natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pokud jde o stanovení příslušné hodinové sazby (sazeb) za neplacenou práci, norské orgány objasnily, že vzhledem k tomu, že se formální kvalifikace jednotlivce neodráží vždy v jeho schopnosti provádět projekty v oblasti výzkumu a vývoje, je obtížné stanovit zvláštní sazby, které by odpovídaly příslušnému vzdělání, zkušenostem a oblasti práce.
In terms of identifying the appropriate hourly rate(s) for the unpaid labour, the Norwegian authorities have explained that as formal qualifications of an individual are not always reflected in the ability to carry out research and development projects it is difficult to identify separate rates which correspond to relevant education, experience and field of work.
Proto bylo rozhodnuto používat pro výpočet podpory v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jednu společnou hodinovou sazbu.
It was therefore decided to use one common hourly rate for the calculation of support under the Unpaid R&D Labour Scheme.
Hodinová sazba navrhovaná norskými orgány je založena na výpočtu 1,6 ‰ nominálního ročního platu pracovníka v průmyslu za rok 2005 (348300 NOK) [35], což vede k hodinové sazbě ve výši 557,28 NOK, která byla pro zjednodušení zaokrouhlena na 500 NOK.
The hourly rate proposed by the Norwegian authorities is based on calculating 1,6 ‰ of the nominal annual industrial worker’s salary for 2005 (NOK 348300) [35], resulting in an hourly rate of NOK 557,28 which, for simplicity, was rounded off to NOK 500.
Hodinová sazba ve výši 500 NOK může podle celkového vývoje mezd podléhat úpravě ministerstva obchodu a průmyslu.Metodika výpočtu hodinové sazby (jako 1,6 ‰ nominálního ročního platu) byla vypracována Norskou radou pro výzkum.
The hourly rate of NOK 500 may be subject to adjustment by the Ministry of Trade and Industry on the basis of general wage developments.The methodology of calculating the hourly rate (as 1,6 ‰ of the nominal annual salary) has been developed by the Norwegian Research Council.
V této souvislosti norské orgány objasnily, že hodinová sazba za práci může být ve skutečnosti snadno zjištěna pouhým odkazem na průměrný roční plat (na základě statistických údajů) a průměrný počet odpracovaných hodin ročně.
In this regard the Norwegian authorities have explained that an hourly rate for labour can, in fact, be easily established simply by reference to the average annual salary (based on statistics) and the average annual working hours.
V zájmu zjednodušení poskytování podpory pro činnosti v oblasti výzkumu a vývoje však Norská rada pro výzkum chtěla jít dále.
However, in order to simplify the grant of support for research and development activities the Norwegian Research Council wanted to go further.
Vypracovala proto metodiku, podle niž hodinová sazba zahrnuje nejen i) samotné mzdové náklady, nýbrž rovněž ii) „ostatní provozní náklady“ vypočtené na zaměstnance a skládající se z a) sociálních nákladů spojených s platem (například příspěvky na důchodové a sociální pojištění atd.); b) nákladů na používání zařízení zaměstnancem (např. používání telefonu, počítače/zařízení informačních technologií, rozmnožovacího stroje atd.); c) celkových režijních nákladů na elektřinu, vytápění, pronájem kancelářských prostor, jídelnu a obsluhující personál a dočasné využívání pomocných pracovníků a d) nákladů na pronájem/pořízení přístrojů a kancelářských potřeb.
It developed therefore a methodology according to which the hourly rate includes not only (i) pure salary costs, but also (ii) ‘other operating costs’ calculated on a per employee basis and consisting of (a) social costs related to salary (such as pension and social security etc.); (b) costs of equipment use per employee (e.g. use of telephone, computer/IT equipment, copy machine etc.); (c) general overhead costs of electricity, heating, office rent, canteen & service personnel and temporary use of supporting staff; and (d) rent/purchase of instruments and office supplies.
Hodinová sazba za „neplacenou práci“ zahrnuje proto nejen samotné mzdové náklady, nýbrž rovněž „ostatní provozní náklady“ na zaměstnance [36].Ke stanovení metodiky Norská rada pro výzkum provedla přezkum účetnictví řady norských podniků, z něhož vyplynulo, že průměrně jsou roční provozní náklady 1,8krát vyšší než roční mzdové náklady (včetně sociálních nákladů) [37].
