natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V dopise ze dne 15. února 2008 islandské orgány nejprve uvedly, že navzdory změnám právních předpisů prozatímní ustanovení v zákoně z roku 2003 znamenala, že ustanovení týkající se podpory z fondu „mohou být odložena“ a že právní postavení stanovené v zákoně o přístavech z roku 1994 je nutno zachovat až do konce roku 2008.
In a letter dated 15 February 2008, the Icelandic authorities argued first of all that despite changes to the legislation, interim provisions within the 2003 Act meant that the provisions relating to support from the Fund “may be postponed” and that the legal position set out in the 1994 Harbour Act was to be maintained until the end of 2008.
Kontrolnímu úřadu bylo rovněž sděleno, že toto prozatímní ustanovení bylo zákonem č. 145/2007 prodlouženo, takže nyní platí do konce roku 2010.
The Authority was also informed that this interim provision was extended by Act No 145/2007 so that it now applies until the end of 2010.
Oznámená změna z roku 2007 zahrnující do režimu náhrady škody lodní zdvihadla vstoupila v platnost dne 29. března 2007.
Furthermore, the notified amendment including ship hoists in the damage compensation scheme in 2007 entered into effect on 29 March 2007.
Ve svých připomínkách k rozhodnutí Kontrolního úřadu o zahájení formálního vyšetřovacího řízení však islandské orgány uvedly, že prozatímní ustanovení II zákona z roku 2003 stanoví, že pravidla zákona týkající se státní podpory nebudou použitelná do konce roku 2008.
However, in their comments to the Authority’s decision opening the formal investigation, the Icelandic authorities stated that interim provision II of the 2003 Act stipulated that the rules of the Act regarding state aid would not be applicable until the end of 2008.
Zákonem č. 145/2007 byl odklad uplatňování ustanovení o státní podpoře prodloužen až do konce roku 2010.
By Act 145/2007, the postponement of the application of the state aid provisions was extended until the end of 2010.
Ačkoliv zákon vstoupil v platnost, uplatňování ustanovení zákona týkajících se státní podpory bylo odloženo až do vydání konečného rozhodnutí Kontrolního úřadu.
Hence, even though the Act had entered into force, the application of the state aid provisions of the Act was suspended awaiting the final decision of the Authority.
Podporu překračující tyto prahové hodnoty nelze považovat za slučitelnou podle pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013.
Any support in excess of these thresholds cannot be considered compatible under the Regional Aid Guidelines 2007–2013.
Tyto prahové hodnoty nejsou v tomto případě dodrženy.
These thresholds are not complied with in this case.
Opatření musí být posouzeno podle pokynů k regionální podpoře na období 2000–2006 i pokynů k regionální podpoře na období 2007–2013.
The measure must be assessed under both the Guidelines for National Regional Aid 2000–2006 and the Guidelines for National Regional Aid 2007–2013.
Předchozí pokyny nepovolují provozní podporu u režimů jako v daném případě.
The former guidelines did not open up for operating aid for schemes such as the present.
Poté, co zdůraznil, že odpovědnost za poskytnutí podpory má především dotyčná vláda, objasnil Soudní dvůr úlohu Komise takto: „[j]e pravdou … že ačkoliv jakékoli opatření podpory pravděpodobně zvýhodní jeden podnik vůči ostatním, Komise nemůže schválit podporu, jejíž poskytnutí může vést ke zjevné diskriminaci mezi veřejným a soukromým sektorem. V tomto případě by udělení podpory znamenalo narušení hospodářské soutěže v míře, jež je v rozporu se společným zájmem“ [25] [neověřený překlad].
After emphasizing that the responsibility for granting aid falls primarily upon the government concerned, the Court of Justice clarified the role of the Commission in the following terms: “[i]t is true … that although any aid measure is likely to favour one undertaking in relation to another, the Commission cannot approve aid the grant of which may result in manifest discrimination between public and private sectors. In such a case the grant of aid would involve distortion of competition to an extent contrary to the common interest” [25].
