natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Odvětví spadající mimo oblast působnosti ustanovení o státní podpoře Dohody o EHP
Sectors falling outside the scope of the State aid provisions of the EEA Agreement
Hlavní část odvětví primárního průmyslu (zemědělství/lesnictví a rybářství) náleží mimo oblast působnosti Dohody o EHP nebo mimo oblast pravomoci úřadu k přezkoumání státní podpory (viz čl. 8 odst. 3 a Protokoly 3 a 9 k Dohodě o EHP).
The major part of the primary industries (agriculture/forestry and fisheries sectors) falls outside the scope of the EEA Agreement or outside the scope of the Authority’s competence to review State aid, cf. Article 8(3) and Protocols 3 and 9 to the EEA Agreement.
Norská vláda se rozhodla zachovat v těchto odvětvích stávající režim odlišené sazby příspěvků na sociální zabezpečení.
The Norwegian Government has decided to maintain the current system of differentiated rates of social security contributions in these sectors.
Norské orgány v oznámení uvedly, že zajistí úplný soulad s Dohodou o EHP, aby ze stávajícího režimu nečerpaly výhody podniky, které do těchto odvětví nepatří.
The Norwegian authorities have stated in the notification that they will ensure full compliance with the EEA Agreement, in order to avoid that undertakings not belonging to these sectors, would benefit from the current system.
Odvětví podléhající plné sazbě nezávisle na umístění
Sectors subject to full rate irrespective of location
Nejvyšší sazba pojistného 14,1 % se použije pro následující podniky nezávisle na obci, v níž zaměstnanec žije:
The highest tax rate of 14,1 % shall apply to the following enterprises, irrespective of the municipality in which the employee lives:
podniky, které vyrábějí hydroelektrickou energii,
enterprises producing electricity from hydropower,
podniky účastnící se těžby ropy nebo zemního plynu,
enterprises involved in extraction of crude oil or natural gas,
podniky poskytující jednu či několik následujících služeb spojených s těžbou ropy nebo plynu:
enterprises providing one of more of the following services associated with oil or gas exploitation:
smluvní průzkumné a těžební vrtné práce,
test or production drilling on contract,
servisní činnosti ve spojení s těžbou ropy nebo plynu,
service activities in connection with oil and gas exploitation,
smluvní servisní činnosti na vrtech a sondách,
drilling or well service on contract.
podniky těžící kovovou rudu s výjimkou železné rudy a železné rudy obsahující mangan,
enterprises excavating metal ore, except iron ore and iron ore containing manganese,
podniky těžící průmyslové minerály nefelinický syenit a olivín,
enterprises excavating the industrial minerals nepheline cyenite and olivine,
podniky, které staví nebo opravují komerční zaoceánská plavidla s vlastním pohonem.
enterprises that build or repair self-propelled, ocean-going commercial vessels.
Tato plavidla jsou definována následovně:
These vessels are defined as follows:
plavidla o výtlaku nejméně 100 GRT pro převoz cestujících nebo nákladu,
vessels of at least 100 GRT for transporting passengers or cargo,
plavidla o výtlaku nejméně 100 GRT pro zvláštní účely,
vessels of at least 100 GRT for special purposes,
vlečné čluny o výkonu nejméně 365 kW,
tugs of at least 365 kW,
rybářská plavidla o výtlaku nejméně 100 GRT pro export do zemí mimo EHP,
fishing vessels of at least 100 GRT intended for export to countries outside the EEA area,
nedokončené trupy výše uvedených plavidel, které plavou na vodě a jsou pohyblivé,
floating and movable unfinished hulls of the above vessels.
