natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Norské orgány zdůraznily, že relativní rozdíly mezi oběma zónami jsou velmi malé v porovnání s velikostí problémů souvisejících s přechodem a časem potřebným pro provedení úprav v obou zónách.
The Norwegian authorities pointed out that the relative differences between the two zones are very small compared to the size of the transitional problems and the time needed for adjustments in both zones.
Poukázaly také na nedávný značný nárůst konkurzů v zóně 3.
They also referred to the recent very high increase in the number of bankruptcies in zone 3.
Norské orgány navíc upozornily na to, že o jeden rok kratší přechodné období v zóně 3 než v zóně 4 by nemělo za následek větší vyrovnání zón, ale spíše to, že v zóně 3 bude větší nárůst nákladů než v zóně 4 (viz tabulka 3 výše).
Furthermore, the Norwegian authorities pointed out that a one-year shorter transitional period in zone 3 than in zone 4 would not imply more equality between the zones, but rather that the increase in costs would be higher in zone 3 than in zone 4 (see table 3 above).
Deset organizací a podniků z Norska předložilo připomínky k rozhodnutí zahájit šetření.
Ten organisations and undertakings from Norway submitted comments to the decision to open an investigation.
Všechny připomínky podporují návrh tříletého přechodného období předložený norskou vládou.
All comments support the Norwegian government’s proposal for a three-year transition period.
Několik připomínek poukázalo na to, že režim regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení je jediným skutečně významným nástrojem regionální politiky v Norsku a že pokud by se mělo zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení uskutečnit najednou ke dni 1. ledna 2004, mělo by to dramatický vliv na podnikání a průmysl v dotčených regionech.
Several of the comments pointed out that the system of regionally differentiated social security contributions is the single most important regional policy instrument in Norway, and that it would have dramatic effects on business and industry in the regions concerned if the increase in the social security contributions were to occur all at once, on 1 January 2004.
Schválení navrhovaného přechodného období úřadem je proto považováno za velmi významné.
The Authority’s approval of the proposed transitional period is therefore considered to be of the greatest importance.
Dopisem norské mise při Evropské unii ze dne 23. října 2003, kterým byl předán dopis ministerstva průmyslu a obchodu ze dne 21. října 2003 a dopis ministerstva financí ze dne 21. října 2003, které úřad obdržel a zaevidoval dne 24. října (dok. č. 03-7360 A), norské orgány stručně reagovaly na připomínky třetích stran.
By letter dated 23 October 2003 from the Mission of Norway to the European Union, forwarding a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Trade and Industry and a letter dated 21 October 2003 from the Ministry of Finance, all received and registered by the Authority on 24 October (Document No 03-7360 A), the Norwegian authorities briefly commented upon the comments from third parties.
Norské orgány poznamenaly, že připomínky třetích stran podpořily argumenty, které byly již dříve předloženy úřadu, a třetí strany nevznesly k navrhovanému přechodnému období žádné námitky.
The Norwegian authorities noted that the comments from third parties substantiated the arguments that previously had been presented to the Authority, and that no objections had been raised by third parties to the proposed transitional period.
ZHODNOCENÍ
APPRECIATION
Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP zní:
Article 61(1) of the EEA Agreement reads as follows:
„Nestanoví-li tato dohoda jinak, jsou podpory poskytované v jakékoli formě členskými státy ES, státy ESVO nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, pokud ovlivňují obchod mezi smluvními stranami, neslučitelné s fungováním této dohody.“
‘Save as otherwise provided in this Agreement, any aid granted by EC Member States, EFTA States or through State resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods shall, in so far as it affects trade between Contracting Parties, be incompatible with the functioning of this Agreement.’
Soudní dvůr ESVO ve věci E-6/98 [14], odst. 43 uvedl, že: „norský systém příspěvků na sociální zabezpečení je státní podporou ve smyslu článku 61 Dohody o EHP“.
The EFTA Court stated in Case E-6/98 [14], paragraph 43, that: ‘the Norwegian social security contribution scheme constitutes State aid within the meaning of Article 61 EEA.
Za účelem zhodnocení, zda oznámení přechodného opatření v zónách 3 a 4 představuje státní podporu, je třeba poznamenat, že hlavní zásady režimu se nezměnily v porovnání s režimem, který byl předmětem rozsudku Soudního dvora ESVO ve věci E-6/98.
