natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Je třeba poznamenat, že změny protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru ve znění dohody mezi státy ESVO ze dne 10. prosince 2001, kterou se mění protokol 3 Dohody mezi státy ESVO o zřízení Kontrolního úřadu a Soudního dvora, vstoupily v platnost dne 28. srpna 2003.
It has to be noted that the amendments to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, following an agreement between EFTA States of 10.12.2001, amending Protocol 3 to the Agreement between the EFTA States on the Establishment of a Surveillance Authority and a Court of Justice, entered into force on 28.8.2003.
Tyto změny začlenily do protokolu 3 „nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k [ex] článku 93 Smlouvy o ES“.
These amendments incorporated ‘Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22.3.1999, laying down detailed rules for the application of [ex] Article 93 of the EC Treaty’ into Protocol 3.
Pravidla pro uplatňování a výklad článků 61 a 62 Dohody o EHP a článku 1 protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru, která byla přijata a vydána Kontrolním úřadem ESVO dne 19. ledna 1994, zveřejněná v Úř. věst. L 231, 3.9.1994 a dodatku EHP Úř. věst. č. 32, naposledy pozměněná rozhodnutím Úřadu č. 198/03/COL, ze dne 5.11.2003, dosud nezveřejněno.
Guidelines on the application and interpretation of Articles 61 and 62 of the EEA Agreement and Article 1 of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement, adopted and issued by the EFTA Surveillance Authority on 19.1.1994, OJ No L 231 of 3.9.1994, EEA Supplement No 32, last amended by the Authority's Decision No 198/03/COL of 5.11.2003, not yet published.
Sdělení Komise K(2003) 4582 ze dne 1. prosince 2003 o profesním tajemství u rozhodnutí o státních podporách, zveřejněné v Úř. věst. C 297, 9.12.2003, s. 6.
Commission communication C(2003) 4582 of 1 December 2003 on professional secrecy in State aid decisions, published in OJ No C 297 of 9 December 2003, page 6.
PROFESNÍ TAJEMSTVÍ V ROZHODNUTÍCH O STÁTNÍCH PODPORÁCH
PROFESSIONAL SECRECY IN STATE AID DECISIONS
Toto sdělení stanoví, jak se Kontrolní úřad ESVO zamýšlí zabývat žádostmi států ESVO jako adresátů rozhodnutí o státních podporách, posuzovat části takových rozhodnutí jako části, na které se vztahuje povinnost profesního tajemství, a která proto nemohou být ve vydaném rozhodnutí zveřejněna.
This Communication sets out how the EFTA Surveillance Authority intends to deal with requests by EFTA States, as addressees of State Aid decisions, to consider parts of such decisions as covered by the obligation of professional secrecy and thus not to be disclosed when the decision is published.
To zahrnuje dvě hlediska:
This involves two aspects, namely:
identifikace informací, na které by se mohla vztahovat povinnost profesního tajemství; a
the identification of the information which might be covered by the obligation of professional secrecy; and
postup, který je potřeba dodržovat při vyřizování takových žádostí.
the procedure to be followed for dealing with such requests.
Článek 122 Dohody o EHP, který odpovídá znění článku 287 Smlouvy o ES, stanoví, že: Zástupci, delegáti a odborníci smluvních stran, jakož i úředníci a ostatní zaměstnanci, kteří jednají na základě této dohody, jsou povinni, a to i po skončení svých funkcí, nevyzrazovat informace, které jsou profesním tajemstvím, zejména údaje o podnicích, jejich obchodních stycích nebo o struktuře jejich nákladů.
Article 122 of the EEA Agreement, which corresponds in the wording to Article 287 of the EC Treaty, states that: ‘The representatives, delegates and experts of the Contracting Parties, as well as officials and other servants acting under this Agreement shall be required, even after their duties have ceased, not to disclose information of the kind covered by the obligation on professional secrecy, in particular information about undertakings, their business relations or their cost components’.
To se také odráží v článcích 24 a 25 části II protokolu 3 k Dohodě o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru o činnosti a pravomocích Kontrolního úřadu ESVO v oblasti státní podpory [1].
This is also reflected in Articles 24 and 25 of Part II to Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement on the Functions and Powers of the EFTA Surveillance Authority in the field of State Aid [1].
Článek 16 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru stanoví: „Rozhodnutí Kontrolního úřadu ESVO stanoví důvody, na kterých jsou založena“.
