natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podíl společnosti A na trhu, kde působí společnost C, závisí na prodeji Xeranu společností C. Podíl společnosti A na trhu technologií, odrážející prodej společnosti C v příslušném předchozím roce, tedy činí 0 % v roce 2, 10 % v roce 3 a 15 % v následujících letech.
In the market where C is active A’s market share depends on the sale of Xeran by C. A’s market share on the technology market, based on C’s sales in the previous year, is therefore 0 % in year two, 10 % in year three and 15 % thereafter.
Stejných hodnot dosahuje podíl společnosti C na trhu výrobků: 0 % v roce 2, 10 % v roce 3 a 15 % v dalších letech.
The market share of C on the product market is the same: 0 % in year two, 10 % in year three and 15 % thereafter.
Na licenční dohodu mezi společnostmi A a C se tudíž bezpečný přístav vztahuje po celé období.
The licence agreement between A and C therefore falls within the safe harbour for the whole period.
Udělení licence mezi soutěžiteli
Licensing between competitors
Společnosti A a B působí na stejném relevantním trhu výrobků a stejném relevantním zeměpisném trhu s určitým chemickým výrobkem.
Companies A and B are active on the same relevant product and geographic market for a certain chemical product.
Každá z nich rovněž vlastní patent na rozdílnou technologii sloužící k výrobě tohoto výrobku.
They also each own a patent on different technologies used to produce this product.
V roce 1 společnosti A a B podepíší dohodu o křížové licenci, a navzájem si tak udělí licence k využívání svých technologií.
In year one A and B sign a cross licence agreement licensing each other to use their respective technologies.
V roce 1 společnosti A a B výrobek vyrábějí jen pomocí vlastních technologií, přičemž hodnota prodeje činí 15 miliónů EUR u společnosti A a 20 miliónů EUR u společnosti B. Počínaje rokem 2 každá společnost používá vlastní technologii i technologii druhé společnosti.
In year one A and B produce only with their own technology and A sells EUR 15 million of the product and B sells EUR 20 million of the product. From year two they both use their own and the other’s technology.
V tomto roce a letech následujících prodává společnost A výrobek vyráběný pomocí vlastní technologie v hodnotě 10 miliónů EUR a výrobek vyráběný pomocí technologie společnosti B rovněž v hodnotě 10 miliónů EUR. Společnost B počínaje rokem 2 prodává výrobek vyráběný vlastní technologií v hodnotě 15 miliónů EUR a výrobek vyráběný technologií společnosti A v hodnotě 10 miliónů EUR. Je zjištěno, že celková hodnota trhu s výrobkem a jeho náhradami činí 100 miliónů EUR v každém roce.
From that year onward A sells EUR 10 million of the product produced with its own technology and EUR 10 million of the product produced with B’s technology. B sells from year two EUR 15 million of the product produced with its own technology and EUR 10 million of the product produced with A’s technology. It is established that the total market of the product and its substitutes is worth EUR 100 million in each year.
Za účelem posouzení licenční dohody podle nařízení TTBER je nutné vypočítat podíly společností A a B jak na trhu technologií, tak na trhu výrobků.
To assess the licence agreement under the TTBER, the market shares of A and B have to be calculated both on the technology market and the product market. The market share of A on the technology market depends on the amount of the product sold in the preceding year that was produced, by both A and B, with A’s technology.
Podíl společnosti A na trhu technologií závisí na množství výrobků prodaných v předchozím roce, které pomocí technologie společnosti A vyrobila společnost A i společnost B. V roce 2 tak podíl společnosti A na trhu technologií činí 15 %, což vyjadřuje její vlastní výrobu a prodej v hodnotě 15 miliónů EUR v roce 1.
In year two the market share of A on the technology market is therefore 15 %, reflecting its own production and sales of EUR 15 million in year one.
Počínaje rokem 3 podíl společnosti A na trhu technologií dosahuje 20 %, což odráží prodej výrobků v hodnotě 20 miliónů EUR vyrobených pomocí její technologie, vyprodukovaných a prodaných společnostmi A a B (každá společnost 10 miliónů EUR).
From year three A’s market share on the technology market is 20 %, reflecting the EUR 20 million sale of the product produced with A’s technology and produced and sold by A and B (EUR 10 million each).
Obdobně činí podíl společnosti B na trhu technologií 20 % v roce 2 a 25 % v letech následujících.
Similarly, in year two B’s market share on the technology market is 20 % and thereafter 25 %.
Podíly společností A a B na trhu výrobků závisejí na prodeji daného výrobku každou ze společností v předchozím roce bez ohledu na to, jaká technologie byla při výrobě použita.
