natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Kontrolní úřad musí dále posoudit, zda na základě určitého zákonného režimu (v tomto případě daň z příjmu právnických osob) zvýhodňuje státní opatření určité podniky nebo určitá odvětví výroby ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP vůči ostatním podnikům, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným opatřením nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci [33].Kontrolní úřad musí proto posoudit a prokázat případnou selektivní povahu výhody, kterou přiznává dotčené daňové opatření, tak, že prokáže, že se toto opatření odchyluje od uvedeného obecného režimu v rozsahu, v němž zavádí rozlišování mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí, s ohledem na cíl daňového systému dotčeného členského státu, ve srovnatelné skutkové a právní situaci [34].Podle výše uvedené judikatury proto musí Kontrolní úřad posoudit, zda na základě daně z příjmu právnických osob zvýhodňuje 15 % odpočet z příjmu družstev plynoucího z obchodu s členy určitá družstva ve smyslu č. 61 odst. 1 Dohody o EHP vůči ostatním podnikům, které se nacházejí s ohledem na cíl sledovaný daní z příjmu právnických osob ve srovnatelné právní a skutkové situaci.
Next, the Authority must assess whether, under a particular statutory scheme (in this case the corporate tax), a state measure is such as to favour certain undertakings or the production of certain goods within the meaning of Article 61(1) EEA in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question [33].Accordingly, the Authority must assess and determine whether any advantage granted by the tax measure at issue may be selective by demonstrating that the measure derogates from that common regime inasmuch as the measure differentiates between economic operators who, in light of the objective assigned to the tax system of the State concerned, are in a comparable factual and legal situation [34].Following the case law mentioned above, the Authority must therefore assess whether under the corporate tax, the 15 % deduction of the cooperatives’ income derived from trade with their members favours certain cooperatives within the meaning of Article 61(1) EEA in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation comparable in the light of the objective pursued by the corporate tax.
Jak bylo uvedeno výše, cílem, který sleduje daň z příjmu právnických osob, je zdanění zisků dosažených společnostmi.
As mentioned above, the objective pursued by the corporate tax is to tax profits made by companies.
V této souvislosti si je Kontrolní úřad vědom zvláštností družstev.
In this context, the Authority is aware of the specifics of cooperatives.
Kontrolní úřad zejména podotýká, že podle sdělení Komise o družstvech „[d]ružstva fungují v zájmu svých členů, kteří jsou současně uživateli, a nejsou spravována v zájmu externích investorů. Členové obdrží zisky v poměru ke svým transakcím s družstvem, a rezervy a majetek družstva jsou ve společném vlastnictví a jsou nedělitelné a slouží společným zájmům členů. Jelikož mezi členy v zásadě vznikají silné a významné osobní vztahy, přijetí nových členů musí být schváleno, přičemž hlasovací práva nemusí být nutně úměrná podílům (každý člen má jeden hlas). Při výstupu z družstva má člen nárok na splacení svého podílu, což znamená snížení kapitálu.“ [35]
In particular, the Authority notes that according to the Commission Communication on cooperatives, ‘[c]ooperatives operate in the interest of their members, who are at the same time users, and they are not managed in the interests of outside investors. Profits are received by members in proportion to their businesses with the cooperative, and resources and assets are commonly held, non-distributable and dedicated to the common interests of members. Because personal links among members are in principle strong and important, new membership is subject to approval while voting rights are not necessarily proportional to shareholdings (one man one vote). Resignation entitles the member to repayment of his part and implies reduction of the capital.’ [35]
Čistě vzájemné družstvo je proto vymezeno zaprvé zvláštním vztahem s členy družstva, což znamená, že se členové aktivně podílejí na činnosti družstva a že mezi členy a družstvem existuje do značné míry vzájemný vztah, který přesahuje čistě obchodní vztah.
Consequently, a pure mutual cooperative is defined, firstly, by a specific relationship with the members of the cooperative, meaning that the members are actively involved in the running of the business of the cooperative, and that there is a large extent of interaction between the members and the cooperative reaching beyond a merely commercial relationship.
Zadruhé, majetek družstva je ve společném vlastnictví členů a zisk je rozdělován výhradně mezi členy družstva na základě transakcí členů s družstvem.
Secondly, the assets of the cooperative are commonly held by the members and the profits are distributed exclusively among the members of the cooperative based on the members’ business with the cooperative.