Article 16 of the Surveillance and Court Agreement states: ‘Decisions of the EFTA Surveillance Authority shall state the reasons on which they are based’.
Pokud jde o rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení stanoví dále první věta čl. 6 odst. 1 protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru: „Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení shrne relevantní faktické a právní otázky, zahrne předběžné hodnocení Komise o charakteru navrhovaného opatření jako podpory a vyloží pochybnosti o jeho slučitelnosti se společným trhem […]“.
Article 6(1), first sentence of Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement further stipulates with regard to decisions to initiate the formal investigation procedures: ‘The decision to initiate the formal investigation procedure shall summarise the relevant issues of fact and law, shall include a preliminary assessment of the EFTA Surveillance Authority as to the aid character of the proposed measure and shall set out the doubts as to its compatibility with the common market […]’.
Identifikace informace, na kterou se může vztahovat profesní tajemství
Identification of information which can be covered by professional secrecy
Soudní dvůr Evropských společenství rozhodl, že ačkoli se článek 287 Smlouvy o ES týká v první řadě informací, které pocházejí od podniků, naznačuje výraz „zejména“, že uvedená zásada je obecná a použije se také na jiné důvěrné informace [2].
The EC Court of Justice has established that although Article 287 of the EC Treaty primarily refers to information gathered from undertakings, the expression ‘in particular’ shows that the principle in question is a general one which applies also to other confidential information [2].
Z toho vyplývá, že se profesní tajemství vztahuje jak na obchodní tajemství, tak i na jiné důvěrné informace.
It follows that professional secrecy covers both business secrets and other confidential information.
Není důvod, aby se pojmy obchodní tajemství a jiné důvěrné informace vykládaly rozdílně od smyslu, který je těmto pojmům dáván v souvislosti s antitrustovým řízením a řízením o kontrole spojování podniků.
There is no reason why the notions of business secret and other confidential information should be interpreted differently from the meaning given to these terms in the context of antitrust and merger procedures.
Skutečnost, že v antitrustových řízeních a v řízeních o kontrole spojování podniků jsou adresáty rozhodnutí Kontrolního úřadu podniky, zatímco v řízeních o státních podporách jsou adresáty státy ESVO, nepředstavuje překážku pro jednotný přístup, pokud se jedná o určení, co je obchodním tajemstvím nebo jinou důvěrnou informací.
The fact that in antitrust and merger procedures the addressees of the Authority decision are undertakings, while in State Aid procedures the addressees are EFTA States, does not constitute an obstacle to a uniform approach as to the identification of what can constitute business secrets or other confidential information.
Obchodní tajemství
Business secrets
Obchodní tajemství se může týkat pouze informací, které se vztahují k podnikání, které má aktuální nebo potenciální hospodářskou hodnotu, a jejichž zveřejnění nebo využití by mohlo vést k hospodářskému zvýhodnění jiných společností.
Business secrets can only concern information relating to a business which has actual or potential economic value, the disclosure or use of which could result in economic benefits for other companies.
Typickými příklady jsou metody posuzování výrobních a distribučních nákladů, výrobní tajemství (tj. tajné, obchodně cenné plány, vzory, postupy nebo zařízení, které se používají na výrobu nebo přípravu obchodních komodit, a o nichž lze uvést, že jsou konečným výrobkem buď inovačního nebo podstatného úsilí) a postupy, dodavatelské zdroje, vyrobené a prodané množství, podíly na trhu, seznamy zákazníků a distributorů, marketingové plány, cenové struktury nákladů, prodejní politiky, a informace o interní organizaci podniku.
Typical examples are methods of assessing manufacturing and distribution costs, production secrets (that is to say, a secret, commercially valuable plan, formula, process or device that is used for the making, preparing, compounding, or processing of trade commodities and that can be said to be the end product of either innovation or substantial effort) and processes, supply sources, quantities produced and sold, market shares, customer and distributor lists, marketing plans, cost price structure, sales policy, and information on the internal organisation of the undertaking.
Mohlo by se zdát, že se obchodní tajemství vztahuje v zásadě pouze na příjemce podpory (nebo jiné třetí strany) a může se týkat pouze informací předložených státem ESVO (nebo třetí stranou).
It would appear that in principle business secrets can only relate to the beneficiary of the aid (or other third party) and can only concern information submitted by the EFTA State (or third party).
Z tohoto důvodu se povinnost zachovávat profesní tajemství nemůže vztahovat na prohlášení samotného Kontrolního úřadu (např. vyjádření pochybností o proveditelnosti plánu restrukturalizace).