The market shares of A and B on the product market depend on their respective sales of the product in the previous year, irrespective of the technology used.
Podíl společnosti A na trhu výrobků činí 15 % v roce 2 a 20 % v dalších letech.
The market share of A on the product market is 15 % in year two and 20 % thereafter.
Podíl společnosti B na trhu výrobků činí 20 % v roce 2 a 25 % v dalších letech.
The market share of B on the product market is 20 % in year two and 25 % thereafter.
Vzhledem k tomu, že dohoda byla uzavřena mezi soutěžiteli, bezpečný přístav se na ni bude vztahovat jedině tehdy, jestliže společný podíl obou společností na trhu technologií ani na trhu výrobků nepřekročí práh podílu na trhu ve výši 20 %.
As the agreement is between competitors, their combined market share, both on the technology and on the product market, has to be below the 20 % market share threshold in order to benefit from the safe harbour.
To v tomto případě zjevně neplatí.
It is clear that this is not the case here.
Společný podíl společností na trhu technologií i na trhu výrobků činí 35 % v roce 2 a 45 % v dalších letech.
The combined market share on the technology market and on the product market is 35 % in year two and 45 % thereafter.
Tuto dohodu mezi soutěžiteli proto bude třeba posoudit individuálně.
This agreement between competitors will therefore have to be assessed on an individual basis.
Tvrdá omezení hospodářské soutěže v rámci blokové výjimky
Hardcore restrictions of competition under the Block Exemption
Článek 4 nařízení TTBER obsahuje seznam tvrdých omezení hospodářské soutěže.
Article 4 of the TTBER contains a list of hardcore restrictions of competition.
Klasifikace určitého omezení jakožto tvrdého omezení hospodářské soutěže vychází z povahy tohoto omezení a ze zkušenosti, že omezení této povahy mají téměř vždy záporné účinky na hospodářskou soutěž.
The classification of a restraint as a hardcore restriction of competition is based on the nature of the restriction and experience showing that such restrictions are almost always anti-competitive.
V souladu s judikaturou soudů Společenství [39] může takové omezení vyplývat z jasného cíle dohody nebo z okolností konkrétního případu (srov. odst. 14).
In line with the case law of the Community Courts [39] such a restriction may result from the clear objective of the agreement or from the circumstances of the individual case (cf. paragraph 14 above).
Jestliže dohoda o převodu technologií obsahuje tvrdé omezení hospodářské soutěže, pak z čl. 4 odst. 1 a 2 nařízení TTBER vyplývá, že se na tuto dohodu jako na celek bloková výjimka nevztahuje.
When a technology transfer agreement contains a hardcore restriction of competition, it follows from Article 4(1) and 4(2) of the TTBER that the agreement as a whole falls outside the scope of the block exemption.
Pro účely nařízení TTBER nemohou být tvrdá omezení oddělena od zbylých částí dohody.
For the purposes of the TTBER hardcore restrictions cannot be severed from the rest of the agreement.
Kontrolní úřad ESVO kromě toho soudí, že v rámci individuálního posouzení budou tvrdá omezení hospodářské soutěže splňovat čtyři podmínky uvedené v čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP jen za výjimečných okolností.
Moreover, the EFTA Surveillance Authority considers that in the context of individual assessment hardcore restrictions of competition will only in exceptional circumstances fulfil the four conditions of Article 53(3) of the EEA Agreement (cf. paragraph 18 above).
Článek 4 nařízení TTBER rozlišuje mezi dohodami mezi soutěžiteli na jedné straně a dohodami mezi nesoutěžiteli na straně druhé.
Article 4 of the TTBER distinguishes between agreements between competitors and agreements between non-competitors.
Dohody mezi soutěžiteli
Agreements between competitors
V čl. 4 odst. 1 jsou uvedena tvrdá omezení platná pro udělování licencí mezi soutěžiteli.
Article 4(1) lists the hardcore restrictions for licensing between competitors.