Rozhodnutí č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 (Úř. věst. L 139, 25.5.2006, s. 37 a v dodatku EHP č. 26, 25.5.2006, s. 1 v platném znění).
Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 (OJ L 139, 25.5.2006 p. 37 and EEA Supplement No 26, 25.5.2006 p. 1 as amended).
Viz internetové stránky Kontrolního úřadu: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts/.
See the Authority’s website: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/legaltexts.
RozhodnutíKontrolního úřadu ESVO
EFTA Surveillance Authority Decision
č. 329/09/KOL
No 329/09/COL
o norském režimu, který podporuje vytápění z alternativních obnovitelných zdrojů a opatření na úspory energie v domácnostech
on the Norwegian scheme on support for alternative, renewable heating and electricity savings in private households
S OHLEDEM na čl. 1 odst. 2 části I a čl. 4 odst. 4, článek 6 a čl. 7 odst. 3 části II protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru [4],
HAVING REGARD to Article 1(2) of Part I and Articles 4(4), 6 and 7(3) of Part II of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement [4],
S OHLEDEM na pokyny Kontrolního úřadu pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP [5],
HAVING REGARD to the Authority’s Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement [5],
S OHLEDEM na rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 195/04/KOL ze dne 14. července 2004 o prováděcích ustanoveních uvedených v článku 27 části II protokolu 3 [6],
HAVING REGARD to the Authority’s Decision No 195/04/COL of 14 July 2004 on the implementing provisions referred to under Article 27 of Part II of Protocol 3 [6],
POTÉ, CO VYZVAL zúčastněné strany k podání připomínek v souladu s výše uvedenými ustanoveními [7], a s ohledem na tyto připomínky,
HAVING CALLED on interested parties to submit their comments pursuant to those provisions [7] and having regard to their comments,
Dopisem ze dne 13. října 2006 (dokument č. 393383) podalo norské sdružení výrobců tepla (Varmeprodusentenes Forening) [8] stížnost, v níž se uvádělo, že v souvislosti s norským režimem, který podporuje vytápění z alternativních obnovitelných zdrojů a opatření na úspory energie v domácnostech [9], byla poskytnuta státní podpora.
By letter dated 13 October 2006 (Event No 393383) the Norwegian Association of Heat Producers (Varmeprodusentenes Forening) [8], filed a complaint alleging that state aid was granted in connection with the Norwegian scheme for alternative, renewable heating and electricity saving measures in private households [9].
Stěžovatelem je nezávislá organizace, jejímž cílem je chránit zájmy výrobců kamen na dřevo.
The Complainant is an independent organisation whose objective is to safeguard the interests of producers of wood burning stoves.
Stěžovatel předložil doplňkové informace dopisem ze dne 19. října 2006 (dokument č. 395451).
The Complainant submitted supplementary information by letter dated 19 October 2006 (Event No 395451).
Dne 19. prosince 2007 se Kontrolní úřad po výměně korespondence [10] rozhodl zahájit řízení podle čl. 1 odst. 2 části I protokolu 3.
On 19 December 2007, after various exchanges of correspondence [10], the Authority decided to initiate the procedure laid down in Article 1(2) of Part I of Protocol 3.
Rozhodnutí Kontrolního úřadu č. 716/07/KOL o zahájení řízení bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie a dodatku EHP [11].
The Authority’s Decision No 716/07/COL to initiate the procedure was published in the Official Journal of the European Union and the EEA Supplement thereto [11].
Kontrolní úřad vyzval zúčastněné strany, aby podaly připomínky k tomuto rozhodnutí.Dne 4. února 2008 předložily své připomínky norské orgány (dokument č. 463573).
The Authority called on interested parties to submit their comments thereon.On 4 February 2008, the Norwegian authorities submitted comments (Event No 463573).