Hence, statements from the Authority itself (for example, expressing doubts about feasibility of a restructuring plan) cannot be covered by the obligation of professional secrecy.
Prostý fakt, že zveřejnění informace může poškodit společnost, není sám o sobě dostatečným důvodem, aby taková informace mohla být považována za obchodní tajemství.
The simple fact that disclosure of information might cause harm to the company is not of itself sufficient grounds to consider that such information should be considered as business secret.
Rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení může např. v případě podpory na restrukturalizaci vyvolat ve světle informací, které Úřad obdržel, pochybnosti ohledně určitých hledisek plánu restrukturalizace.
For example, a decision of the Authority to initiate the formal investigation procedure in the case of a restructuring aid may cast doubt on certain aspects of the restructuring plan in the light of information the Authority has received.
Takové rozhodnutí by (dále) mohlo mít vliv na dobrou pověst uvedené společnosti.
Such a decision could (further) affect the credit-position of that company.
To by však nezbytně nevedlo k závěru, že informace, na kterých bylo rozhodnutí založeno, musí být posuzovány jako obchodní tajemství.
However, that would not necessarily lead to the conclusion that the information on which that decision was based must be considered as business secrets.
K určení, zda informace lze považovat za obchodní tajemství, použije Kontrolní úřad následující demonstrativní seznam kritérií:
In general, the Authority will apply the following non-exhaustive list of criteria to determine whether information can be deemed to constitute business secrets:
míra, v jaké jsou informace známé mimo společnost;
the extent to which the information is known outside the company;
míra, v jaké byla přijata opatření k ochraně informací v rámci společnosti, např. prostřednictvím konkurenčních doložek nebo klauzulí o utajení v dohodách uzavřených se zaměstnanci nebo zástupci, atd;
the extent to which measures have been taken to protect the information within the company, for example, through non-compete clauses or non-disclosure agreements imposed on employees or agents, etc;
hodnota, jakou má informace pro společnost a její konkurenty;
the value of the information for the company and its competitors;
úsilí nebo investice, jež musel podnik uskutečnit k získání informace;
the effort or investment which the undertaking had to undertake to acquire the information;
úsilí, které by ostatní museli podniknout k získání nebo k opisu informace;
the effort which others would need to undertake to acquire or copy the information;
stupeň ochrany poskytovaný takové informaci podle právních předpisů dotyčného státu ESVO.
the degree of protection offered to such information under the legislation of the EFTA State concerned.
Kontrolní úřad má za to, že se na následující informace obvykle nevztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství:
In principle, the Authority considers that the following information would not normally be covered by the obligation of professional secrecy:
informace, které jsou veřejně přístupné, včetně informací dostupných pouze od specializovaných informačních služeb po zaplacení, nebo informací, které jsou obecně známé mezi odborníky v oboru (např. obecná znalost mezi inženýry nebo lékaři).
information which is publicly available, including information available only upon payment through specialised information services or information which is common knowledge among specialists in the field (for example common knowledge among engineers or medical doctors).
Rovněž obrat není běžně považován za obchodní tajemství, jelikož se jedná o číselný údaj, který je zveřejňovaný v ročních účetních závěrkách, nebo je jinak na trhu známý.
Likewise, turnover is not normally considered as a business secret, as it is a figure published in the annual accounts or otherwise known to the market.
Žádosti o zachování důvěrnosti číselných údajů o obratu, které nejsou veřejné, musí být odůvodněny a musí být posouzeny případ od případu.
Reasons must be given for requests for confidentiality concerning turnover figures which are not in the public domain and the requests must be evaluated on a case-by-case basis.
Skutečnost, že informace není veřejně dostupná, nezbytně neznamená, že informaci lze považovat za obchodní tajemství;
The fact that information is not publicly available does not necessarily mean that the information can be regarded as a business secret;
historické informace, zejména informace, které jsou staré alespoň pět let;
historical information, in particular information at least five years old;
statistické nebo souhrnné informace;
statistical or aggregate information;
jména příjemců podpory, oblast činnosti, účel a částka podpory, atd.
names of aid recipients, sector of activity, purpose and amount of the aid, etc.
Jakákoli žádost o výjimku z těchto zásad ve výjimečných případech musí být podrobně odůvodněna.
Detailed reasons must be given for any request to derogate from these principles in exceptional cases.