Na základě výše uvedených zásad Kontrolní úřad nevylučuje, že lze mít za to, že se čistě vzájemná družstva a ostatní společnosti nenacházejí ve srovnatelné právní a skutkové situaci, co se týká cíle daně z příjmu právnických osob.
On the basis of the principles set out above, the Authority does not exclude that pure mutual cooperatives and other companies can be considered not to be in a comparable legal and factual situation where the objective of tax on corporate profits is concerned.
V daném případě se však zdá, že čistě vzájemný charakter některých družstev, na něž se vztahuje daný režim, je sporný.
However, in the present case, it appears that the pure mutual character of some of the cooperatives covered by the notified scheme is questionable.
Velká část podnikání některých družstev, kterých se daný režim týká, nesouvisí s obchodem s členy, nýbrž s obchodem s ostatními zákazníky.
A large part of the business of certain cooperatives covered by the scheme is not related to trade with the members, but to trade with other clients.
V tomto ohledu Kontrolní úřad odkazuje na omezení stanovené v § 10–50 daňového zákona, podle něhož mohou oznámený režim využít pouze spotřebitelská družstva, u nichž více než 50 % pravidelného obratu souvisí s obchodem s členy.
In this regard, the Authority refers to the limitation set out in Section 10-50 of the Tax Act whereby only consumer cooperatives with more than 50 % of the regular turnover related to trade with members are to benefit from the notified scheme.
Podle názoru Kontrolního úřadu se tato převážně vzájemná družstva značně liší od čistě družstevního modelu popsaného ve sdělení Komise o družstvech.
In the opinion of the Authority, such prevalently mutual cooperatives are quite different from the pure cooperative model described in the Commission Communication on cooperatives.
Režim se mimoto vztahuje pouze na družstva uvedená v předloze § 10–50 daňového zákona, a to určitá spotřebitelská družstva, družstva činná v zemědělství, rybářství a lesnictví a stavební družstva.
In addition, the scheme covers only those cooperatives specified in draft Section 10-50 of the Tax Act, namely certain consumer cooperatives, cooperatives active within the agriculture, fisheries and forestry sectors and cooperative building societies.
Pouze tato družstva mají nárok na odpočet až do výše 15 % části jejich příjmu plynoucího z obchodu s členy.
Only these cooperatives are entitled to a deduction of up to 15 % in the part of their income deriving from trade with their members.
Dotyčná daňová výhoda je tudíž udělena z důvodu právní formy podniku jakožto družstva a odvětví, v nichž tyto podniky vykonávají svou činnost.
Consequently, the tax advantage concerned is accorded on account of the undertaking’s legal form as cooperative and of the sectors in which that undertaking carries on its activities.
Je proto zřejmé, že opatření je selektivní ve vztahu k ostatním srovnatelným hospodářským subjektům.
It is therefore clear that the measure is selective in relation to other comparable economic operators.
Kontrolní úřad se domnívá, že uplatněním rozdílného zdanění zisku určitých družstev plynoucího z obchodu s jejich členy v závislosti na odvětví, v němž vykonávají svou činnost, § 10–50 norského daňového zákona rozlišuje mezi hospodářskými subjekty, které se nacházejí s ohledem na cíl systému daně z příjmu právnických osob, tj. zdanění zisku, ve srovnatelné skutkové a právní situaci.
By applying a different taxation on certain cooperatives’ profits from trade with their members depending on their sector of activity, the Authority considers that Section 10-50 of the Norwegian Tax Act differentiates between economic operators who, in the light of the objective assigned to the corporate tax system which is taxation of profits, are in a comparable factual and legal situation.
Odůvodnění na základě povahy a logiky systému
Justification by the nature and logic of the system
Z ustálené judikatury vyplývá, že pojem „státní podpora“ nezahrnuje státní opatření zavádějící rozlišení mezi podniky, a tedy a priori selektivní, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo struktury systému, do nějž tato opatření patří [36].
According to well-established case law, the concept of State aid does not refer to state measures which differentiate between undertakings and which are, therefore, prima facie selective where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of which they form part [36].
