natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Podle názoru norských orgánů skutečnost, že by alternativní přístup nevyvolal problémy v oblasti státní podpory, prokazuje, že náhrada nákladů restrukturalizace neznamená pro společnost Mesta AS hospodářskou výhodu.
In the view of the Norwegian authorities the fact that the alternative approach would not raise State aid issues shows that compensating for restructuring costs does not entail an economic advantage for Mesta AS.
Na podporu svých tvrzení odkazují norské orgány na věc Combus, v níž Soud prvního stupně rozhodl, že náhrada za opatření, jež mají vyrovnat strukturální nevýhody, nepředstavuje státní podporu [129].
In support of their arguments the Norwegian authorities refer to the Combus case where the Court of First Instance found that compensation for measures intended to offset a structural disadvantage does not constitute State aid [129].
V uvedeném případě dánská vláda vyplatila státním zaměstnancům částku ve výši 100 milionů DKK za to, že se vzdali svého postavení státního zaměstnance (a souvisejících práv) v rámci převedení do společnosti Combus.
In that case the Danish Government paid DKK 100 million to civil servants for waiving their civil servant status (and related rights) in the context of being transferred to Combus.
Podle orgánů tento výrok odůvodňuje přístup, na jehož základě lze rozlišovat mezi „náklady, které vznikly v rámci činnosti společnosti, a náklady, které byly společnosti uloženy, nevznikly však v rámci běžného rozpočtu společnosti“.
According to the authorities the statement warrants an approach according to which a distinction should be drawn between ‘costs that have been incurred in the running of the company and costs that have been imposed on the Company, but which have not been incurred in the normal course of the Company’s budget’.
Orgány se domnívají, že náhrada posledně uvedených nákladů nepředstavuje hospodářskou výhodu, nýbrž pouze poskytuje náhradu za strukturální nevýhodu, kterou konkurenti nemají.
The authorities consider that compensation for the latter costs does not amount to an economic advantage but compensates merely for a structural disadvantage which its competitors do not have.
Nezávisle na tom norské orgány tvrdily, že pokud by byl finanční závazek „zahrnutý“ v příspěvku formou věcného plnění, snížilo by to celkovou čistou hodnotu podniku, a převodce mohl proto poskytnout náhradu za tyto finanční závazky s cílem zachovat jejich neutralitu.
Separately from this, the Norwegian authorities have argued that if the financial obligation is ‘included’ in the contribution in kind this reduces the overall net value of the business and the transferor may therefore compensate for such financial obligations so as to keep them neutral.
Příspěvek poskytnutý společnosti Mesta AS formou věcného plnění zahrnoval řadu položek, jež byly pro obchodní činnosti nevýhodné.
The contribution in kind to Mesta AS involved a number of items involving disadvantages not suited for commercial operations.
Namísto snížení hodnoty příspěvku formou věcného plnění orgány zachovaly původní hodnotu a poskytly náhradu za nevýhody spojené s restrukturalizačními opatřeními.
Instead of reducing the value of the contribution in kind the authorities have maintained the original value and instead compensated for the disadvantages of the restructuring measures.
Na podporu tvrzení, že hodnota příspěvku formou věcného plnění nebyla ovlivněna finančními závazky (a že by proto orgány měly vyrovnat negativní dopad těchto závazků), norské orgány odkázaly na výpočet čisté současné hodnoty a vlastní kapitál společnosti Mesta AS.
In support of the argument that the value of the contribution in kind remained unaffected by the financial obligations (and that the authorities should therefore compensate for the negative impact of such obligations) the Norwegian authorities have referred to the Net Present Value calculation and the equity of Mesta AS.
V tomto ohledu se odkazuje na společnost Deloitte & Touche, která ve své zprávě ze dne 12. prosince 2002 [131] uvedla, že „náklady [restrukturalizace] jsou odhadnuty na základě stávajících plánů na snížení počtu pracovníků a stávajících dohod o mzdách. Společnost převezme stávající pracovní smlouvy a musí uhradit tyto náklady, avšak náklady vyplývají ze závazků náležejících vládě, a budou proto uhrazeny prostřednictvím přidělených částek v letech 2003, 2004 a 2005“. A „restrukturalizace společnosti znamená náklady, které je nutno považovat za zátěž vyplývající z minulosti coby veřejného subjektu a jako takové již byly v době založení vynaloženy. Společnost převezme stávající pracovní smlouvy a musí uhradit tyto náklady, náklady však vyplývají ze závazků náležejících státu, a budou proto uhrazeny z přidělených částek v letech 2003, 2004 a 2005“. Společnost Deloitte & Touche taktéž uvedla, že to byl rovněž důvod, proč byly společnosti Mesta AS průběžně po dobu tří let poskytnuty finanční prostředky na uhrazení nákladů restrukturalizace (které nebyly součástí počáteční rozvahy).