Jiné důvěrné informace
Other confidential information
V antitrustových řízeních a v řízeních o kontrole spojování podniků zahrnují důvěrné informace určité druhy informací sdělené Kontrolnímu úřadu za podmínky, že se důvěrnost dodržuje (např. studie trhu objednaná podnikem, který je stranou řízení, a která tvoří část jeho majetku).
In antitrust and merger cases, confidential information includes certain types of information communicated to the Authority on condition that confidentiality is observed (for example a market study commissioned by an undertaking which is party to the procedure and forming part of its property).
Zdá se, že by podobný přístup mohl být zaveden i u rozhodnutí o státních podporách.
It seems that a similar approach could be retained for State Aid decisions.
V oblasti státní podpory však mohou existovat určité formy důvěrných informací, které se nezbytně nemusí vyskytovat v antitrustových řízeních a v řízeních o kontrole spojování podniků, které se zvláště týkají státního tajemství nebo jiných důvěrných informací, jež se vztahují na organizační činnost státu.
In the field of State Aid, there may, however, be some forms of confidential information, which would not necessarily be present in antitrust and merger procedures, referring specifically to secrets of the State or other confidential information relating to its organisational activity.
Vzhledem k povinnosti Kontrolního úřadu uvádět důvody svého rozhodnutí a vzhledem k požadavku transparentnosti se povinnost zachovávat profesní tajemství může na takové informace vztahovat pouze za výjimečných okolností.
Generally, in view of the Authority's obligation to state the reasons for its decisions and the transparency requirement, such information can only in very exceptional circumstances be covered by the obligation of professional secrecy.
Za „jiné důvěrné informace“ se např. nebudou obvykle považovat informace týkající se organizace a nákladů veřejných služeb (ačkoli mohou představovat obchodní tajemství, pokud jsou kritéria stanovená v oddíle 9C.
For example, information regarding the organisation and costs of public services will not normally be considered ‘other confidential information’ (although it may constitute a business secret, if the criteria laid down in section 9C.
splněna).
are met).
Hlavním úkolem Kontrolního úřadu je uvést do souladu dvě protichůdné povinnosti. Jedná se o požadavek odůvodňovat rozhodnutí podle článku 16 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru a zajistit tak, že jeho rozhodnutí obsahují všechny podstatné náležitosti, na kterých jsou založeny, a dále o požadavek zajistit povinnost zachování profesního tajemství.
The Authority's main task is to reconcile two opposing obligations, namely the requirement to state the reasons for its decisions under Article 16 of the Surveillance and Court Agreement and therefore ensure that its decisions contain all the essential elements on which they are based, and that of safeguarding the obligation of professional secrecy.
Kromě základní povinnosti odůvodňovat svá rozhodnutí, musí brát Kontrolní úřad v úvahu potřebu účinného uplatňování pravidel o státní podpoře (mimo jiné poskytnout státům ESVO, příjemcům a zúčastněným stranám možnost vyjádřit své připomínky k rozhodnutí nebo rozhodnutí napadnout) a transparentního postupu.
Besides the basic obligation to state the reasons for its decisions, the Authority has to take into account the need for effective application of the State Aid rules (inter alia, by giving EFTA States, beneficiaries and interested parties the possibility to comment on or challenge its decisions) and for transparency of its policy.
Prvořadým zájmem je proto zveřejnění celé podstaty jeho rozhodnutí.
There is therefore an overriding interest in making public the full substance of its decisions.
Žádosti o důvěrné zacházení s informacemi lze obecně schválit tam, kde je to nezbytně nutné k ochraně obchodního tajemství nebo jiných důvěrných informací, které požívají obdobnou ochranu.
As a general principle, requests for confidential treatment can only be granted where strictly necessary to protect business secrets or other confidential information meriting similar protection.
Obchodní tajemství a jiné důvěrné informace nepožívají absolutní ochrany; to např. znamená, že mohou být zveřejněny, pokud jsou podstatné pro odůvodnění rozhodnutí Kontrolního úřadu.
Business secrets and other confidential information do not enjoy an absolute protection: this means for example that they could be divulged when they are essential for the Authority's statement of the reasons for its decisions.
Na informaci, která je nezbytná pro určení opatření podpory a jejího příjemce, se tak nemůže vztahovat povinnost zachování profesního tajemství.
This means that information necessary for the identification of an aid measure and its beneficiary cannot normally be covered by the obligation of professional secrecy.
Obdobně se povinnost zachování profesního tajemství nemůže vztahovat na informace nezbytné k prokázání, že jsou dodrženy podmínky článku 61 Dohody o EHP.