’For the purpose of assessing whether the notification of a transitional arrangement in zones 3 and 4 involves State aid, it is noted that the main principles of the scheme have not changed compared to the scheme which was subject to the EFTA Court's judgment in Case E-6/98.
Protože tento režim splňuje všechny podmínky pro použití čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, úřad zastává názor, že oznámená přechodná ustanovení v zónách 3 a 4 představují státní podporu.
As the present scheme satisfies all the conditions for the application of Article 61(1) of the EEA Agreement, the Authority takes the view that the notified transitional arrangement in zones 3 and 4 constitutes State aid.
Dne 22. září 1999 [15], úřad rozhodl, že nevznese námitky proti oznámení norských orgánů o opatřeních, která norská vláda hodlala přijmout pro dosažení souladu s rozhodnutím Kontrolního úřadu ESVO ze dne 2. července 1998.
On 22 September 1999 [15] the Authority decided not to raise objections to a notification from the Norwegian authorities concerning the measures that the Norwegian Government intended to take in order to comply with the EFTA Surveillance Authority’s decision of 2 July 1998.
Úřad zjistil, že podpora by mohla být vyjmuta jako regionální podpora (nepřímá podpora dopravy) na základě čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.
The Authority found that the aid could be exempted as regional aid (indirect transport aid) on the basis of Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
V důsledku toho je současný režim regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení stávajícím režimem pomoci do konce roku 2003.
Consequently, the current regionally differentiated social security contributions scheme is an existing aid scheme until the end of 2003.
Úřad se domnívá, že jakákoli státní podpora vyplývající z režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení po dni 1. ledna 2004 by byla novou podporou.
The Authority considers that any State aid resulting from the system of regionally differentiated social security contributions after 1 January 2004, would be new aid.
Určité aspekty oznámeného režimu však nezahrnují podporu, která by měla být úřadem přezkoumána podle článku 61 Dohody o EHP.
However, certain aspects of the notified scheme do not involve aid which should be scrutinized by the Authority under Article 61 of the EEA Agreement.
To se týká následujících ustanovení:
This concerns the following provisions:
Podniky platící plnou sazbu přirozeně nedostávají podle režimu žádnou podporu.
enterprises paying the full rate, naturally, do not receive any aid under the scheme,
Přijatá podpora de minimis popsaná výše v oddílu I 3.3 není podporou ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP [16].Snížená sazba o čtyři procentní body pro všechny zaměstnance ve věku 62 let a starší platí pro všechna hospodářská odvětví a rovněž pro všechny regiony v Norsku.
received de minimis aid as described in section I 3.3 above, is not aid in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement [16],the reduced rate of 4 percentage points to all employees aged 62 years and above applies to all economic sectors and equally to all regions in Norway.
Proto je považována za obecné opatření spadající mimo oblast působnosti čl. 61 odst. 1.
This is therefore considered to be a general measure falling outside the scope of Article 61(1).
Přezkoumání podpory zemědělství a rybářství spadá mimo oblast pravomocí úřadu [17].
review of aid to agriculture and fishing falls outside the scope of the Authority’s competence [17].
Na základě této situace je podporou, která by v tomto případě měla být posouzena, podpora vyplývající z oznámeného přechodného období tří let pro zóny 3 a 4.
Against this background, the aid to be assessed in the case at hand, is the aid that stems from the notified transition period of three years for zones 3 and 4.
Požadavek na oznámení
Notification requirement
Ustanovení čl. 1 odst. 3 v části I Protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru uvádí: „Kontrolní úřad ESVO musí být s dostatečným předstihem informován o veškerých plánech na poskytnutí nebo změnu podpory, aby mohl předložit své připomínky.“ Podpora poskytnutá bez oznámení nebo podpora, která je oznámena příliš pozdě, tzn. až poté, co byla „uvedena v platnost“, je považována za protiprávní podporu.
Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement states: ‘The EFTA Surveillance Authority shall be informed, in sufficient time to enable it to submit its comments, of any plans to grant or alter aid.’ Aid provided without notification or aid that is notified late, i.e. notified after being ‘put into effect’ is considered unlawful aid.
V rozhodnutí úřadu přijmout vhodná opatření (rozh. č. 172/02/KOL) se také uvádí, že norské orgány by měly „sdělit“ úřadu do dne 25. března 2003 opatření upravující režim podpory (viz bod I 2 výše).