In this regard reference is made to Deloitte & Touche which in its 12 December 2002 Report [131] states that ‘The [restructuring] costs are estimated on the basis of existing plans for reductions in the workforce and existing salary agreements. The company will take over the existing employment agreements and must cover these costs, but the costs derive from obligations belonging to the state and will therefore be covered through appropriations in 2003, 2004, and 2005.’ And ‘The restructuring of the company implies costs that must be observed as a lag from the past as a public entity and are as such already incurred at the time of establishment. The company will take over the existing employment agreements and must cover these costs, but the costs derive from obligations belonging to the state and will therefore be covered through appropriations in 2003, 2004 and 2005.’ Deloitte & Touche also states that this was also the reason that Mesta AS was granted funding to cover the restructuring costs (which did not form part of the opening balance) on an ongoing basis over three years.
Norské orgány tvrdily, že vlastník musí být s to vyrovnat stejné nevýhody, jak by požadoval soukromý kupec, pokud by bylo výrobní oddělení prodáno, aniž by se na ně vztahovala pravidla státní podpory: pokud by bylo výrobní oddělení prodáno, kupující by zjistil, že struktura není vhodná pro obchodní činnosti a požadoval by i) snížení kupní ceny odpovídající nevýhodám, nebo ii) aby prodávající (tj. orgány) uhradil náklady nezbytné k přizpůsobení podniku obchodním činnostem.
The Norwegian authorities argue that the owner must be able to offset the same disadvantages as a private purchaser would have required if the Production Department would have been sold without being caught by the State aid rules: If the Production Department would have been sold, a purchaser would discover that the structure would be inappropriate for commercial operations and demand (i) a reduction, corresponding to the disadvantages in the purchase price; or (ii) that the seller (i.e., the authorities) covers the costs necessary to make the business fit for commercial operations.
Podle norských orgánů není správné tvrdit, že takovéto ujednání znamená, že společnost Mesta AS obdržela výhodu v podobě práce vykonávané těmito zaměstnanci, aniž by musela platit celé náklady na jejich zaměstnávání.
According to the Norwegian authorities it is incorrect to maintain that such an arrangement implies that Mesta AS received the benefit of the work carried out by such employees without paying the full costs of their employment terms.
Pro stát by bylo nákladnější ponechat si zaměstnance, než je převést na společnost Mesta AS a uhradit této společnosti náklady na předčasný odchod do důchodu [132].
It would have been more expensive for the State to keep the employees than to transfer them to Mesta AS and reimburse the latter for early pension arrangements [132].
Náhrada za předčasný odchod do důchodu proto nespadá do oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.Norské orgány uvedly, že náhrada za zachování důchodů státních zaměstnanců je přímým důsledkem předchozího postavení pracovníků coby státních zaměstnanců, měla by se tudíž považovat za závazek norských orgánů.
Hence compensation for early pension falls outside Article 61(1) EEA.The Norwegian authorities argue that compensation for maintenance of civil servant pension is a direct consequence of the employee’s previous status as civil servant and should therefore be considered as a liability of the Norwegian authorities.
Stejný závěr platí pro zachování zvláštního věku odchodu do důchodu (jehož mohli využít někteří zaměstnanci během zaměstnání ve výrobním oddělení).
The same conclusion applies to maintenance of the special retirement age scheme (from which certain employees benefited during their employment in the Production Department).
V obou případech náhrada pokryla pouze rozdíl mezi dodatečnými náklady na důchody státních zaměstnanců nebo režim zvláštního věku odchodu do důchodu na straně jedné a běžným důchodovým systémem na straně druhé.
In both cases the compensation has only covered the difference between the additional costs for civil servant pensions or special retirement age scheme, on the one hand, and an ordinary pension scheme, on the other.
Konkurentům společnosti Mesta AS nebyly s ohledem na jejich zaměstnance takovéto závazky uloženy, a tudíž náhrada poskytnutá za tato opatření nezahrnuje státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
No competitors of Mesta AS have been imposed such obligations in respect of their employees and hence compensation for these measures do not involve State aid within the meaning of Article 61(1) EEA.