Kontrolní úřad obdržel připomínky rovněž od zúčastněných stran, které byly norským orgánům předány dne 21. května 2008, 26. května 2008 a 14. ledna 2009 (dokumenty č. 477954, 477902 a 503830).
The Authority also received comments from interested parties, which were forwarded to the Norwegian authorities on 21 May 2008, 26 May 2008 and 14 January 2009 (respectively Event Nos 477954, 477902 and 503830).
Norské orgány předložily poznámky k těmto připomínkám dopisy ze dne 25. června 2008, 4. července 2008 a 6. března 2009 (dokumenty č. 483303, 484722 a 511580).
The Norwegian authorities submitted their observations on these comments by letters dated 25 June 2008, 4 July 2008 and 6 March 2009 (respectively Event Nos 483303, 484722 and 511580).
Dopisem ze dne 2. dubna 2009 stěžovatel poskytl další informace (dokument č. 514264), které byly norským orgánům předány dne 8. dubna 2009 (dokument č. 514886).
By letter dated 2 April 2009, the Complainant supplied further information (Event No 514264), which was forwarded to the Norwegian authorities on 8 April 2009 (Event No 514886).
Dopisem ze dne 7. května 2009 předložily norské orgány další připomínky (dokument č. 517749).
By letter dated 7 May 2009, the Norwegian authorities presented further comments (Event No 517749).
Dne 21. dubna 2009 se zástupci Kontrolního úřadu sešli se zástupci norského sdružení pro bioenergii [12], nezávislého sdružení, jehož cílem je podpora racionálního využívání bionergie v Norsku.
On 21 April 2009, representatives of the Authority met with representatives from the Norwegian Bio Energy Association [12], an independent association whose objective is to promote rational utilisation of bioenergy in Norway.
Sdružení NOBIO předložilo připomínky k rozhodnutí Kontrolního úřadu dne 21. května 2008 (dokument č. 477954).
NOBIO had submitted observations to the Authority’s Decision on 21 May 2008 (Event No 477954).
2 POPIS NAVRHOVANÉHO OPATŘENÍ
DESCRIPTION OF THE PROPOSED MEASURE
REŽIM PRO ALTERNATIVNÍ ZDROJE VYTÁPĚNÍ
THE ALTERNATIVE HEATING SCHEME
Norské orgány vysvětlily, že do režimu pro alternativní zdroje vytápění jsou zahrnuty pouze technologie, které jsou vhodnými náhradami elektrické energie jako hlavního zdroje vytápění.
The Norwegian authorities have explained that only technologies which are suitable replacements to electricity as a primary source of heating are included under the alternative heating scheme.
Režim zahrnuje kamna a kotle na pelety, tepelná čerpadla napojená na systémy teplovodního vytápění a kontrolní systémy ke snížení spotřeby elektrické energie.
The scheme covers pellet stoves and boilers, heat pumps connected to waterborne heating systems and control systems for reducing consumption of electricity.
Od srpna 2008 [15] jsou do režimu zahrnuty rovněž investice do kolektorů pro solární vytápění napojených na systémy teplovodního vytápění.
As of August 2008 [15], investments in solar heating collectors connected to waterborne heating systems are also included in the scheme.
Pro financování jsou způsobilé pouze domácnosti, které investují do příslušných technologií vytápění, a to po předložení žádosti.
Only households that invest in the relevant heating technologies after submitting an application are eligible for funding.
Dotace jsou vypláceny zpětně poté, co příjemce předloží doklad o koupi.
The grants are disbursed ex post, after the recipient has submitted a proof of purchase.
Domácnosti mohou požádat o vrácení nejvýše 20 % doložených a způsobilých nákladů.
Private households can apply for a maximum refund of 20 % of documented and eligible costs.
Dotace jsou u kamen na pelety a elektronických kontrolních systémů omezeny na částku ve výši 4000 NOK.
The grants are limited to NOK 4000 for pellet stoves and electronic control systems.