The hourly rate for ‘unpaid labour’ covers therefore not only pure salary costs but also ‘other operating costs’ on a per employee basis [36].In order to establish the methodology the Norwegian Research Council undertook a review of the accounts of a number of Norwegian companies which showed that, on average, annual operating costs are 1,8 times higher than annual salary costs (including social costs) [37].
Po úpravě ročních mzdových nákladů o skutečnost, že zahrnují sociální náklady (odpovídající 40 % platu), byly průměrné provozní náklady 2,52krát vyšší než samotné mzdové náklady.
After having corrected the annual salary costs for the fact that they included social costs (corresponding to 40 % of the salary), the average operating costs turned out to be 2,52 times higher than pure salary costs.
Vydělením tohoto údaje průměrným počtem odpracovaných hodin ročně (1500) [38] činily provozní náklady (měřeno na hodinovém základě) 1,68 ‰ (zaokrouhleno na 1,6 ‰) násobek samotných ročních mzdových nákladů.
By dividing this figure by the annual average of working hours (1500) [38], operating costs, measured on an hourly basis, were found to be 1,68 ‰ (rounded off to 1,6 ‰) times the annual pure salary costs.
V souladu s tím je metodika taková, že se hodinová sazba za neplacenou práci (zahrnující samotné mzdové náklady a „ostatní provozní náklady“) vypočte jako 1,6 ‰ příslušného ročního platu.
Accordingly, the methodology is that the hourly rate for unpaid labour (covering both pure salary costs and ‘other operating costs’) is calculated as 1,6 ‰ of the relevant annual salary.
V pokynech k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se stanoví, že způsobilé náklady na neplacené pracovní síly podléhají stanovenému stropu ve výši 2 milionů NOK ročně na podnik [39].
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that eligible unpaid labour costs are subject to a fixed ceiling of NOK 2 million annually per undertaking [39].
Co se týká kontrolních opatření, náklady na neplacené pracovní síly a ostatní náklady projektu musí pro každou žádost o grant osvědčit účetní [40].
Finally, as regards control measures, the unpaid labour and other project costs must be certified by an accountant for each grant application [40].
I když se důkazy o vzniku „ostatních provozních nákladů“ ověřují prostřednictvím faktur, norské orgány objasnily, že vzhledem k tomu, že neexistují doklady o nahlášených hodinách neplacené práce, společnosti musí zaznamenávat datum, úkol, počet vynaložených hodin a jméno příslušného jednotlivce.
While evidence of the incurrence of ‘other operating costs’ is verified via invoices, the Norwegian authorities have explained that as there is no evidence of reported hours of unpaid labour, companies are required to record the date, task, number of hours spent and the name of the relevant individual.
U projektů, na nichž se podílí více osob, musí být záznamy podepsány jak jednotlivcem, který odvedl neplacenou práci, tak i osobou odpovědnou za projekt.
In projects with more than one individual, the records must be signed both by the individual having carried out the unpaid labour and the individual responsible for the project.
Vykázaný počet hodin může Norská rada pro výzkum snížit, pokud v průběhu řízení zjistila, že nahlášený počet hodin není správný.
Moreover, the reported number of hours may be reduced by the Norwegian Research Council if it is revealed during the procedure that the declared number of hours is incorrect.
V pokynech k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se stanoví, že granty udělené v rámci režimu podléhají prahovým hodnotám stanoveným v § 16–40 norského zákona o zdanění majetku a příjmu [41].
The Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme provide that grants awarded under the Scheme are subject to the thresholds set out in Section 16-40 of the Norwegian Act on Taxation of wealth and income [41].
Toto ustanovení je základem režimu Skattefunn a stanoví, že v případě malých a středních podniků je přípustná míra podpory do výše 20 %.
That provision is the basis for the Skattefunn Scheme and provides that aid intensities of up to 20 % in the case of small and medium-sized enterprises (SMEs) are acceptable.
V oznámení norské orgány poskytly informace o hrubých mírách podpory ve výši 27,8 % pro malé a střední podniky [42].
In the notification, the Norwegian authorities submitted information on gross aid intensities of 27,8 % for SMEs [42].
Podpora v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se vyplácí formou grantu, který odpovídá 20 % způsobilých nákladů [43].
Support under the Unpaid R&D Labour Scheme is paid in the form of a grant corresponding to 20 % of eligible costs [43].
Podle daňového zákona k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou však granty osvobozeny od daně z příjmu právnických osob, jejíž sazba v současnosti činí 28 %.
However, in addition, by virtue of the Tax law on the Unpaid R&D Labour Scheme, the grants are exempt from corporate tax, the rate of which is currently 28 %.
