic broadband networks in underserved regions, the Commission came to the conclusion that the notified support schemes were in line with the four criteria laid down in Altmark, and did not therefore fall under Article 107(1) of TFEU [23].
Zejména byl v obou těchto případech vítězný účastník zadávacího řízení vybrán na základě nejnižší požadované částky podpory a výše přiznané vyrovnávací platby byla stanovena na základě předem určených a transparentních kritérií.
In particular, in both cases, the successful bidder was chosen on the basis of the lowest amount of aid requested and the amount of compensation granted was established on the basis of pre-determined and transparent criteria.
Kromě toho Komise nezjistila žádné důkazy o existenci ani riziku nadměrných náhrad.
Moreover, the Commission found no evidence or risk of overcompensation.