Podle čl. 4 odst. 1 se bloková výjimka podle nařízení TTBER nevztahuje na dohody, jejichž cílem je přímo či nepřímo, samostatně nebo ve spojení s jinými okolnostmi pod kontrolou smluvních stran:
According to Article 4(1), the TTBER does not cover agreements which, directly or indirectly, in isolation or in combination with other factors under the control of the parties, have as their object:
omezit možnost jedné strany, aby si sama určovala cenu, za kterou prodává své výrobky třetím stranám;
the restriction of a party’s ability to determine its prices when selling products to third parties;
omezit výrobu s výjimkou omezení výroby smluvních výrobků, která jsou nabyvateli licence uložena v nevzájemné dohodě nebo jsou uložena pouze jednomu z nabyvatelů licence ve vzájemné dohodě;
the limitation of output, except limitations on the output of contract products imposed on the licensee in a non-reciprocal agreement or imposed on only one of the licensees in a reciprocal agreement;
provést rozdělení trhů nebo zákazníků s výjimkou
the allocation of markets or customers except:
závazku, který byl uložen nabyvateli (nabyvatelům) licence, používat licencovanou technologii pouze v jedné nebo v několika technických oblastech použití nebo na jednom nebo na několika trzích výrobku,
the obligation on the licensee(s) to produce with the licensed technology only within one or more technical fields of use, or one or more product markets;
závazku, který byl uložen poskytovateli licence a/nebo nabyvateli licence v nevzájemné dohodě, nevyrábět licencovanou technologií v jedné nebo v několika technických oblastech použití, na jednom nebo na několika trzích výrobku nebo na jednom nebo několika vyhrazených územích, která jsou vyhrazena druhé straně,
the obligation on the licensor and/or the licensee, in a non-reciprocal agreement, not to produce with the licensed technology within one or more technical fields of use or one or more product markets or one or more exclusive territories reserved for the other party;
závazku, který byl uložen poskytovateli licence, neudělovat na určitém území licenci na technologii žádnému jinému nabyvateli licence,
the obligation on the licensor not to license the technology to another licensee in a particular territory;
omezení aktivního a/nebo pasivního prodeje na výhradním území vyhrazeném druhé straně nebo výhradní skupině zákazníků vyhrazené druhé straně, které bylo uloženo v nevzájemné dohodě nabyvateli licence a/nebo poskytovateli licence,
the restriction, in a non-reciprocal agreement, of active and/or passive sales by the licensee and/or the licensor into the exclusive territory or to the exclusive customer group reserved for the other party;
omezení, uloženého v nevzájemné dohodě nabyvateli licence, aktivního prodeje na výhradním území nebo výhradní skupině zákazníků, jež byly poskytovatelem licence přiděleny jinému nabyvateli licence, pokud se u posledně uvedeného nejedná o podnik, který byl v okamžiku uzavření své licenční dohody soutěžícím podnikem vůči poskytovali licence,
the restriction, in a non-reciprocal agreement, of active sales by the licensee into the exclusive territory or to the exclusive customer group allocated by the licensor to another licensee provided that the latter was not a competing undertaking of the licensor at the time of the conclusion of its own licence;
závazku, který byl uložen nabyvateli licence, vyrábět smluvní výrobky pouze pro vlastní potřebu, pokud nabyvatel licence není omezen v aktivním nebo pasivním prodeji smluvních výrobků jako náhradních dílů pro své vlastní výrobky,
the obligation on the licensee to produce the contract products only for its own use provided that the licensee is not restricted in selling the contract products actively and passively as spare parts for its own products;
závazku, který byl uložen nabyvateli licence v nevzájemné dohodě, vyrábět smluvní výrobky pouze pro určitého zákazníka, jestliže byla udělena licence, která měla tomuto zákazníkovi vytvořit alternativní zdroj dodávek;
the obligation on the licensee in a non-reciprocal agreement to produce the contract products only for a particular customer, where the licence was granted in order to create an alternative source of supply for that customer;
omezit možnost nabyvatele licence využívat svou vlastní technologii nebo omezit možnost jedné ze smluvních stran provádět výzkum a vývoj, ledaže je druhé z uvedených omezení nezbytné k tomu, aby se zabránilo odkrytí licencovaného know-how třetí straně.
the restriction of the licensee’s ability to exploit its own technology or the restriction of the ability of any of the parties to the agreement to carry out research and development, unless such latter restriction is indispensable to prevent the disclosure of the licensed know-how to third parties.
U řady tvrdých omezení rozlišuje nařízení TTBER mezi vzájemnými a nevzájemnými dohodami.
For a number of hardcore restrictions the TTBER makes a distinction between reciprocal and non-reciprocal agreements.
Seznam tvrdých omezení je přísnější na vzájemné než na nevzájemné dohody mezi soutěžiteli.
The hardcore list is stricter for reciprocal agreements than for non-reciprocal agreements between competitors.
Vzájemné dohody jsou dohody o udělení křížové licence, jimiž jsou licencovány konkurenční technologie nebo technologie použitelné k výrobě konkurenčních výrobků.
Reciprocal agreements are cross-licensing agreements where the licensed technologies are competing technologies or can be used for the production of competing products.