Grant nepodléhající dani ve výši 20 % způsobilých nákladů proto odpovídá zdanitelnému grantu ve výši 27,8 % těchto nákladů.
A tax-free grant of 20 % of eligible costs therefore corresponds to a taxable grant of 27,8 % of those costs.
Hrubá míra podpory proto činí 27,8 %.Granty poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji se posuzují ve spojení s podporou poskytnutou v rámci režimu Skattefunn a podpora v rámci prvního režimu se bere v úvahu při výpočtu limitů v rámci druhého režimu.
The gross aid intensity is therefore 27,8 %.The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are considered in conjunction with aid received under the Skattefunn Scheme and support under the former is included when calculating the limits under the latter.
Podle režimu Skattefunn nesmí celková výše podpory pro malé a střední podniky překročit 20 % způsobilých nákladů, které nesmí být vyšší než 4 miliony NOK na podnik a rok.
Under the Skattefunn Scheme, the total amount of support for SMEs may not exceed 20 % of eligible costs which may not be in excess of NOK 4 million per undertaking per year.
Pokud celková výše finanční podpory překročí limity stanovené v rámci režimu Skattefunn, daňový odpočet se odpovídajícím způsobem sníží.
Where the total amount of financial support would exceed the limits set forth under the Skattefunn Scheme, the tax deduction will be reduced accordingly.
Norské orgány objasnily, že těmito limity však není dotčena skutečnost, že náklady přiřazené neplacené práci musí být v každém případě v rámci zmíněného stropu ve výši 2 milion NOK na podnik a rok.
The Norwegian authorities have clarified that these limits are, however, without prejudice to the fact that the costs attributed to unpaid labour must in any event be within the abovementioned ceiling of NOK 2 million per undertaking per year.
Orgány rovněž vysvětlily, že pokud projekt obdrží granty v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji a veřejnou podporu z jiných zdrojů vyjma režimu Skattefunn, která společně překročí limit pro celkovou podporu, dojde ke snížení podpory poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji.
Finally the authorities have explained that in cases where a project receives grants under the Unpaid R&D Labour Scheme and public support from other sources, other than the Skattefunn Scheme, which together exceed the limit for total support, a reduction in the support granted under the Unpaid R&D Labour Scheme will be made.
ROZPOČET A DOBA TRVÁNÍ
BUDGET AND DURATION
Jak bylo uvedeno výše, norské orgány přepokládají, že budoucí rozpočet pro režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude činit nejvýše přibližně 50 milionů NOK ročně.
As mentioned above, the Norwegian authorities envisage that the future budget for the Unpaid R&D Labour Scheme will be maximum approximately NOK 50 million on an annual basis.
Režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji byl oznámen jako časově neomezený.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified as being unlimited in time.
Dopisem ze dne 15. února 2008 (případ č. 465311) však norské orgány uvedly, že maximální doba trvání režimu bude spojena s dobou trvání stávajících pokynů ke státní podpoře výzkumu, vývoje a inovací (dále jen „pokyny pro výzkum, vývoj a inovace“), jejichž platnost skončí dne 31. prosince 2013.
However, by letter dated 15 February 2008 (Event No 465311), the Norwegian authorities stated that the maximum duration of the Scheme would be linked to the duration of the current State Aid Guidelines on aid for Research and Development and Innovation (hereinafter referred to as the ‘R&D&I Guidelines’), which expire on 31 December 2013.
Norským orgánům je známo, že delší dobu trvání režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je nutno znovu oznámit.
The Norwegian authorities are aware that a longer duration of the Unpaid R&D Labour Scheme requires a new notification.
Úřad zahájil formální vyšetřovací řízení na základě předběžného zjištění, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji zahrnuje státní podporu, s ohledem na niž existují pochybnosti, zda by mohla být považována za slučitelnou s Dohodou o EHP.
The Authority opened the formal investigation procedure on the basis of the preliminary finding that the Unpaid R&D Labour Scheme involves State aid which it doubted could be considered compatible with the EEA Agreement.
Jednou z obav úřadu bylo to, zda by míry podpory v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji mohly překročit míry podpory stanovené v pokynech ke státní podpoře [44].
One of the concerns of the Authority was whether the aid intensities under the Unpaid R&D Labour Scheme could exceed those set forth in the State Aid Guidelines [44].
Granty, které lze poskytnout v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, jsou osvobozeny od daně, změna sazby daně proto může vést k vyšší míře podpory.