Přestěhování kanceláří, přestěhování oddělení podpory a údržby, přesun archivů, stěhování
Moving offices, moving of support and maintenance offices, transfer of archives, moving
Náklady na přestěhování kanceláří nebyly výsledkem činností vykonávaných ve společnosti Mesta AS, nýbrž vznikly v důsledku zeměpisné polohy výrobního oddělení.
The costs of moving of offices were not a result of activities carried out in Mesta AS but were incurred as a consequence of the geographical location of the Production Department.
Rovněž náklady na přestěhování oddělení podpory a údržby vyplývají z činností vykonávaných před založením společnosti Mesta AS, nelze je tudíž považovat za náklady, které se běžně předpokládají v rozpočtu podniků, nýbrž vyplývají ze závazků státu.
Also, the costs for moving support and maintenance offices originate from activities carried out prior to the establishment of Mesta AS and can therefore not be considered as costs normally assumed in an undertakings budget but derive rather from State obligations.
Totéž platí pro náklady na přesun archivů.
The same goes for the costs for transferring archives.
V rozporu s tvrzením Kontrolního úřadu uvedeným v rozhodnutí o zahájení řízení to platí rovněž pro náklady na stěhování, které vznikly zaměstnancům výrobního oddělení, kteří se museli přestěhovat, aby nastoupili do zaměstnání v nových prostorách společnosti Mesta AS.
Contrary to the Authority’s statement in the Opening Decision this is also true for the moving costs incurred by personnel of the Production Department which had to move domiciles to take up employment in the new premises of Mesta AS.
V této souvislosti norské orgány rovněž podotkly, že bylo nezbytné poskytnout klíčovým pracovníkům pobídky s cílem snížit na minimum riziko, že by odešli.
In this regard the Norwegian authorities have also pointed out that it was necessary to offer key personnel incentives in order to minimise the risk that they would resign.
Náklady na dojíždění v průběhu dvou let (tj. do dne 1. ledna 2005) v případě klíčových pracovníků byly rovněž výsledkem činností výrobního oddělení s cílem zabránit těmto pracovníkům, aby odešli ze společnosti Mesta AS.
Finally, commuting costs during two years (i.e., up until 1 January 2005) for key personnel were also a result of the activities in the Production Department to discourage such personnel from leaving Mesta AS.
Závěr a tvrzení týkající se slučitelnosti
Conclusion and arguments on compatibility
Na základě výše uvedených skutečností norské orgány vyvozují závěr, že žádné z opatření, pro něž byly poskytnuty finanční prostředky na restrukturalizaci, nepředstavovalo hospodářskou výhodu pro společnost Mesta AS.
Based on the above, the Norwegian authorities conclude that none of the measures for which restructuring funding has been provided involves an economic advantage to Mesta AS.
Jelikož stát poskytl společnosti Mesta AS na uhrazení nákladů restrukturalizace pouze částku ve výši 993,6 milionů NOK (ačkoliv předpokládané celkové náklady restrukturalizace činí 1097,8 milionu NOK), obdržela společnost Mesta AS ve skutečnosti nedostatečnou náhradu, která byla nižší přibližně o 104,2 miliony NOK [133].
In fact, since the State has awarded Mesta AS only NOK 993,6 million to cover restructuring costs (although the estimated total restructuring cost amount to NOK 1097,8 million) Mesta AS is undercompensated with about NOK 104,2 million [133].
Pokud by Kontrolní úřad nicméně dospěl k závěru, že restrukturalizační opatření zahrnují státní podporu, norské orgány uvedly, že tato podpora je slučitelná podle čl. 61 odst. 3 písm. c), jelikož i) opatření sledují cíl společného evropského zájmu; ii) restrukturalizace společnosti Mesta AS je nezbytná k dosažení tohoto cíle a iii) podpora nemění podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Should the Authority nonetheless come to the conclusion that State aid is involved in the restructuring measures, the Norwegian authorities have submitted that the aid is compatible by reference to Article 61(3)(c) as (i) the measures pursues an objective of common European interest; (ii) the restructuring of Mesta AS is necessary to achieve this objective; and (iii) the aid does not adversely affect trading conditions to an extent which is contrary to the common interest.
Pokud jde o sledování cíle společného evropského zájmu, norské orgány tvrdily, že otevření trhů hospodářské soutěži je cílem Společenství ve společném evropském zájmu [134].
As to the pursuit of a common European interest, the Norwegian authorities argue that the opening up of markets to competition is a Community objective in the common European interest [134].