The Authority’s decision to adopt appropriate measures (Decision No 172/02/COL) also stated that the Norwegian authorities should ‘communicate’ to the Authority, before 25 March 2003, measures adjusting the aid scheme (see point I 2 above).
Dopisy norské mise při Evropské unii ze dne 26. března 2003 (dok. č.03-1846 A) a ze dne 10. června 2003 (dok. č. 03-3707 A) splnily norské orgány svůj závazek podle čl. 1 odst. 3 v části I Protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a svůj závazek podle příslušných opatření.
By letters from the Mission of Norway to the European Union dated 26 March 2003 (Document No 03-1846 A) and 10 June 2003 (Document No 03-3707 A), the Norwegian authorities have complied with their obligation under Article 1(3) in Part I of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement and their obligation under the appropriate measures.
Slučitelnost podpory
The compatibility of the aid
Předchozí hodnocení vydané úřadem týkající se slučitelnosti režimu regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení
Previous assessment by the Authority concerning the compatibility of the regionally differentiated social security contributions scheme
V rozhodnutí navrhnout vhodná opatření Norsku (rozh. č. 172/02/KOL) úřad usoudil, že současný norský režim regionálně odlišených příspěvků na sociální zabezpečení nevyhovuje podmínkám kapitoly 25.4 odst. 27 a přílohy XI pokynů ke státní podpoře.
In the decision to propose appropriate measures to Norway (Decision No 172/02/COL), the Authority considered that the present Norwegian regionally differentiated social security contributions scheme does not satisfy the conditions of Chapter 25.4.(27) and Annex XI of the State Aid Guidelines.
Podpora poskytnutá způsobilému podniku závisí na velikosti jeho mzdového fondu, který zase závisí na počtu zaměstnaných osob a na jejich platech.
Aid granted to an eligible undertaking depends on the size of its wage bill, which depends in turn on the number of persons employed, and their salaries.
Částka podpory poskytnutá podle současného režimu nemá žádný vztah k dodatečným přepravním nákladům, které skutečně vznikly určitému podniku, a nepočítá se podle výše uvedených ustanovení pokynů ke státní podpoře.
As such, the amount of aid granted under the present scheme does not bear any relation to the additional transport costs actually incurred by a particular undertaking, and is not calculated in line with the above-mentioned provisions of the State Aid Guidelines.
Úřad proto došel k závěru, že současné regionálně odlišené příspěvky na sociální zabezpečení nesplňují požadavky pro odchylku podle čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP.
The Authority therefore concluded that the present regionally differentiated social security contributions did not qualify for the derogation provided for under Article 61(3)(c) of the EEA Agreement.
Zatímco pokračování stávajícího norského režimu by bylo neslučitelné s čl. 61 odst. 3 písm. c) Dohody o EHP a s pokyny ke státní podpoře, možnost odvolat se na čl. 61 odst. 3 písm. c) by neměla být plně vyloučena, pokud by se díky přechodnému ustanovení o postupném ukončení poskytování této podpory podařilo vyloučit jinak závažný nepříznivý hospodářský dopad na jednu nebo několik oblastí.
While a continuation of the current Norwegian scheme would be incompatible with Article 61(3)(c) of the EEA Agreement and the State aid Guidelines, recourse to Article 61(3)(c) should not be fully excluded, where a transitional arrangement phasing out that aid, would have the effect of avoiding an otherwise serious adverse economic effect to one or several regions.
Za těchto okolností by přechodná ustanovení mohla být výjimečně považována za nezbytná a oprávněná, aby bylo možné sladit opatření státní podpory s požadavky pravidel pro státní podporu a podniky se mohly přizpůsobit novému hospodářskému prostředí [18].
Under such circumstances, transitional arrangements might exceptionally be considered necessary and justified, in order to align the State aid measures with the requirements of the State aid rules, and to enable undertakings to adapt to the new economic environment [18].
Avšak požadavky těchto nepříznivých hospodářských vlivů pro oblast jako celek musí být nastaveny vysoko, protože finanční důsledky záporných rozhodnutí o státní podpoře pro jednotlivé podniky nemají žádný vliv na hodnocení slučitelnosti konkrétního opatření státní podpory [19].Z hlediska výše uvedeného zhodnotí úřad, zda oznámené tříleté přechodné období pro zóny 3 a 4 je objektivně nutné a oprávněné, aby umožňovalo dotčeným podnikům vhodný přechod na změněnou situaci [20].3.2.