Indeed, grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are tax exempt and a change in the tax rate may therefore result in a higher gross aid intensity.
Jelikož náklady na „neplacenou práci“ ve skutečnosti nevznikají, úřad pochyboval, zda by je bylo možno považovat za způsobilé podle těchto pokynů.
Moreover, since the costs of ‘unpaid labour’ are not in fact incurred the Authority doubted whether they could qualify as eligible costs under those Guidelines.
V tomto ohledu úřad přihlížel ke skutečnosti, že podle šestého rámcového programu Společenství pro výzkum není podpora „neplacené“ práce povolena.
In this regard the Authority took account of the fact that under the Sixth Community Research Framework Programme, support for ‘unpaid’ labour was not allowed.
Úřad měl rovněž pochybnosti, co se týká nezbytného motivačního účinku.
Finally, the Authority had concerns as to the necessary incentive effect.
PŘIPOMÍNKY NORSKÝCH ORGÁNŮ
COMMENTS BY THE NORWEGIAN AUTHORITIES
Norské orgány objasnily, že pokud se zvýší sazba daně, grant v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji bude v případě potřeby snížen, aby bylo zajištěno, že míra podpory nepřekročí maximální míry podpory stanovené v pokynech pro výzkum, vývoj a inovace.
The Norwegian authorities have clarified that if the tax rate increases, the grant under the Unpaid R&D Labour Scheme will, if necessary, be reduced to ensure that the aid intensity does not exceed the maximum aid intensities fixed under the R&D&I Guidelines.
Norské orgány toto tvrzení zakládají na posledním odstavci oddílu 2 pokynů k režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, který v překladu do češtiny stanoví, že „při posuzování celkového veřejného financování projektu se grant [pro neplacené pracovní síly] započítává stejně jako daňový odpočet. Pokud celkové veřejné financování projektu překročí [strop] pro povolenou podporu podle pravidel ESA, daňový odpočet se sníží. Pokud podpora pro neplacené pracovní síly vede sama o sobě k překročení limitu pro celkovou povolenou podporu, sníží se grant pro neplacené pracovní síly“ [45].
The Norwegian authorities base this statement on the last paragraph of Section 3 of the Guidelines on the Unpaid R&D Labour Scheme which, translated into English, provides that ‘[w]hen considering total public funding to the project, the grant [for unpaid labour] is accounted for in the same manner as the tax deduction. If total public funding for the project exceeds [the ceiling] for permitted aid according to the ESA rules the tax deduction will be reduced. If support to unpaid labour in and of itself results in exceeding the limit for total aid permitted the grant for unpaid labour will be reduced’ [45].
Pokud jde o tvrzení, že „fyzické osoby nesmí účtovat žádné mzdové náklady v souvislosti s jejich osobní účastí na projektu“, uvedené v šestém rámcovém programu Společenství pro výzkum, norské orgány uvedly, že se pojem „fyzické osoby“ vztahuje na zaměstnance univerzit/vysokých škol, kteří dostávají plat od výzkumné instituce (na rozdíl od obchodní společnosti s jedním společníkem).
In relation to the statement that ‘[p]hysical persons may not charge any labour costs in relation to their personal involvement in the project’, contained in the Sixth Community Research Framework Programme, the Norwegian authorities have argued that the term ‘physical persons’ refers to employed personnel in universities/colleges receiving a salary from the research institution (as opposed to a one-man company).
Jelikož tyto osoby nejsou v žádném případě způsobilé pro podporu v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, norské orgány považují odkaz na šestý rámcový program Společenství pro výzkum za nepodstatný.
Since such persons are in any event not eligible for support under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities consider the reference to the Sixth Community Research Framework Programme to be irrelevant.
Co se týká navrhované hodinové sazby, norské orgány poukázaly na to, že výchozím bodem pro výpočet hodinové sazby ve výši 500 NOK je nominální roční plat pracovníka v průmyslu, který je mnohem nižší než nominální roční plat pracovníků v oblasti výzkumu a vývoje.
With respect to the proposed hourly rate, the Norwegian authorities have pointed out that the point of departure for calculating the hourly rate of NOK 500 is the nominal annual industrial worker’s salary, which is much lower than the nominal annual salary for research and development personnel.
Jelikož úroveň vzdělání v obchodních společnostech s jedním společníkem a u podnikatelů fyzických osob obvykle odpovídá vyšší úrovni vzdělání pracovníků v oblasti výzkumu a vývoje, bylo by možno výpočet hodinové sazby pro účely režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji založit na vyšším platu pro stavební inženýry.