Podle judikatury Soudního dvora ESVO a soudů Společenství může být konkrétní daňové opatření, jež má za cíl částečně nebo plně společnosti v určitém odvětví osvobodit od výdajů, které jim vznikají při běžném uplatňování všeobecného systému, opodstatněno vnitřní logikou daňového systému, pokud je s tímto systémem v souladu [37].Kontrolní úřad musí proto určit, zda je rozlišování mezi určitými družstvy a ostatními podniky selektivní, jelikož vzniká v důsledku povahy nebo struktury daňového systému, jehož je součástí, zda je tudíž toto rozlišování odvozeno přímo ze základních nebo hlavních zásad tohoto systému [38].Z judikatury vyplývá, že je na členském státě EHP, který zavedl takovéto rozlišování, aby prokázal, že je opodstatněné povahou nebo strukturou dotyčného systému [39].
The case law of the EFTA Court and of the Community Courts has established that a specific tax measure intended partially or wholly to exempt undertakings in a particular sector from the charges arising from the normal application of the general system can be justified by the internal logic of the tax system if it is consistent with it [37].Therefore, the Authority must determine whether the differentiation between certain cooperatives and other undertakings is none the less not selective because it arises as a result of the nature or general scheme of the system of charges of which it forms part. Hence, whether the differentiations derive directly from the basic or guiding principles of that system [38].It follows from case law that it is for the EEA State which has introduced such a differentiation to show that it is justified by the nature or general scheme of the system in question [39].
Norské orgány tvrdí, že daňový odpočet vztahující se na určitá družstva je opodstatněný povahou nebo strukturou systému, jelikož zajišťuje, že norský systém financování základního kapitálu právnických osob přijímáním nezdanitelných vkladů je použitelný rovněž na družstva.
The Norwegian authorities argue that the tax deduction applicable to certain cooperatives is justified by the nature or general scheme as it implies that the Norwegian system of equity financing for corporations by receiving non-taxable deposits is made applicable also to the cooperatives.
Jinými slovy, cílem režimu je kompenzace nevýhody družstev, která souvisí s jejich právní formou.Podle názoru Kontrolního úřadu nelze v daném případě mít za to, že odůvodnění, které uvedly norské orgány, a to že odpočet daně z příjmu právnických osob je nutno považovat za kompenzaci mimořádných nákladů, které družstvům vznikají v důsledku jejich obtížného přístupu ke kapitálu, spadá do logiky systému daně z příjmu právnických osob.
In other words, the scheme would be aimed at balancing a disadvantage for the cooperatives which is inherent in their legal form.In the opinion of the Authority, in the case at hand, the justification provided by the Norwegian authorities that the deduction in the corporate tax rate should be regarded as a compensation for the extra costs incurred by the cooperatives due to their difficult access to capital cannot be considered to fall within the logic of the corporate tax system.
Daň z příjmu právnických osob je daň, která je vybírána z příjmu společnosti plynoucího z běžného obchodu, zatímco vklady do kapitálu v podobě akcií a jiné vklady do základního kapitálu se podle norského daňového práva nepovažují za příjem [40].
Corporate tax is a tax levied on a company’s income from normal trade whereas share deposits and other equity deposits are not qualified as income according to Norwegian tax law [40].
Ačkoliv je tedy cíl sledovaný norskými orgány chvályhodný, nezdá se, že je odvozen přímo ze základních nebo hlavních zásad systému, do nějž opatření patří, a to daňového systému.
Thus, even if the objective pursued by the Norwegian authorities is laudable, it does not seem to derive directly from the basic or guiding principles of the system in which the measure is embedded, namely the tax system.
Kontrolní úřad připomíná, že podle ustálené judikatury cíl státních zásahů sám o sobě nepostačuje k tomu, aby tyto zásahy nebyly kvalifikovány jako podpory ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP [41].V daném případě Kontrolní úřad mimoto podotýká, že se oznámený režim nemá vztahovat na všechna družstva, která by se v zásadě měla potýkat se stejnou strukturální nevýhodou, jak uvádějí norské orgány.
The Authority recalls that according to consistent case law the objective pursued by state measures is not sufficient to exclude those measures outright from classification as aid for the purposes of Article 61(1) EEA [41].Moreover, in the present case, the Authority notes that the notified scheme is not intended to apply to all cooperatives, which in principle should suffer from the same structural disadvantage as pointed out by the Norwegian authorities.
Naopak, režim se vztahuje pouze na družstva působící v odvětvích, která jsou výslovně uvedena v předloze § 10–50 daňového zákona.
On the contrary, the scheme only covers cooperatives in those sectors which are expressly mentioned in the draft Section 10-50 of the Tax Act.