U tepelných čerpadel, kotlů na pelety a kolektorů pro solární vytápění tato částka činí 10000 NOK.
For heat pumps, pellet boilers and solar heating collectors the limit is NOK 10000.
Režim podpory spravuje společnost Enova SF, státní společnost („statsforetak“), která je zcela ve vlastnictví ministerstva ropného a energetického průmyslu.
The aid scheme is administered by Enova SF, a public company (‘statsforetak’) fully owned by the Ministry of Petroleum and Energy.
VNITROSTÁTNÍ PRÁVNÍ ZÁKLAD PRO OPATŘENÍ PODPORY
NATIONAL LEGAL BASIS FOR THE AID MEASURE
Právním základem režimu je státní rozpočet.
The legal basis for the scheme is the State budget.
Režim byl zahájen v roce 2006 návrhem Parlamentu č. 82 (2005–2006).
The scheme was initiated in 2006 by Parliamentary proposition no 82 (2005-2006).
Návrh byl Parlamentem přijat dne 15. září 2006 s rozpočtem ve výši 46 milionů NOK.
The proposal was adopted by Parliament on 15 September 2006 with a budget of NOK 46 million.
V souladu s návrhem Parlamentu č. 22 (2006–2007) se rozpočet režimu v poslední revizi státního rozpočtu na rok 2006 posléze zvýšil o 25 milionů NOK na celkovou částku ve výši 71 milionů NOK.
In accordance with Parliamentary proposition no 22 (2006-2007), the scheme's budget was later increased by NOK 25 million to a total of NOK 71 million in the last revision of the state budget for 2006.
Společnost Enova neobdržela pro režim žádné další finanční prostředky na rok 2007, avšak vzhledem k tomu, že v roce 2006 byla vyplacena částka pouze ve výši 2 milionů NOK, Parlament rozhodl, že zbývající částku ve výši 69 milionů NOK převede do rozpočtu režimu na rok 2007.
Enova was not granted additional funding for the scheme for 2007, but as only NOK 2 million were disbursed during 2006, the Parliament decided to transfer the remaining NOK 69 million to the scheme’s 2007 budget.
Celkový rozpočet režimu na rok 2008 tudíž činil 60 milionů NOK.
Thus the total aid scheme budget for 2008 amounted to NOK 60 million.
Od zahájení režimu na něj byla ze státního rozpočtu přidělena celková částka ve výši 142 milionů NOK, přičemž do konce roku 2008 byla vyplacena částka ve výši 72 milionů NOK. Doba trvání režimu není stanovena [18].
Since its initiation a total of NOK 142 million have been allocated to the scheme over the state budged, of which NOK 72 million had been disbursed by the end of 2008; there is no defined timeframe for the scheme [18].
Kontrolní úřad zahájil formální vyšetřovací řízení na základě skutečnosti, že by režim pro alternativní zdroje vytápění mohl zahrnovat státní podporu.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis that the alternative heating scheme could involve state aid.
Ačkoli přímými příjemci podpory na základě režimu jsou koneční spotřebitelé, cílem režimu je podpora používání zvláštních technologií vytápění.
Although the direct beneficiaries of the scheme are final consumers, the scheme is aimed at promoting the use of specific heating technologies.
Kontrolní úřad měl proto pochybnosti, zda režim neposkytuje nepřímou státní podporu výrobcům, dovozcům a/nebo prodejcům technologií vytápění, na něž se vztahuje.
Therefore, the Authority questioned whether indirect state aid is granted to producers, importers and/or sellers of the heating technologies covered by the scheme.
Kontrolní úřad měl pochybnosti, zda je možno režim považovat za slučitelný s fungováním Dohody o EHP.
The Authority had doubts whether the scheme could be considered compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Kontrolní úřad měl zejména pochybnosti, zda jsou použitelné pokyny k podpoře na ochranu životního prostředí, jelikož nepřímá podpora nepřispívá ke snížení množství energie spotřebované ve výrobním cyklu výrobců a/nebo dovozců.