Nevzájemná dohoda je dohoda, kterou jen jedna ze smluvních stran uděluje licenci na svou technologii druhé straně, nebo dohoda o křížové licenci, při níž nejsou uděleny licence na konkurenční technologie ani na technologie použitelné k výrobě konkurenčních výrobků.
A non-reciprocal agreement is an agreement where only one of the parties is licensing its technology to the other party or where in case of cross-licensing the licensed technologies are not competing technologies and cannot be used for the production of competing products.
K tomu, aby byla dohoda vzájemná, nestačí, že obsahuje závazek udělit zpětně licenci poskytovateli licence ani že nabyvatel licence skutečně zpětně uděluje licence na vlastní zlepšení licencované technologie.
An agreement is not reciprocal merely because the agreement contains a grant back obligation or because the licensee licenses back own improvements of the licensed technology.
V případě, že se nevzájemná dohoda později stane dohodou vzájemnou v důsledku toho, že je mezi stejnými smluvními stranami udělena druhá licence, strany mohou být nuceny revidovat první licenci, aby dohoda neobsahovala tvrdé omezení.
In case at a later point in time a non-reciprocal agreement becomes a reciprocal agreement due to the conclusion of a second licence between the same parties, they may have to revise the first licence in order to avoid that the agreement contains a hardcore restriction.
Při posuzování jednotlivých případů bude Kontrolní úřad ESVO brát v potaz dobu, která uběhla mezi udělením první a druhé licence.
In the assessment of the individual case the EFTA Surveillance Authority will take into account the time lapsed between the conclusion of the first and the second licence.
Tvrdé omezení hospodářské soutěže uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) se týká dohod mezi soutěžiteli, jejichž cílem je stanovení cen výrobků prodávaných třetím stranám, včetně výrobků obsahujících licencovanou technologii.
The hardcore restriction of competition contained in Article 4(1)(a) concerns agreements between competitors that have as their object the fixing of prices for products sold to third parties, including the products incorporating the licensed technology.
Stanovení cen dohodnuté mezi soutěžiteli představuje omezení hospodářské soutěže samotným svým cílem.
Price fixing between competitors constitutes a restriction of competition by its very object.
Stanovení cen může mít například podobu přímé dohody o přesné ceně, jež se má účtovat, nebo o ceníku, který obsahuje určité maximální přípustné rabaty.
Price fixing can for instance take the form of a direct agreement on the exact price to be charged or on a price list with certain allowed maximum rebates.
Přitom je nepodstatné, zda se dohoda týká pevně stanovených, minimálních, maximálních nebo doporučených cen.
It is immaterial whether the agreement concerns fixed, minimum, maximum or recommended prices.
Stanovení cen může být provedeno také nepřímo, uplatňováním opatření, která odrazují od porušování dohodnuté cenové úrovně, například tak, že se stanoví, že pokud se ceny výrobků sníží pod určitou úroveň, zvýší se sazba licenčních poplatků.
Price fixing can also be implemented indirectly by applying disincentives to deviate from an agreed price level, for example, by providing that the royalty rate will increase if product prices are reduced below a certain level.
Avšak závazek nabyvatele licence platit určitý minimální licenční poplatek nepředstavuje sám o sobě stanovení cen.
However, an obligation on the licensee to pay a certain minimum royalty does not in itself amount to price fixing.
Když se licenční poplatky počítají na základě jednotlivých prodejů výrobku, má výše licenčního poplatku přímý dopad na mezní náklady výrobku, a tedy i přímý dopad na ceny výrobků [40].
When royalties are calculated on the basis of individual product sales, the amount of the royalty has a direct impact on the marginal cost of the product and thus a direct impact on product prices [40].
Soutěžitelé proto mohou jako prostředek ke koordinaci cen na navazujících trzích výrobků použít udělení křížové licence se vzájemnými běžnými licenčními poplatky [41].
Competitors can therefore use cross licensing with reciprocal running royalties as a means of co-ordinating prices on downstream product markets [41].
Kontrolní úřad ESVO však bude křížové licence se vzájemnými běžnými licenčními poplatky pokládat za stanovení cen pouze v případě, že dohoda postrádá jakýkoli účel prospěšný hospodářské soutěži, a tedy nepředstavuje licenční dohodu uzavřenou v dobré víře.
However, the EFTA Surveillance Authority will only treat cross licences with reciprocal running royalties as price fixing where the agreement is devoid of any pro-competitive purpose and therefore does not constitute a bona fide licensing arrangement.