podniky, které provádějí velké úpravy takových plavidel, jaké jsou uvedeny výše, mají-li tato plavidla výtlak vyšší než 1000 GRT,
enterprises that carry out major alterations to vessels such as those referred to above, if the vessel is above 1000 GRT,
podniky vyrábějící ocel ESUO,
enterprises producing ECSC steel,
finanční podniky (uvedené v oddíle 1–4 zákona o finančních institucích nebo oddíle 7–1, srovnej s oddílem 1–2, prvním odstavcem Zákona o obchodování s cennými papíry), má-li podnik pobočky, účastní-li se přeshraničních činností nebo pokud založil dceřiné společnosti provádějící obdobné činnosti v jiných státech v EHP,
financial enterprises (as mentioned in section 1-4 of the Financial Institutions Act or section 7-1, see section 1-2, first paragraph, of the Securities Trading Act) if the enterprise has branches, is involved in cross-border activities or has established subsidiaries carrying out similar activities in other states within the EEA area,
podniky poskytující silniční přepravu zboží a zaměstnávající více než 50 člověkoroků,
enterprises providing goods transport by road, and employing more than what correspond to 50 man-years,
podniky poskytující telekomunikační služby.
enterprises producing telecommunications services.
Výše popsané podniky, které nemohou využívat výhod regionálně odlišeného pojistného na sociální zabezpečení, mohou získat podporu de minimis popsanou níže.
The enterprises described above that cannot benefit from the regionally differentiated social security tax, may receive de minimis aid as described below.
Ujednání de minimis
De minimis arrangement
Zvýšené sazby v zónách 2 až 4 od roku 2004 popsané v tabulce 2 budou platit pouze pro podporu přesahující částku de minimis.
The increased rates in zones 2 to 4 from 2004 onwards described in table 2 above will apply only to aid exceeding the de minimis amount.
Příspěvky na sociální zabezpečení poskytované zaměstnavatelem budou vycházet ze stávajících sazeb pro zóny 2, 3 a 4 v roce 2003, pokud rozdíl mezi příspěvky na sociální zabezpečení na základě nejvyšší sazby (14,1 %) a příspěvky na sociální zabezpečení na základě nižších sazeb nepřekročí 270000 norských korun za jeden rok (100000 EUR za tříleté období).
Employers’ social security contributions will be based on the existing rates for zones 2, 3 and 4 in 2003, as long as the difference between the social security contributions based on the highest rate (14,1 %) and the social security contributions based on the existing lower rates, do not exceed NOK 270000 for one year (EUR 100000 over a three-year period).
Pokud je tento limit překročen, příspěvky na sociální zabezpečení budou muset vycházet z jinak použitelných sazeb, viz tabulka 2 výše.
When this limit is exceeded, the social security contributions will have to be based on the rates otherwise applicable, see table 2 above.
Toto ustanovení se netýká podniků v odvětví dopravy.
This provision does not apply to undertakings in the transport sector.
Podniky podléhající plné sazbě nezávisle na umístění budou také využívat režimu de minimis.
Enterprises subject to the full rate irrespective of location will also benefit from the de minimis scheme.
Jiná podpora de minimis může být poskytnuta společně s podporou de minimis v rámci systému příspěvků na sociální zabezpečení pouze, pokud celková podpora de minimis nepřekročí roční částku 270000 norských korun.
Other de minimis aid can be granted together with de minimis aid under the social security tax system only as long as total de minimis aid does not exceed NOK 270000 on an annual basis.
Norské orgány vypočítaly, že snížení příspěvků na sociální zabezpečení v důsledku snížených sazeb v roce 2004 činí 997 milionů norských korun v zónách 3 a 4 (896 milionů norských korun v zóně 4 a 101 milionů norských korun v zóně 3), v roce 2005 činí 674 miliónů norských korun (606 milionů norských korun v zóně 4 a 68 milionů norských korun v zóně 3) a v roce 2006 činí 352 miliónů norských korun (317 milionů norských korun v zóně 4 a 35 milionů norských korun v zóně 3), tzn. 2022 milionů norských korun (cca 247 milionů EUR) za celé tříleté období.