However, the requirement of such adverse economic effects to a region as a whole must be set high, since financial consequences of negative State aid decisions for single undertakings do not have any bearing on the compatibility assessment of a particular aid measure [19].In the light of the above, the Authority will assess whether the notified transition period of three years for zones 3 and 4 is objectively necessary and justified in order to allow an appropriate transition for the undertakings in question to the adjusted situation [20].3.2.
Je tříleté přechodné období pro zóny 3 a 4 nutné a oprávněné?
Is a transition period of three years for zones 3 and 4 necessary and justified?
Norské orgány v oznámení zejména namítaly, že neexistence přechodného období nebo velmi krátké přechodné období by mimo jiné vytvářely nejistotu a krizovou situaci ve velkém množství regionálních podniků a mohly by těžce poškodit hospodářský rozvoj v daných oblastech.
The Norwegian authorities notably argued in the notification that no transitional period, or a very short one, would inter alia create uncertainty and crises in a large number of regional businesses and may severely hurt economic development in these regions.
V připomínkách k rozhodnutí zahájit šetření (viz bod I. 5, zejména tabulka 3), předložily norské orgány mimo jiné výpočty týkající se vlivu přechodného období v délce jednoho a dvou let pro každou ze zón a porovnaly je s oznámeným tříletým obdobím.
In the comments to the decision to open an investigation (see point I 5 above, in particular table 3), the Norwegian authorities inter alia submitted calculations regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Úřad poznamenává, že z výpočtů předložených norskými orgány vyplývá, že kdyby regionální odlišení příspěvků na sociální zabezpečení mělo být zrušeno a za předpokladu neexistence dalších vlivů by jeho zrušení vedlo ke snížení zaměstnanosti v soukromém sektoru o 15400 osob v zóně 4 a o 2900 osob v zóně 3 jako přímý vliv zvýšení celkových mzdových nákladů.
The Authority notes that, according to the calculations presented by the Norwegian authorities, if the regional differentiation of the social security contributions were to be abolished, and based on an assumption of no incidence effects, it would lead to an employment reduction in the private sector of 15400 persons in zone 4 and 2900 persons in zone 3, as a direct effect of the increase in total wage costs.
Úřad dále uvádí, že ziskovost podniků v zónách 3 a 4 je nízká.
The Authority furthermore notes that the profitability for enterprises in zones 3 and 4 is low.
Podle norských orgánů by (plné) zvýšení pojistného s přihlédnutím k možnosti de minimis odpovídalo pro rok 2001 asi 24 % celkového provozního zisku pro společnosti v zóně 3 a téměř 40 % v zóně 4.
According to the Norwegian authorities, a (full) tax increase, taking the de minimis possibility into account, would, for the year 2001, correspond to about 24 % of total operating profit for companies in zone 3 and, correspondingly, almost 40 % in zone 4.
Bez přechodného období odpovídá zvýšení pojistného na sociální zabezpečení okamžitému zvýšení nákladů práce společností ve výši 8,6 % v zóně 3 a 7,2 % v zóně 4 (jakmile je dosaženo prahu de minimis).
Without a transitional period, the increase in the social security tax corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % in zones 3 and 4, respectively (as soon as the de minimis threshold is reached).
Předpokládáme-li obecné zvýšení mezd předpokládané orgány, při neexistenci přechodného období by zvýšení nákladů práce pro podniky v zóně 3 a v zóně 4 v roce 2004 bylo asi třikrát vyšší, než se běžně u takových nákladů očekává (nebere-li se v úvahu vliv de minimis).
Assuming general wage increases as forecast by the authorities, no transition period would imply an increase in labour costs for enterprises in zones 3 and 4 in 2004, almost three times higher than the normally expected increase in such costs (de minimis effect not taken into consideration).
Úřad také připomíná, že postupné vyřazení odlišených sazeb pojistného v průběhu tří let znamená, že roční zvýšení nákladů pro podniky se rozdělí na celé toto období.
The Authority also observes that a gradual phasing out of the differentiated tax rates over a period of three years means that the annual cost increases for the undertakings will be spread over this period.
Okamžité zrušení současného režimu by ve skutečnosti způsobilo zúčastněným podnikům cenový šok.
An immediate abolishment of the current system would, in reality, imply a cost shock to the enterprises concerned.
Vhodné přechodné období zmírní následky šoku a poskytne podnikům čas přizpůsobit se novému hospodářskému prostředí.
An appropriate transition period will mitigate the shock effects and give the undertakings time to adjust to a new economic environment.