V daném případě bylo založení státního podniku, který s novými účastníky soutěží za rovných podmínek, nezbytné v rámci otevírání trhu.
In the present case the establishment of a State owned undertaking to compete on a level playing field with new entrants was a necessary step in the context of opening up the market.
Norské orgány připomínají, že vnitrostátní orgány mohou rozhodnout, jak by k otevření trhu mělo dojít.
The Norwegian authorities recall that the national authorities remain free to decide on how the opening of the market should take place.
Orgány rovněž podotkly, že otevření trhů pro provoz a údržbu silnic hospodářské soutěži je pro hospodářskou soutěž lepší než kterákoli z alternativ spočívajících v dalším poskytování služeb v rámci státu, nebo pouze částečném otevření trhu hospodářské soutěži.Při zvažování dopadu na hospodářskou soutěž je nutno přihlédnout k celkovému hospodářskému účinku restrukturalizace činností v oblasti provozu a údržby silnic: společnost Mesta AS byla v porovnání s jejími konkurenty založena se strukturální nevýhodou.
The authorities also note that the opening of the road operation and maintenance markets for competition is better for competition than any of the alternatives of continuing to carry out the services within the State, or open up the market for competition only in part.Finally, when the effect on competition is considered account must be taken of the overall economic effect of restructuring the road maintenance and operation activities: Mesta AS was established with a structural disadvantage compared to its competitors.
Z hospodářského hlediska se proto společnost Mesta AS nenacházela ve srovnatelné situaci jako její konkurenti, jelikož společnost Mesta AS nesla zátěž vyplývající z dřívějšího postavení výrobního oddělení v rámci státní správy.
Hence from an economic perspective Mesta AS was not in a situation comparable to that of its competitors as Mesta AS bore the burden derived from the former Production Department within the State.
Při analyzování dopadů na hospodářskou soutěž je proto nutno vzít v úvahu zásadu neutrality stanovenou v článku 125 Dohody o EHP.
Therefore, when analysing the effects on competition account must be taken of the principle of neutrality set out in Article 125 EEA.
Podle názoru norských orgánů to znamená, že musí být přijatelné odškodnit společnost Mesta AS za strukturální nevýhody za účelem založení společnosti přizpůsobené obchodním činnostem.
In the view of the Norwegian authorities this means that it must be acceptable to compensate Mesta AS for structural disadvantages for purposes of establishing a commercially geared company.
Orgány rovněž uvedly, že podpora na restrukturalizační opatření byla omezena na nezbytné minimum s cílem otevřít trh hospodářské soutěži.
The authorities also note that the aid for the restructuring measures was limited to what was necessary in order to open up the market for competition.
Tento proces mimoto nezměnil podmínky obchodu v míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Finally, the process has not adversely affected trading conditions to an extent contrary to the common interest.
PŘECHODNÉ ZAKÁZKY
TRANSITIONAL CONTRACTS
Norské orgány uvedly, že ceny, za něž byly stavební zakázky i zakázky v oblasti provozu a údržby převedeny na společnost Mesta AS, jsou stejné jako ceny použité ke stanovení dosažených příjmů v rámci analýzy diskontovaných peněžních toků.
The Norwegian authorities point out that the prices at which both the construction contracts and the operation and maintenance contracts were transferred to Mesta AS are the same as those used for determining the generation of revenue in the context of the discounted cash flow analysis.
Zakázky tudíž tvořily jako aktiva součást stanovení celkové hodnoty podniku a byly součástí příspěvku formou věcného plnění.
Hence the contracts, as assets, formed part of the assessment of the total value of the business which in turn formed part of the contribution in kind.
Zakázky jako příspěvek formou věcného plnění proto nezahrnují žádnou státní podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
There is therefore no State aid within the meaning of Article 61(1) EEA in the contracts as contribution in kind.
Není proto nezbytné posoudit, zda byly zakázky převedeny na společnost Mesta AS za tržní cenu.
Consequently it is not necessary to assess whether the contracts were transferred to Mesta AS at market price.
Co se týká stavebních zakázek, norské orgány každopádně uvedly, že kvůli dodržení vnitřních pokynů odpovídají ceny, za něž byly stavební zakázky převedeny, cenové úrovni vyplývající z veřejných nabídkových řízení.
In any event, with respect to the construction contracts the Norwegian authorities point out that due to having followed internal guidelines, the prices at which the construction contracts were transferred correspond to the price level resulting from public tenders.