The Norwegian authorities have calculated that the reduction in social security contributions due to the reduced rates in 2004 is NOK 997 million in zones 3 and 4 (NOK 896 million in zone 4 and NOK 101 million in zone 3), NOK 674 million in 2005 (NOK 606 million in zone 4 and NOK 68 million in zone 3) and NOK 352 million in 2006 (NOK 317 million in zone 4 and NOK 35 million in zone 3), i.e. NOK 2022 million (some EUR 247 million) for the whole three-year period.
Rozhodnutí zahájit šetření
The decision to open an investigation
Ve svém rozhodnutí zahájit šetření vyjádřil úřad dvě pochybnosti týkající se tříletého přechodného období v zónách 3 a 4 pro regionálně odlišené příspěvky na sociální zabezpečení.
In its decision to open an investigation, the Authority expressed two doubts in respect of the three-year transition period in zones 3 and 4 for the regionally differentiated social security contributions.
Úřad se vyjádřil zejména k tomu, že norské orgány nepředložily výpočty prokazující vliv přechodného období v délce jednoho či dvou let pro každou ze zón a porovnání s oznámeným tříletým obdobím.
The main consideration expressed by the Authority was that the Norwegian authorities had not submitted calculations demonstrating the effects of transition periods of one and two years, respectively, for each of the zones, and compared to the notified three-year period.
Norské orgány předložily pouze srovnání mezi přechodným obdobím v délce tří let a situací, kdy přechodné období není zavedeno, s konstatováním: „přechodné období kratší než tři roky by bylo příliš krátké“.
The Norwegian authorities had only submitted comparisons between a transition period of three years and no transition period at all while stating that: ‘a transition period of less than three years would be too short’.
Úřad také požadoval důkazy, proč by podniky v zóně 3 potřebovaly stejné přechodné období jako podniky v zóně 4 i přesto, že čelí menšímu zvýšení pojistného.
The Authority also requested arguments as to why enterprises in zone 3 needed the same transition period as those in zone 4, in spite of facing a smaller increase in the tax burden.
Za druhé měl úřad námitky proti důležitosti argumentu norských orgánů, že až do konce podzimu 2002 neobdržely „žádné jasné signály“, že by režim měl být zrušen, protože vláda nemůže omlouvat nesplnění svých závazků podle Dohody o EHP tím, že dané předpisy nesprávně pochopila.
Secondly, the Authority disputed the relevance of the argument from the Norwegian authorities that they received ‘no clear signals’ until late autumn 2002 that the system as such had to be abolished, as a Government could not claim a misunderstanding of EEA rules as an excuse for not fulfilling its obligations under the Agreement.
Připomínky z Norska
The comments from Norway
Dopisem ministerstva financí ze dne 17. září 2003 předložily norské orgány připomínky k rozhodnutí úřadu zahájit šetření.
By letter dated 17 September 2003 from the Ministry of Finance, the Norwegian authorities submitted comments on the Authority’s decision to open an investigation.
Ministerstvo trvalo na předchozích názorech vyjádřených v dopisech ze dne 25. března 2003 a ze dne 5. června 2003 a předložilo další připomínky týkající se vlivu přechodného období v délce jednoho roku a dvou let pro každou ze zón a porovnání s oznámeným tříletým obdobím.
The Ministry maintained the previous considerations expressed in the letters dated 25 March 2003 and 5 June 2003, and submitted additional comments regarding the effects of transitional periods of one and two years, respectively, for each of the zones and compared with the notified three-year period.
Ministerstvo také předložilo další připomínky, proč podniky v zóně 3 potřebují stejné přechodné období jako podniky v zóně 4.
The Ministry also submitted additional comments as to why enterprises in zone 3 needed the same transitional period as those in zone 4.
Hospodářský dopad přechodného období v délce jednoho roku a dva roky
Economic effects of transitional periods of one and two years
Ministerstvo financí předložilo následující tabulku znázorňující vliv ročního zvýšení nákladů práce a pojistného v závislosti na době trvání přechodného období.