Since the education level in one-man companies and entrepreneurs generally corresponds to the higher level of education of research and development personnel, the calculation of the hourly rate for the purposes of the Unpaid R&D Labour Scheme could have been based on the higher salary for civil engineers.
V roce 2005 tento plat činil 460000 NOK nebo 530000 NOK (podle toho, zda zaměstnanci mají pětileté nebo desetileté zkušenosti), což by vedlo k hodinové sazbě ve výši 772,80 NOK či 890,40 NOK [46].
For 2005 this amounted to NOK 460000 or NOK 530000 (depending on whether employees have five or ten years experience) resulting in an hourly rate of NOK 772,80 or NOK 890,40 [46].
Na základě toho norské orgány uváděly, že vzhledem k tomu, že výpočet hodinové sazby byl navržen na základě mnohem nižšího nominálního ročního platu pro pracovníky v průmyslu, je hodinová sazba zachována na minimální úrovni.Pokud jde o motivační účinek, norské orgány tvrdily, že vzhledem k tomu, že pro nově založené podniky je hotovost vážným problémem, motivační účinek se u hlavní cílové skupiny režimu, tj. malých podnikatelů a obchodních společností s jedním společníkem, objeví automaticky.
On this basis the Norwegian authorities have argued that, by proposing an hourly rate calculated on the basis of the much lower nominal annual salary for industrial workers, the hourly rate is therefore kept to a minimum.As to the incentive effect the Norwegian authorities argue that since cash is a major problem for early-phase start-ups, an incentive effect will automatically be present for the scheme’s major target group, namely small entrepreneurs and one-man companies.
EXISTENCE STÁTNÍ PODPORY VE SMYSLU ČL. 61 ODST. 1 DOHODY O EHP
THE PRESENCE OF STATE AID WITHIN THE MEANING OF ARTICLE 61(1) OF THE EEA AGREEMENT
Ustanovení čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP uvádí:
Article 61(1) of the EEA Agreement provides that:
Aby opatření představovalo státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, musí splňovat čtyři kumulativní kritéria: i) opatření musí příjemcům poskytovat hospodářskou výhodu, kterou by nezískali v rámci běžného podnikání, ii) výhoda musí být poskytnuta státem nebo ze státních prostředků, iii) opatření musí být selektivní a zvýhodňovat určité podniky nebo určitá odvětví výroby a iv) opatření musí narušovat hospodářskou soutěž a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami.
To constitute State aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement a measure must satisfy the following four cumulative criteria: (i) the measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business; (ii) the advantage must be granted by the State or through State resources; (iii) the measure must be selective by favouring certain undertakings or the production of certain goods; and (iv) the measure must distort competition and affect trade between Contracting Parties.
Níže se ověřuje, zda jsou v daném případě tato čtyři kumulativní kritéria splněna.
In the following it is examined whether the four cumulative criteria are met in the present case.
Opatření musí příjemcům poskytovat hospodářskou výhodu, kterou by nezískali v rámci běžného podnikání.
The measure must confer on recipients an economic advantage which is not received in the normal course of business.
V rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji budou norské orgány poskytovat finanční granty daňovým poplatníkům, včetně podniků.
Under the Unpaid R&D Labour Scheme the Norwegian authorities will award financial grants to tax payers, including undertakings.
Podniky, které obdrží takovéto granty, proto získají hospodářskou výhodu, tj. grant, který by v rámci běžného podnikání nezískali.
The undertakings receiving such grants therefore receive an economic advantage, i.e. a grant, which they would not have received in their normal course of business.
Granty jsou mimoto osvobozeny od daně z příjmu právnických osob.
Moreover, the grants are exempted from corporate tax.
Osvobození od daně zbavuje příjemce výdaje, který by museli normálně hradit ze svých rozpočtů, takže kromě samotného grantu představuje osvobození od daně další hospodářskou výhodu.
The tax exemption relieves recipients from a charge that is normally borne out of their budgets, such that the exemption represents a further economic advantage, in addition to the grant itself.
VYUŽITÍ STÁTNÍCH PROSTŘEDKŮ
PRESENCE OF STATE RESOURCES
Opatření musí být poskytnuto státem nebo ze státních prostředků.
The measure must be granted by the State or through State resources.
Granty poskytnuté v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou financovány ministerstvem obchodu a průmyslu, jsou proto financovány státem.
The grants awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme are financed by the Ministry of Trade and Industry and are therefore financed by the State.