More specifically, the Authority had doubts as to whether the Environmental Aid Guidelines could be applicable as the indirect aid would not contribute to the reduction of the amount of energy used in the producers and/or importers production cycle.
Kontrolní úřad měl mimoto pochybnosti, zda by bylo možno režim považovat za slučitelný podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.
Furthermore, the Authority questioned whether the scheme could be considered compatible under Article 61(3)(c) EEA.
3 PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
Norské orgány uvedly, že jedinými příjemci režimu pro alternativní zdroje vytápění jsou domácnosti, které nejsou podniky ve smyslu pravidel hospodářské soutěže EHP, a že opatření proto nelze považovat za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
The Norwegian authorities argue that the only recipients of the alternative heating scheme are private households which are not undertakings within the meaning of the EEA competition rules, and that the measure, for that reason, cannot be considered to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Norské orgány dále tvrdí, že režim není selektivní, jelikož výhoda udělena příjemci je odůvodněná povahou nebo vnitřní strukturou systému, jehož je součástí, nelze ji proto považovat za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
Furthermore, the Norwegian authorities argue that the scheme is not selective as the advantage conferred on the recipient is justified by the nature or general scheme of the system of which it is part and therefore cannot be considered as state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Norské orgány mimoto uvedly, že režim nenarušuje, ani nemůže narušit hospodářskou soutěž, jelikož kamna na dřevo a technologie, které jsou způsobilé pro podporu, nelze považovat za vzájemně nahraditelné výrobky, nepatří tudíž na stejný relevantní trh výrobků.
Additionally, the Norwegian authorities argue that the scheme does not distort or threaten to distort competition since wood burning stoves and the technologies entitled to support cannot be regarded as substitutable products and thus not within the same relevant product market.
Norské orgány se domnívají, že relevantním trhem je trh pro „technologie, které mohou nahradit elektrické vytápění a ve dne i v noci zajišťují stejnou míru pohodlí při vytápění jako elektrické vytápění, či (v odbornějším jazyce) systémy vytápění při základním zatížení“ [19].
The Norwegian authorities consider the relevant market to be ‘those technologies which can replace electric heating and provide the same level of heating comfort as electric heating during day and night, or in a more technical language, base load heating systems’ [19].
Naopak kamna na dřevo lze podle norských orgánů považovat za doplňkový zdroj tepla používaný navíc k základnímu zdroji.
In contrast, wood burning stoves should, according to the authorities, be classified as a supplementary heat source used in addition to the base load source.
Kamna na dřevo lze proto považovat za tzv. systémy vytápění při „špičkovém zatížení“.
Wood burning stoves should therefore be characterised as so called ‘peak load’ heating systems.
Pokud by Kontrolní úřad zjistil, že režim představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, norské orgány tvrdí, že režim lze odůvodnit podle čl. 61 odst. 2 písm. a) i odst. 3 písm. c) Dohody o EHP na základě jeho sociálních cílů a cílů v oblasti ochrany životního prostředí.
Finally, in case the Authority were to find that the scheme constituted state aid within the meaning of Article 61(1) EEA, the Norwegian authorities argue that the scheme is justifiable under both Article 61(2)(a) and 61(3)(c) EEA on the basis of its respectively social and environmental objectives.
4 PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
COMMENTS FROM THIRD PARTIES
Kontrolní úřad obdržel připomínky od dvou třetích stran: norského sdružení výrobců tepla (stěžovatele) a sdružení NOBIO.
The Authority has received comments from two third parties: the Norwegian Association of Heat Producers, which is the Complainant, and NOBIO.
PŘIPOMÍNKY STĚŽOVATELE
COMMENTS FROM THE COMPLAINANT
Stěžovatel se domnívá, že režim pro alternativní zdroje vytápění představuje protiprávní státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
The Complainant is of the opinion that the alternative heating scheme constitutes illegal state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Tvrdí, že podporu pro domácnosti je nutno považovat za nepřímou výhodu pro výrobce a/nebo dovozce technologií vytápění, na něž se vztahuje daný režim.
