natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hypotetická počáteční rozvaha popsaná norskými úřady vychází z předpokladů, že kupující (společnost Entra) by nesnížila svoji požadovanou návratnost (9,5 %) a poměr aktiv k vlastnímu kapitálu (40 %), kdyby musela uhradit spotřební daň.
The hypothetical opening balance sheet described by the Norwegian authorities is based on the assumptions that the buyer (Entra) would not reduce its demanded rate of return (9,5 %) and equity ratio (40 %) if the excise duty had to be paid.
To znamená, že uvedená hypotetická počáteční rozvaha vychází z předpokladu, že 100 % spotřební daně uhradí vždy prodávající a že hodnota budov v alternativní počáteční rozvaze bude snížena přesně o výši spotřební daně.
This implies that the hypothetical opening balance sheet is based on the assumption that the seller will always pay 100 % of the excise duty and that the value of the buildings in an alternative opening balance would be reduced by exactly the same amount as the excise duty.
Kontrolní úřad nemá důvod zpochybňovat legitimnost metody čisté současné hodnoty použité při sestavování počáteční rozvahy společnosti Entra.
The Authority has no reason to question the legitimacy of the Net Present Value method used when the opening balance of Entra was established.
Avšak, jak ukazují vlastní pokusy norské vlády zjistit správnou hodnotu nemovitostí (viz bod I.2.2 výše a značné rozdíly mezi jednotlivými hodnotami), mohly být použity jiné metody.
However, as the Norwegian Government’s own attempts to find the correct value of the real estate shows (see point I 2.2 above and the considerable differences between the alternative values), other methods could have been used.
Mohly být použity i jiné předpoklady a tyto jiné metody a předpoklady mohly klidně mít za následek situaci, kdy by prodávající nenesl 100 % daňové zatížení.
Other assumptions could also have been used, and those other methods and assumptions could very well have resulted in a situation where the burden of the tax would not have been born 100 % by the seller.
Za běžné tržní situace při několika zájemcích je pravděpodobnější, že by mimořádné zatížení spotřební daní na základě dohodnuté ceny transakce bylo rozděleno mezi prodávajícího a kupujícího.
In a normal market situation with several bidders, it is more likely that the extra burden of the excise duty through the agreed transaction price would have been split between the seller and the buyer.
Podle názoru Kontrolního úřadu nelze zavést obecné pravidlo, podle něhož se tržní cena určité budovy vždy zvýší přesně o částku, kterou by kupující obvykle zaplatil v nepřímých daních za zápis této budovy, v situacích, kdy buď tyto daně byly již uhrazeny nebo nebudou placeny vzhledem k legislativní výjimce.
The Authority does not find it possible to establish a general rule according to which the market price of a building will always rise with exactly the amount that the buyer should normally pay in indirect taxes for registering that building in situations where those taxes have either already been paid or shall not be incurred due to a legislative exemption.
Ve svém dopise ze dne 30. června 2005 vlastně Ministerstvo obchodu a průmyslu uznává, že nelze učinit takovýto povšechný závěr a že argument vlády o čistém účinku osvobození od placení spotřební daně se zakládá čistě na použití konkrétní metody pro stanovení hodnoty, kterou se vláda rozhodla použít v případě společnosti Entra.
Indeed, in the letter dated 30 June 2005 from the Ministry of Trade and Industry, the Ministry acknowledges that one cannot make such a sweeping conclusion and that the Government’s argument about the net effect on the non-payment on the excise duty is based purely on the use of the specific method for value assessment that the Government chose to apply to Entra.
V předmětném případě se Norsko rozhodlo, že neuloží společnosti Entra spotřební daň a upřesnilo, že pozdější stanovení hodnoty daných nemovitostí závisí na tomto předpokladu.
In the present case, Norway chose not to levy the excise duty on Entra and did specify that the later assessment of the value of the real estate depended on this premise.
Proto Norsko v podstatě tvrdí, že kdyby hypoteticky rozhodlo, že by společnost Entra měla podléhat běžné spotřební dani, stejně by zvolila metodu čisté současné hodnoty a použila by stejné předpoklady pro výpočet prodejní ceny.