Pokud jde o zakázky v oblasti provozu a údržby, ke dni 1. ledna 2003 neexistovala tržní cena, ani žádné jiné spolehlivé zdroje udávající tržní cenu, jelikož veškeré služby v oblasti provozu a údržby poskytovalo výrobní oddělení [135].
As regards operation and maintenance contracts, on 1 January 2003 there was no market price, or any reliable source indicating a market price since all operation and maintenance services were carried out by the Production Department [135].
Podle názoru norských orgánů nebyl trh pro práce v oblasti provozu a údržby otevřen hospodářské soutěži dne 1. ledna 2003, nýbrž teprve ke dni 1. září 2003 (a to pouze částečně) [136].
In the view of the Norwegian authorities the market for operation and maintenance works was not opened for competition on 1 January 2003 but only on 1 September 2003 (and only in part) [136].
Do dne 1. ledna 2003 odpovídala za veškeré práce v oblasti provozu a údržby veřejné silniční sítě Veřejná správa silnic.
Until 1 January 2003 the Public Road Administration had been responsible for 100 % of the operation and maintenance works in relation to the public road network.
Jelikož ke dni 1. ledna 2003 neexistoval žádný trh pro příslušné služby, nebyla k dispozici žádná jiná alternativa než převedení přechodných zakázek za ceny založené na nákladech, jež byly předtím stanoveny ve výrobním oddělení.
Since there was therefore no market for the relevant services on 1 January 2003, there was no alternative than to transfer the transitional contracts at the cost based prices previously fixed in the Production Department.
Žádné připomínky třetích stran toto stanovisko nezpochybnily.
None of the third party comments weaken this point of view.
V této souvislosti norské orgány rovněž tvrdily, že důvodem neexistence (vyspělého) trhu bylo to, že ke dni 1. ledna 2003 nebyly soukromé hospodářské subjekty připraveny poskytovat příslušné služby k zachování bezpečnosti silničního provozu [137].
In this context the Norwegian authorities have also argued that the reason that there was no (mature) market was because private operators were not prepared to provide the relevant services for maintaining road safety on 1 January 2003 [137].
Usuzovalo se proto, že je v nejlepším zájmu všech otevírat trh pro provoz a údržbu postupně: postupné otevírání zajistí racionální rozdělení zakázek, jelikož hospodářské subjekty nebudou muset vypracovat nabídky s ohledem na celé portfolio zakázek k jednomu dni.
It was therefore considered in the best interest of all to open the operation and maintenance market gradually: A gradual opening would ensure a rational allocation of the contracts because operators would be relieved from having to prepare bids in respect of the full contract portfolio on one and the same day.
Postupné otevírání bylo taktéž v souladu s potřebou, aby hospodářské subjekty během přechodného období postupně zvyšovaly své dovednosti jakožto poskytovatelé služeb, a tudíž zrání trhu [138].
A gradual opening would also be in line with the need for operators to gradually increase skills as service providers during the transitional period and hence a maturation of the market [138].
Postupné otevírání bylo rovněž snazší z administrativního hlediska a Veřejné správě silnic umožnilo, aby rozvíjela své dovednosti jakožto kupující příslušných služeb [139].
Finally, a gradual opening would be administratively easier and allow the Public Road Administration to develop the skills as a purchaser of the relevant services [139].
Podle norských orgánů potvrzují přípravné legislativní práce tento přístup tím, že zdůrazňují, že tyto prvky byly důvodem, proč ke dni 1. ledna 2003 nebyl trh dosud dostatečně vyspělý pro hospodářskou soutěž [140].
According to the Norwegian authorities preparatory legislative work confirm this approach by highlighting that such elements were the reason that the market was not yet mature for competition on 1 January 2003 [140].
Pokud by se Kontrolní úřad domníval, že tržní subjekty byly schopny poskytovat příslušné služby, norské orgány tvrdí, že neexistovaly žádné spolehlivé zdroje odkazující na nižší ceny, než jsou ceny stanovené v rámci přechodných zakázek.
In the event that the Authority should consider that market operators were in a position to provide the relevant services the Norwegian authorities argue that there were no reliable sources referring to prices lower than those fixed in the transitional contracts.
Pět pilotních zakázek nebylo možno použít jako referenční ceny, jelikož byly součástí procesu „profesionalizace“ Veřejné správy silnic.
The five pilot contracts could not have been used as reference prices as they formed part of a process for ‘professionalising’ the Public Road Administration.