Norské orgány nepředložily žádná tvrzení prokazující, že omezení režimu na tato družstva je v souladu s povahou a strukturou daňového systému.
The Norwegian authorities have not submitted any arguments showing that the delimitation of the scheme to these cooperatives is in line with the nature and general scheme of the tax system.
Přípravné podklady k § 10–50 daňového zákona odkazují pouze na družstva, na něž se vztahuje daný režim, jako na zástupce tradičních družstevních odvětví [42], což je aspekt, který není v rámci daně z příjmu právnických osob důležitý.
The preparatory documents to Section 10-50 of the Tax Act simply refers to the cooperatives covered by the scheme as representing the traditional cooperative sectors [42], a consideration which is not relevant in the framework of corporate taxation.
Podle norských orgánů je toto omezení založeno na předpokladu, že družstva, jichž se má daný režim týkat, potřebují podporu více než družstva v ostatních odvětvích.
Furthermore, according to the Norwegian authorities, the delimitation is based on an assumption that the cooperatives to be covered by the scheme are in more need of the aid than cooperatives in other sectors.
Norské orgány nepředložily k doložení tohoto předpokladu žádné objektivní informace, ani žádný jiný objektivní opodstatněný důvod tohoto rozlišování.V souladu s judikaturou [43] se Kontrolní úřad domnívá, že nutnost vzít v úvahu určité požadavky (v daném případě zvláštnosti družstev jako organizací), jakkoli je oprávněná, nemůže odůvodnit vyloučení selektivních opatření jako v daném případě z oblasti působnosti čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP, jelikož k uvedeným cílům lze každopádně přihlédnout při posuzování slučitelnosti opatření státní podpory podle čl. 61 odst. 3 Dohody o EHP.Kontrolní úřad navíc odkazuje na připomínky Norského stálého výboru pro družstevní záležitosti a poznámku, že osvobození družstev od daně je opodstatněné na základě tvrzení ohledně dvojího zdanění a v souladu s tím spadá do povahy a logiky systému daně z příjmu právnických osob.
However, the Norwegian authorities have neither submitted any objective information supporting their assumption nor any other objective, substantiated justification for this differentiation.In line with case law [43], the Authority considers that the need to take account of certain requirements (in this case the particularities of the cooperatives as organisations), however legitimate, cannot justify the exclusion of selective measures, even specific ones, from the scope of Article 61(1) EEA as account may in any event usefully be taken of the given objectives when the compatibility of the State aid measure is being assessed pursuant to Article 61(3) EEA.As an additional point, the Authority refers to the comments of the Norwegian Standing Committee on Co-operative Affairs and the observation that a tax exemption for cooperatives could be justified on the basis of double taxation arguments and accordingly fall within the nature and logic of the corporate tax system.
Podle informací, které má Kontrolní úřad k dispozici, však nelze vyloučit, že existují případy, kdy by kapitál nebyl zdaněn u družstva, ani u jeho členů.
However, based on the information available to it, the Authority cannot exclude that there would be situations where the capital would neither be taxed in the hands of the cooperative nor in the hands of the members.
S ohledem na daný případ a v případě neexistence přesvědčivých důkazů prokazujících opak se Kontrolní úřad domnívá, že nelze mít za to, že uplatnění příznivého daňového zacházení pouze na některá družstva bez objektivního důvodu tohoto rozlišování je v souladu s logikou daňového systému [44].
Moreover, with regard to the present case and in the absence of any convincing arguments to the contrary, the Authority is of the opinion that making a favourable tax treatment applicable only for some cooperatives without providing any objective justification for this differentiation cannot be considered to be in line with the logic of the tax system [44].
I když dotyčné daňové opatření vymezuje svou oblast platnosti na základě objektivních kritérií, skutečností zůstává, že má selektivní charakter [45].Na základě těchto skutečností má Kontrolní úřad za to, že se nezdá, že daňový odpočet vztahující se na určitá družstva, který představuje odchylku od běžného režimu daně z příjmu právnických osob, lze odůvodnit povahou nebo strukturou systému, a je proto nutné jej považovat za selektivní [46].2.3.2 Výhoda
Even if the tax measure in question determines its scope on the basis of objective criteria, the fact remains that it is selective in nature [45].Against this background, the Authority considers that the tax deduction applicable to certain cooperatives derogates from the ordinary corporate tax regime, does not seem to be justified by the nature or general scheme of the system, and must therefore be considered selective [46].2.3.2. Advantage
Zadruhé, v zájmu určení, zda byla družstvům, na něž se vztahuje daný režim, poskytnuta hospodářská výhoda, musí Kontrolní úřad posoudit, zda opatření osvobozuje příjemce od poplatků, které by museli obvykle hradit v rámci své činnosti.