Norway, therefore, basically argues that in the hypothetical situation it had decided that Entra should be subject to normal excise duty, it would still have chosen the net-present-value method and used the same assumptions for calculating the sales price.
Připustit tento argument by znamenalo podmínit působnost čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP schopností určitého státu EHP přesvědčit Kontrolní úřad a soud ESVO, aby přijímaly v hypotetických situacích imaginární opatření.
To admit such an argument would be to let the scope of Article 61(1) of the EEA Agreement depend on an EEA State’s ability to persuade the Authority and the EFTA Court that it would have taken imaginary steps in hypothetical situations.
Kontrolní úřad nakonec zdůrazňuje, že v těch několika málo případech, kdy Soudní dvůr v různých situacích přijal nějaký argument quid pro quo, šlo vždy o předběžnou podmínku s tím, že o vyrovnávacím mechanizmu bylo rozhodnuto předem (a nikoli ex post facto) jasně definovaným, objektivním a transparentním způsobem [54].
Finally, the Authority emphasises that in the very few cases where the Court of Justice — in different kinds of situations — has accepted a quid pro quo argument, it has always been a precondition that the countervailing mechanism was decided beforehand (and not ex post facto) in a clearly defined, objective and transparent manner [54].
V přípravných materiálech týkajících se příslušné legislativy však není nikde uvedeno, že šlo o předběžnou podmínku pro poskytnutí výhody vyplývající z osvobození od placení spotřební daně s tím, že by měla být tato výhoda spojena s vyšším oceněním hodnoty příslušných nemovitostí, než jakou by určitá soukromá strana zaplatila za určitou budovu v otevřeném prodeji.
However, nowhere in the preparatory works to the relevant legislation is it specified that it was a precondition for granting the advantage ensuing from the exemption to pay excise duty, that this advantage be met by a higher assessment of the value of the relevant real estate than a private party would have paid for the building in open sale.
Naopak se zdá, že argument norských úřadů, že společnost Entra nezískala žádnou výhodu ve srovnání se situací, kdy by zaplatila spotřební daň, jednoznačně odporuje uvedenému cíli v souvislosti s osvobozením společnosti Entra od zaplacení spotřební daně.
On the contrary, the Norwegian authorities’ argument that Entra did not receive an advantage compared to a situation in which it would have paid the excise duty, seems to run counter to the explicitly stated aim behind relieving Entra from paying excise duty.
Jak bylo uvedeno výše v bodě I.3.1, ve vládním návrhu předloženému Stortinget bylo vysvětleno, že účelem ustanovení o osvobození od spotřební daně bylo zajistit, aby společnost Entra nebyla ekonomicky zatížena spotřební daní, neboť soukromé konkurenční podniky se mohly z velké části vyhnout této zátěži jinými prostředky.
As cited above in point I.3.1, in the Government’s proposal to the Stortinget, it was explained that the purpose of the exemption clause was that Entra should not bear the economic burden of the excise duty, since private competing undertakings could, to a large extent, escape that burden by other means.
Jinými slovy je v návrhu parlamentu obsažen předpoklad, že zaplacení spotřební daně by skutečně uvedlo společnost Entra do ekonomicky nevýhodnějšího postavení, než kdyby společnost Entra uvedenou daň neplatila.
In other words, in the proposal to the Parliament, there is an underlying assumption that payment of the excise duty would indeed put Entra in a less economically advantageous position than if Entra did not pay the duties.