Similarly, information necessary to demonstrate that the conditions of Article 61 of the EEA Agreement are met, cannot normally be covered by the obligation of professional secrecy.
Kontrolní úřad však bude muset vzhledem ke zvláštním okolnostem případu pečlivě zvážit, zda je potřeba zveřejnit informace důležitější než újma, která by mohla vzniknout uvedenému státu ESVO nebo dotčenému podniku.
However, the Authority will have to consider carefully whether the need for publication is more important, given the specific circumstances of a case, than the prejudice that might be generated for that EFTA State or undertaking involved.
Veřejná verze rozhodnutí Kontrolního úřadu může pouze vypustit důvěrné informace z přijatého znění rozhodnutí z důvodů profesního tajemství.
The public version of a Authority decision can only feature deletions from the adopted version for reasons of professional secrecy.
Odstavce nelze přesunovat a nesmí být doplněna ani pozměněna žádná věta.
Paragraphs cannot be moved, and no sentence can be added or altered.
Pokud se Kontrolní úřad domnívá, že určité informace nelze zveřejnit, může připojit poznámku pod čarou, v níž se odkazuje na nezveřejněnou informaci nebo je vyznačen rozsah informace, je-li to užitečné k zajištění srozumitelnosti a jednotnosti rozhodnutí.
Where the Authority considers that certain information cannot be disclosed, a footnote may be added, paraphrasing the non-disclosed information or indicating a range of magnitude or size, if useful to assure the comprehensibility and coherence of the decision.
Nelze akceptovat žádosti o nezveřejnění celého textu rozhodnutí nebo jeho podstatných částí, které by narušilo porozumění odůvodnění rozhodnutí Kontrolního úřadu.
Requests not to disclose the full text of a decision or substantial parts of it which would undermine the understanding of the Authority's statement of reasons cannot be accepted.
Pokud se jedná o stěžovatele, Kontrolní úřad vezme v úvahu stěžovatelův zájem na zjištění důvodů, proč Kontrolní úřad přijal určité rozhodnutí, aniž by k tomu bylo nezbytné soudní řízení [3].
If there is a complainant involved, the Authority will take into account the complainant's interest in ascertaining the reasons why the Authority adopted a certain decision, without the need to have recourse to Court proceedings [3].
Proto budou muset být žádosti států ESVO ohledně částí rozhodnutí, která se zabývají zájmy stěžovatelů, aby se na ně vztahovala povinnost zachování profesního tajemství, zvláště dobře odůvodněná a přesvědčivá.
Hence, requests by EFTA States for parts of the decision which address concerns of complainants to be covered by the obligation of professional secrecy will need to be particularly well reasoned and persuasive.
Na druhou stranu, Kontrolní úřad nebude zpravidla nakloněn zveřejnění informací, na které by se měla údajně vztahovat povinnost zachování profesního tajemství, pokud existuje podezření, že stížnost byla podána hlavně za účelem získání přístupu k informacím.
On the other hand, the Authority will not normally be inclined to disclose information alleged to be of the kind covered by the obligation of professional secrecy where there is a suspicion that the complaint has been lodged primarily to obtain access to the information.
Státy ESVO se nemohou dovolávat profesního tajemství v případě, že odmítnou poskytnout informace Kontrolnímu úřadu, které Kontrolní úřad považuje za nezbytné k přezkoumání opatření podpory.
EFTA States cannot invoke professional secrecy to refuse to provide information to the Authority which the Authority considers necessary for the examination of aid measures.
V této souvislosti se odkazuje na postup stanovený v protokolu 3 Dohody o Kontrolním úřadu a Soudním dvoru (zejména čl. 2 odst. 2, články 5, 10 a 16 v části II protokolu 3).
In this respect, reference is made to the procedure set out in Protocol 3 to the Surveillance and Court Agreement (in particular Articles 2(2), 5, 10 and 16 in Part II of Protocol 3).
Kontrolní úřad oznamuje v současné době svá rozhodnutí dotčenému státu ESVO neprodleně a poskytuje mu příležitost uvést, obvykle ve lhůtě 15 pracovních dnů, na jakou informaci se podle jeho názoru vztahuje povinnost zachovávat profesní tajemství.
The Authority currently notifies its decisions to the EFTA State concerned without delay and gives the latter the opportunity to indicate, normally within a time period of 15 working days, which information it considers to be covered by the obligation of professional secrecy.