It alleges that the support to private households must be regarded as constituting an indirect advantage for the producers and/or the importers of the heating technologies covered by the scheme.
Podle informací poskytnutých stěžovatelem se po zavedení režimu zvýšil prodej kamen na pelety.
More specifically, according to the information supplied by the Complainant, the sales of pellet stoves have increased with the introduction of the scheme.
Stěžovatel uvedl, že zavedení režimu podpory umožnilo výrobcům, dovozcům a maloobchodníkům kamen na pelety zvýšit prodej a zisky.
The Complainant argues that the introduction of the support scheme has given the producers importers and retailers of pellet stoves the opportunity to increase sales and profits.
Stěžovatel dále uvádí, že opatření narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, jelikož kamna na dřevo, která se podobají kamnům na pelety, nejsou do režimu zahrnuta.
Furthermore, the Complainant argues that the measure distorts or threatens to distort competition because wood burning stoves, which are similar to pellet stoves, are not covered by the scheme.
Stěžovatel se rovněž domnívá, že režim podpory ve stávající podobě nelze odůvodnit na základě čl. 61 odst. 2 písm. a) ani odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.
Finally, the Complainant considers that neither Article 61(2)(a) nor 61(3)(c) EEA can justify the aid scheme in its current form.
PŘIPOMÍNKY SDRUŽENÍ NOBIO
COMMENTS FROM NOBIO
Sdružení NOBIO podpořilo názory norských orgánů a domnívalo se, že režim znamená pouze přímou finanční podporu pro domácnosti, nikoli podniky, a že tudíž režim nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
NOBIO supports the views of the Norwegian authorities and holds that the scheme only entails a direct financial support to private households, and not to undertakings, and that the scheme consequently does not involve state aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Pokud by se Kontrolní úřad domníval, že režim představuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, sdružení NOBIO tvrdí, že režim lze odůvodnit na základě čl. 61 odst. 2 písm. a) i odst. 3 písm. c) Dohody o EHP, a to s ohledem na jeho příslušné sociální cíle a cíle v oblasti ochrany životního prostředí.
Furthermore, in case the Authority were to find that the scheme constituted state aid within the meaning of Article 61(1) EEA, NOBIO argues that the scheme is justifiable under both Article 61(2)(a) and 61(3)(c) EEA, on the basis of its respectively social and environmental objectives.
1 EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY
THE PRESENCE OF STATE AID
Aby bylo opatření považováno za státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí být splněny tyto čtyři kumulativní podmínky: opatření i) musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků, ii) uděluje příjemcům hospodářskou výhodu; iii) narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž a iv) ovlivňuje obchod mezi smluvními stranami Dohody o EHP.
To be considered state aid within the meaning of Article 61(1) EEA, the following four cumulative conditions must be met: The measure must (i) be granted by the State or through state resources, (ii) confer a selective economic advantage on the recipients; (iii) distort or threaten to distort competition; and (iv) be liable to affect trade between the Contracting Parties to the EEA Agreement.
Režim pro alternativní zdroje vytápění je financován norským státem prostřednictvím částek přidělených ze státního rozpočtu.
The alternative heating scheme is financed by the Norwegian State by means of allocations from the state budget.
Dotyčné opatření je tudíž provedeno státem ze státních prostředků.
The measures in question are therefore granted by the State through state resources.
Aby opatření státu představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí rovněž udělovat podnikům hospodářskou výhodu a být selektivní v tom smyslu, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“.
For state support to constitute state aid within the meaning of Article 61(1) EEA it must also confer an economic advantage on undertakings, and be selective in the sense that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
Udělení hospodářské výhody podnikům
Conferring an economic advantage on undertakings