Second, in order to determine whether an economic advantage has been granted to the cooperatives covered by the scheme, the Authority must assess whether the measure relieves the beneficiaries of charges that they normally bear in the course of their business.
Kontrolní úřad je názoru, že otázka, zda režim uděluje výhodu družstvům, na něž se vztahuje, musí být posouzena na základě systému daně z příjmu právnických osob, který se vztahuje na výdělečné podniky i družstva, včetně družstev, která nejsou zahrnuta v daném režimu.
The Authority is of the opinion that the question of whether the scheme confers an advantage to the cooperatives covered must be considered in the light of the corporate tax system which applies both to lucrative undertakings and to cooperatives, including those not covered by the scheme.
Podle oznámeného režimu mají určitá družstva nárok na odpočet až do výše 15 % z části jejich příjmu plynoucího z obchodu s členy.
According to the notified scheme, certain cooperatives are entitled to a deduction of up to 15 % in the part of their income deriving from trade with their members.
Opatření je proto osvobozuje od poplatků, které by museli obvykle hradit ze svých rozpočtů.
As a result, the measure relieves them of charges that are normally borne from their budgets.
Norské orgány a řada třetích stran, které podaly připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení, tvrdí, že navrhovaný daňový odpočet neuděluje družstvům výhodu.
The Norwegian authorities and several of the third parties who have submitted comments to the opening decision argue that the proposed tax deduction does not confer an advantage on the cooperatives.
Zaprvé, podle norských orgánů je režim v souladu se zásadou investora v tržním hospodářství a je nutno jej považovat za platbu pro družstva za zachování jejich právní formy, jež je ve veřejném zájmu.
Firstly, according to the Norwegian authorities, the scheme is in line with the market investor principle and should be considered as payment to the cooperatives for upholding their legal form, which is of public interest.
Zadruhé, daňový odpočet představuje náhradu za mimořádné náklady, které družstvům vznikají v důsledku uložených omezení, zejména co se týká přístupu k základnímu kapitálu, a nezahrnuje žádnou nadměrnou náhradu.
Secondly, the tax deduction is a compensation for the extra costs incurred by the cooperatives due to the restrictions imposed, in particular with regard to access to equity capital, and it does not involve any overcompensation.
Za prvé, co se týká zásady investora v tržním hospodářství, zdá se, že tvrzení vychází z názoru, že podpora poskytnutá na základě režimu nepřekročí mimořádné náklady podniku fungujícího jako družstvo (nadměrná náhrada), ani veřejnou výhodu spočívající v zachování družstev.
First, concerning the market investor principle, the argumentation seems to be based on the view that the aid granted under the scheme will not exceed the extra costs involved for an undertaking in operating as a cooperative (overcompensation) nor the public benefit of safeguarding the cooperatives.
Norské orgány tvrdí, že se zásada investora v tržním hospodářství použije v případě, pokud stát pořizuje nehmotné výhody ve veřejném zájmu za tržní cenu, přinejmenším pokud nehmotná výhoda pro stát naprosto nesouvisí se zájmy dotčeného podniku [47].Kontrolní úřad se domnívá, že existuje řada důvodů, proč v daném případě nelze použít zásadu investora v tržním hospodářství. Kontrolní úřad zaprvé nesouhlasí s názorem norských orgánů, že fungování jakožto družstvo nepřináší podniku žádné výhody.
The Norwegian authorities argue that the market investor principle applies where the State purchases intangible benefits for the public interest at market price, at least where the intangible benefit for the State is completely external to the interests of the undertaking concerned [47].The Authority considers that there are several reasons why the market investor principle is not applicable in the present case.
V tomto ohledu Kontrolní úřad odkazuje na sdělení Komise o družstvech, v němž Evropská komise mimo jiné uvedla, že družstevní model může být „prostředkem k vytvoření nebo zvýšení hospodářské síly malých a středních podniků“.
Initially, the Authority does not agree with the position of the Norwegian authorities that operating as a cooperative does not involve any advantages for an undertaking.