The Ministry of Finance submitted the following table showing the effects of the annual increase in labour costs and tax burden, depending on the duration of the transitional period.
„Roční změny nákladů práce a zatížení pojistným v důsledku zvýšení sazeb pojistného s přihlédnutím k době trvání přechodného období“
‘Annual changes in labour costs and tax burden due to increase in tax rates, taking into account the duration of the transitional period’
Bez přechodného období
No transitional period
Přechodné období jeden rok
One year transitional period
Přechodné období dva roky
Two year transitional period
Přechodné období tři roky
Three year transitional period
Zvýšení sazeb pojistného
Increases in tax rates
zóna 4
zone 4
9,0 proc. bodu
9,0 percentage points
4,5 proc. bodu
4,5 percentage points
3,0 proc. bodu
3,0 percentage points
2,25 proc. bodu
2,25 percentage points
zóna 3
zone 3
7,7 proc. bodu
7,7 percentage points
3,85 proc. bodu
3,85 percentage points
2,6 proc. bodu
2,6 percentage points
1,93 proc. bodu
1,93 percentage points
Zvýšení nominálních nákladů práce pouze v důsledku nárůstu sazeb pojistného (není zahrnut růst mezd)
Increase in nominal labour costs due only to the rise in tax rates (wage growth not included)
Zvýšení celkového zatížení pojistným v důsledku nárůstu sazeb pojistného (není zahrnut růst mezd)
Increase in total tax burden due to the rise in tax rates (effect of wage growth not included)
1186 mil. norských korun
NOK 1186 million
593 mil. norských korun
NOK 593 million
395 mil. norských korun
NOK 395 million
296 mil. norských korun
NOK 296 million
134 mil. norských korun
NOK 134 million
67 mil. norských korun
NOK 67 million
45 mil. norských korun
NOK 45 million
34 mil. norských korun
NOK 34 million
Zvýšení nominálních celkových nákladů práce, je-li zahrnut běžný růst mezd
Increase in nominal total labour costs when normal wage growth is included
Zvýšení celkových nákladů práce (růst mezd a zvýšení pojistného) v porovnání s běžným růstem mezd
Increase in total labour costs (wage growth and tax increase) compared to normal wage growth
Ministerstvo uvádí připomínky k číselným údajům uvedeným výše v tabulce 3 a zdůrazňuje, že bez přechodného období by okamžité zvýšení příspěvků na sociální zabezpečení bylo 9 procentních bodů v zóně 4 a 7,7 procentního bodu v zóně 3, což odpovídá okamžitému zvýšení nákladů práce společností o 8,6 % a 7,2 % (jakmile je překročen práh de minimis), což odráží zvýšení celkového zatížení pojistným v zóně 4 a 3 ve výši 1186 miliónů norských korun a 134 miliónů norských korun.
The Ministry comments upon the figures presented in table 3 above, and points out that with no transitional period, the immediate increase in the social security contributions would be 9 and 7,7 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an immediate increase in the firms’ labour costs of 8,6 and 7,2 % (as soon as the de minimis threshold is reached) reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 1186 million and NOK 134 million.
Norské orgány také odkazovaly na výzkumnou zprávu, kterou předložil Møreforskning [13], uvádějící mírně vyšší hodnoty (1,3 miliardy norských korun a 177 milionů norských korun).Norské orgány zdůraznily, že kdyby nebylo poskytnuto žádné přechodné období a za předpokladu, že se v reakci na zvýšení pojistného neuplatní žádný okamžitý vliv tohoto zvýšení na mzdy, zvýšení nákladů práce dotčených společností v roce 2004 (jestliže se nebere v úvahu podpora de minimis) by představovalo asi 300 % běžného ročního zvýšení nákladů práce (míra růstu 13,9 % v zóně 4 a 12,6 % v zóně 3) v porovnání s odhadovaným ročním růstem mezd ve výši 4,5 %.