V takovýchto případech, kdy dohoda nevytváří žádnou hodnotu, a proto nemá reálné hospodářské opodstatnění, jde o fiktivní dohodu, která se rovná kartelu.
In such cases where the agreement does not create any value and therefore has no valid business justification, the arrangement is a sham and amounts to a cartel.
Tvrdé omezení uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. a) představují rovněž dohody, u nichž se licenční poplatky vypočítávají na základě všech prodejů výrobku bez ohledu na použití licencované technologie.
The hardcore restriction contained in Article 4(1)(a) also covers agreements whereby royalties are calculated on the basis of all product sales irrespective of whether the licensed technology is being used.
Na tyto dohody se vztahuje také čl. 4 odst. 1 písm. d), podle kterého nesmí být omezena možnost nabyvatele licence využívat svou vlastní technologii (viz odstavec 95).
Such agreements are also caught by Article 4(1)(d) according to which the licensee must not be restricted in his ability to use his own technology (see paragraph 95 below).
Takové dohody obvykle omezují hospodářskou soutěž, protože zvyšují náklady na využívání vlastní, konkurenční technologie nabyvatele licence a omezují soutěž, která existovala při neexistenci dohody [42].
In general such agreements restrict competition since the agreement raises the cost of using the licensee's own competing technology and restricts competition that existed in the absence of the agreement [42].
To platí jak u vzájemných, tak u nevzájemných ujednání.
This is so both in the case of reciprocal and non-reciprocal arrangements.
Výjimečně však dohoda, v jejímž rámci se licenční poplatky počítají podle všech prodejů výrobku, může splňovat podmínky čl. 53 odst. 3 Dohody o EHP, a to v jednotlivých případech, kdy lze na základě objektivních činitelů učinit závěr, že omezení je pro udělení licence, které podporuje hospodářskou soutěž, nezbytné.
Exceptionally, however, an agreement whereby royalties are calculated on the basis of all product sales may fulfil the conditions of Article 53(3) of the EEA Agreement in an individual case where on the basis of objective factors it can be concluded that the restriction is indispensable for pro-competitive licensing to occur.
Tak tomu může být tehdy, jestliže by bez tohoto omezení bylo nemožné nebo nepřiměřeně obtížné vypočítávat a sledovat licenční poplatky, které má nabyvatel licence platit, například proto, že technologie poskytovatele licence nezanechává viditelné stopy na konečném výrobku a jiné schůdné metody sledování nejsou k dispozici.
This may be the case where in the absence of the restraint it would be impossible or unduly difficult to calculate and monitor the royalty payable by the licensee, for instance because the licensor’s technology leaves no visible trace on the final product and practicable alternative monitoring methods are unavailable.
Tvrdé omezení hospodářské soutěže uvedené v čl. 4 odst. 1 písm. b) se týká vzájemných omezení výroby smluvních stran.
The hardcore restriction of competition set out in Article 4(1)(b) concerns reciprocal output restrictions on the parties.
Omezení výroby je omezení množství výrobků, které může smluvní strana vyrobit a prodat.
An output restriction is a limitation on how much a party may produce and sell.
Čl. 4 odst. 1 písm. b) se nevztahuje na omezení výroby, která jsou nabyvateli licence uložena v nevzájemné dohodě, ani na omezení výroby, která jsou uložena jednomu z nabyvatelů licence ve vzájemné dohodě, za podmínky, že se dané omezení týká pouze výrobků vyrobených s využitím licencované technologie.
Article 4(1)(b) does not cover output limitations on the licensee in a non-reciprocal agreement or output limitations on one of the licensees in a reciprocal agreement provided that the output limitation only concerns products produced with the licensed technology.
Čl. 4 odst. 1 písm. b) tedy za tvrdá omezení označuje vzájemná omezení výroby uložená smluvním stranám a omezení výroby uložená poskytovateli licence vzhledem k jeho vlastní technologii.
Article 4(1)(b) thus identifies as hardcore restrictions reciprocal output restrictions on the parties and output restrictions on the licensor in respect of his own technology.
Jestliže se soutěžitelé dohodnou na uložení vzájemných omezení výroby, cílem a pravděpodobným účinkem takové dohody je omezení nabídky na trhu.
When competitors agree to impose reciprocal output limitations, the object and likely effect of the agreement is to reduce output in the market.
Totéž platí o dohodách, které snižují motivaci smluvních stran rozšiřovat výrobu, například tím, že se strany vzájemně zaváží k provádění plateb při překročení určitého objemu výroby.
The same is true of agreements that reduce the incentive of the parties to expand output, for example by obliging each other to make payments if a certain level of output is exceeded.