V tomto smyslu zmiňuje úřad důkazy, které předložily norské orgány, že úprava cen a tvorba mezd je proces, který potřebuje určitý čas.
In this context, the Authority takes note of the arguments brought forward by the Norwegian authorities that adjustments in the price and wage formation is a process that takes time.
Rigidita mezd směrem dolů je sama o sobě běžný jev.
Downward wage rigidity is by itself a commonly observed phenomenon.
V regionálním kontextu může být tato skutečnost posílena, pokud jsou vyjednávání o mzdách do velké míry organizována na vnitrostátní úrovni.
In a regional context, this fact may be reinforced when wage negotiations, to a large extent, are organised at the national level.
Některé podniky mohou snadněji než jiné zvyšovat v reakci na zvýšení mzdových nákladů ceny svých výrobků.
Some undertakings may more easily than others, increase prices on their products as a response to increased wage costs.
To může mít za následek úpadek nebo ukončení podnikatelské činnosti.
This may result in bankruptcies or closure of business activities.
Snížení mezd nebo zvýšení produktivity jsou opatření, která by napravila důsledky zvýšených příspěvků na sociální zabezpečení, je však třeba počítat s tím, že jakékoli účinky takových faktorů se uskuteční až po delší době.
Wage moderation or enhanced productivity are measures that would rectify the consequences of increased social security contributions, but any effects of such factors must be expected to materialise only in the longer run.
Ze zavedení režimu de minimis budou mít prospěch všechny podniky.
All undertakings will benefit from the introduction of the de minimis scheme.
Účinek však bude výrazný pouze u velmi malých podniků a u větších podniků bude postupně klesat.
However, the effect will be significant only for very small enterprises, gradually becoming rather insignificant as the enterprises become larger.
To lze vysvětlit na příkladu:
An example may illustrate this:
V zóně 4 je pro účely de minimis použitelná sazba pojistného ve výši 5,1 procenta (sazba v roce 2003), což je o 9 procentních bodů méně než v zóně 1.
In zone 4, the tax rate applicable for de minimis purposes is 5,1 % (the rate in 2003), which is 9 percentage points lower than the rate in zone 1.
Podnik se mzdovým fondem před odvodem pojistného na sociální zabezpečení ve výši 3000000 norských korun (či nižším) bude plně využívat režimu de minimis v tom smyslu, že bude dále platit stejnou částku na pojistné na sociální zabezpečení jako v současné době.
An undertaking with a wage bill before social security taxes of NOK 3 million (or lower) will benefit fully from the de minimis scheme in the sense that it will continue to pay the same amount in social security contributions as today.
Úleva z pojistného ve výši 9 % z částky 3000000 norských korun je 270000 norských korun.
9 % tax relief of an amount of NOK 3 million is NOK 270000.
Společnosti s vyšším mzdovým fondem také získají tuto výhodu pro mzdy až do výše 3000000 norských korun, ale pro mzdové fondy překračující tuto částku budou muset platit vyšší sazbu.
Firms with larger wage bills will also get this benefit for a wage amount up to NOK 3 million but for wage bills exceeding this amount, they will have to pay a higher rate.
Podniky se mzdovým fondem v rozsahu 3000000 norských korun budou zaměstnávat v průměru asi 10 osob.
Undertakings with wage bills in the range of NOK 3 million will, on average, employ some 10 persons.
Pro středně velký podnik s přibližně 250 zaměstnanci bude mzdový fond v rozsahu 75 milionů norských korun.
For a medium sized enterprise with some 250 employees, the wage bill would be in the range of NOK 75 million.
Při uplatnění plné sazby 14,1 procenta bude fond na sociální zabezpečení představovat více než 10 milionů norských korun.
Being subject to a full tax rate of 14,1 %, the social security bill will be more than NOK 10 million.
Úleva z pojistného ve výši 270000 norských korun tak nebude příliš výrazná.
A tax relief of NOK 270000 will thus not be very significant.
Na základě klíčových údajů pro nefinanční akciové společnosti vypočítaly norské orgány, že přibližně 50 procent celkového základu mzdových nákladů těchto společností v zónách 3 a 4 by spadalo mimo oblast působnosti pravidla de minimis.
Based on key figures for non-financial joint stock companies, the Norwegian authorities have calculated that approximately 50 % of the total wage cost basis for these companies would fall outside the scope of the de minimis rule in zones 3 and 4.