The Norwegian authorities also referred to a research report by Møreforskning [13] that presents slightly higher figures (NOK 1,3 billion and NOK 177 million, respectively).The Norwegian authorities pointed out that if no transitional period was granted and provided there are no immediate carry-over effect in wages in response to the tax increases, the increase in labour costs of the firms in question in 2004 (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 300 % of the normal annual increase in labour costs (growth rates of 13,9 and 12,6 % in zone 4 and zone 3, respectively), compared with the estimated annual wage growth rate of 4,5 % .
Při přechodném období v délce jednoho roku by růst pojistného na sociální zabezpečení v zóně 4 činil 4,5 procentního bodu a v zóně 3 činil 3,9 procentního bodu, což odpovídá ročnímu zvýšení nákladů práce společností o 4,3 % a 3,6 % (jakmile je dosaženo povoleného prahu de minimis), což odráží zvýšení celkového zatížení pojistným v zóně 4 ve výši 593 milionů norských korun a v zóně 3 ve výši 67 milionů norských korun.
With a transitional period of one year, the increase in the social security tax would be 4,5 and 3.9 percentage points in zones 4 and 3, respectively, which corresponds to an annual increase in the firms’ labour costs of 4,3 and 3,6 % (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in the total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 593 million and NOK 67 million respectively.
Pokud se vliv zvýšení pojistného nepromítne do mezd, roční zvýšení nákladů práce (nebere-li se v úvahu podpora de minimis) by činilo dvojnásobek normálního ročního zvýšení nákladů práce (205 % v zóně 4 a 189 % v zóně 3).
Provided that there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about twice of the normal annual increase in labour costs (205 % and 189 % in zone 4 and zone 3, respectively).
Při přechodném období v délce dvou let by zvýšení pojistného na sociální zabezpečení odpovídalo ročnímu zvýšení nákladů práce společností ve výši 2,9 % a 2,4 % (po dosažení prahu de minimis), což odráží zvýšení celkového zatížení pojistným v zóně 4 ve výši 395 milionů norských korun a v zóně 3 ve výši 45 milionů norských korun ročně.
With a transitional period of two years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,9 and 2,4 % (as soon as the de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 395 million and NOK 45 million each year.
Pokud se zvýšení pojistného nepromítne do mezd, roční zvýšení nákladů práce dotčených firem (nebere-li se v úvahu podpora de minimis) by v zóně 4 činilo asi 170 % a v zóně 3 asi 160 % normálního ročního zvýšení nákladů práce.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual growth in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 170 % and 160 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and 3, respectively.
U přechodného období v délce tří let by zvýšení sazeb pojistného na sociální zabezpečení odpovídalo ročnímu zvýšení nákladů práce společností ve výši 2,1 % v zóně 4 a 1,8 % v zóně 3 (po dosažení prahu de minimis), což odráží zvýšení celkového zatížení pojistným v zóně 4 ve výši 296 milionů norských korun a v zóně 3 ve výši 34 milionů norských korun.
With a transitional period of three years, the ensuing increase in the social security tax rates would correspond to an isolated annual increase in the firms’ labour costs of 2,1 and 1,8 % in zones 4 and 3 (as soon as the allowed de minimis threshold is reached), reflecting an increase in total tax burden in zones 4 and 3 of NOK 296 million and NOK 34 million.
Pokud se zvýšení pojistného nepromítne do mezd, roční zvýšení mzdových nákladů (jestliže se nebere v úvahu podpora de minimis) by činilo asi 152 % v zóně 4 a 145 % v zóně 3 normálního ročního zvýšení mzdových nákladů práce.
Provided there is no carry-over effect in wages in response to the tax increases, the annual increase in labour costs of the firms in question (when de minimis aid is not taken into consideration) would be about 152 % and 145 % of the normal annual increase in labour costs in zones 4 and zone 3, respectively.
Dále bylo uvedeno, že v krátkodobém horizontu může přizpůsobení se zvýšeným sazbám pojistného nabýt podoby změn v cenách výrobku, mzdách nebo objemech výroby.
It was furthermore outlined that in the short run, adjustment to increased tax rates may take the form of changes in product prices, wages or production volume.
Ministerstvo financí také zdůraznilo, že velké množství podniků je vystaveno mezinárodní hospodářské soutěži a zisková rozpětí v průmyslu dotčených regionů jsou v průměru nízká, což může ukazovat, že ve většině případů existují pouze omezené možnosti pro zvyšování cen výrobků.
The Ministry of Finance also maintained that a substantial number of enterprises are exposed to international competition and, the fact that the profitability margins of the industry in the concerned regions are low on average, may indicate that in most cases, there are limited possibilities for increasing product prices.
Navíc uvedlo, že údaje v tabulce 3 ukazují, že dokonce i u přechodného období v délce tří let by roční nárůst nákladů práce byl výrazně vyšší, než jaký se podle předpokladů odrazí v odpovídajících úpravách mezd v témže roce.
Furthermore, it is mentioned that figures referred in Table 3, show that even with a transitional period of three years, the annual increase in labour costs would be much higher that what could be expected to be reflected in corresponding wage adjustments the same year.
Bylo také uvedeno, že žádné empirické studie neposkytují přesnou odpověď na to, jak je proces tvorby mezd ovlivněn změnou výše příspěvků na sociální zabezpečení.
It was also referred that no empirical studies provided precise answers as to how the wage formation process was influenced by a change in the level of social security contributions.
Analytické výsledky týkající se částečných regionálních změn jsou z hlediska dlouhodobého dopadu ještě proměnlivější.
Analytical results concerning partial regional changes are even more varied as regards the long-term incidence effects.
Patrně žádná studie se nezaměřila konkrétně na časový průběh těchto dopadů.
No studies seem to have focused specifically on the time path of incidence effects.
Tvrdí se, že vzhledem k nominální rigiditě směrem dolů by bylo možné očekávat, že časová dráha při zvýšení sazeb a snížení sazeb bude asymetrická.
It is maintained that, due to nominal downward rigidity, one might expect that the time path of an increase in rates and decrease in rates would be asymmetric.
V případě výrazného zvýšení pojistného by bylo možné očekávat, že společnostem bude trvat několik let, než přizpůsobí své náklady zvýšení pojistného.
In the case of a significant increase in taxes, one might expect that it would take several years for the firms' costs to adjust to the tax increase.
Bylo zdůrazněno, že to znamená, že přechodné období by nejen oddálilo růst nákladů společností, ale také snížilo maximální výši nákladů, které společnosti ponesou první rok, kdy se uplatňuje plná sazba pojistného ve výši 14,1 %.
It was pointed out that this implied that the transitional period would not only postpone the rise in costs to firms, but also reduce the maximum level of costs the firms would have to bear the first year the full tax rate of 14,1 percent is applied.
Proto ministerstvo poukázalo na to, že délka přechodného období je důležitější, když se bere v úvahu proces úpravy nominálních mezd.
Therefore, the Ministry stressed that the length of the transitional period was of greater importance when the adjustment process of nominal wages was taken into consideration.
Norské orgány došly k závěru, že tříleté přechodné období v porovnání s dvouletým sníží počet uzavřených podniků a redukuje nutné omezení výroby vyplývající ze zvýšení pojistného, a tím sníží riziko podstatného zhoršení situace zaměstnanosti, vylidňování a nárůstu nezaměstnanosti.
The Norwegian authorities concluded that a three-year transitional period compared to a two year period, would reduce the number of closures or necessary downscaling of production resulting from the increase of the contribution rate and, hence, reduce the risk of a substantially worsened employment situation, increased depopulation and rise in unemployment.
Proč podniky v zóně 3 potřebují stejné přechodné období jako podniky v zóně 4?
Why do enterprises in zone 3 need the same transitional period as enterprises in zone 4?