Mimoto bylo záměrem parlamentu zabránit tomu, aby byla společnost Entra uvedena do tohoto nevýhodného postavení.1.3.3 Závěr týkající se výhody
Furthermore, it was the intention of the Parliament that Entra should not be put in this non-advantageous position.1.3.3. Conclusion on advantage
V závěru Kontrolní úřad trvá na tom, že odstavec 3 sporného zákona poskytuje společnosti výhodu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
In conclusion, the Authority maintains that paragraph 3 of the contested Act did confer Entra an advantage in the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Uvedené opatření musí narušovat nebo hrozit narušením hospodářské soutěže a ovlivňovat obchod mezi smluvními stranami
The measure must distort or threaten to distort competition and it must affect trade between the Contracting Parties
Ve svém počátečním rozhodnutí došel Kontrolní úřad k předběžnému závěru, že uvedené opatření skutečně narušovalo nebo hrozilo narušením hospodářské soutěže a ovlivňovalo obchod v rámci EHP ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
In the opening decision, the Authority came to the preliminary conclusion that the measure did threaten to distort competition and affected intra EEA-trade within the meaning of Article 61 (1) of the EEA Agreement.
Norské úřady naopak tvrdí, že předmětné opatření „nebude mít vliv na obchod mezi smluvními stranami“ a že Kontrolní úřad musí posoudit příslušný trh.
In contrast, The Norwegian authorities argue that the measure in question ‘will not affect trade between the Contracting Parties’ and that the Authority must assess the relevant market.
Kromě toho norské úřady tvrdí, že „zahraniční investoři nepůsobí na norském trhu s nemovitostmi“ [55].Evropský soudní dvůr je toho názoru [56], že hospodářská soutěž je narušena od okamžiku, kdy finanční podpora státu posílí postavení určitého podniku ve srovnání s ostatními konkurenčními podniky.
Furthermore, the Norwegian authorities claim that ‘non-Norwegian investors have not operated in the Norwegian real estate market’ [55].The ECJ has held [56] that competition is distorted from the moment that the state’s financial aid strengthens the position of an undertaking compared with other competing undertakings.
Poskytnutí podpory snižuje náklady a tím zajišťuje příjemcům konkurenční výhodu nad těmi, kdo musí náklady nést sami.
The granting of aid reduces costs and thereby gives beneficiaries a competitive advantage over those who have to bear all costs at their own expense.
Na tomto základě Kontrolní úřad konstatuje, že podpora poskytnutá společnosti Entra ve formě osvobození od spotřební daně narušila hospodářskou soutěž ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
On that basis, the Authority finds that the aid granted to Entra in the form of no excise duty distorted competition within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Norské úřady vlastně netvrdily, že nebyla narušena hospodářská soutěž (pouze, že nebyl ovlivněn obchod).Co se týče otázky dopadu na obchod, musí se prozkoumat, zda je předmětná podpora schopna posílit postavení určitého podniku ve srovnání s postavením konkurenčních podniků v rámci obchodu v EHP [57].
Indeed, the Norwegian authorities have not argued that competition is not distorted (but only that trade is not affected).Turning to the question concerning effect on trade, it must be examined whether the aid in question is capable of strengthening the position of an undertaking compared with that of undertakings competing in EEA trade [57].
Podle názoru Soudu ESVO se od Kontrolního úřadu nepožaduje, aby stanovil, zda měla určitá podpora zjevný dopad na obchod mezi smluvními stranami, ale má pouze prozkoumat, zda uvedená podpora tento dopad může mít [58].
As held by the EFTA Court, the Authority is not required to establish that the aid has an appreciable effect on trade between the Contracting Parties, but only to examine whether the aid was liable to have such an effect [58].
Proto je kritérium dopadu na obchod tradičně vykládáno nerestriktivním způsobem v tom smyslu, že obecně se určité opatření považuje za státní podporu, je-li schopno ovlivnit obchod mezi státy EHP [59].V souladu s kapitolou 17B.3(2) pokynů Kontrolního úřadu ke státní podpoře, „podle judikatury je pro účely tohoto ustanovení splněno kritérium ovlivňování trhu, pokud přijímající podnik vykonává hospodářskou činnost zahrnující obchod mezi smluvními stranami“.
Hence, the criterion of the effect on trade has been traditionally interpreted in a non-restrictive way to the effect that, in general terms, a measure is considered to be State aid if it is capable of affecting trade between the EEA States [59].According to Chapter 17B.3(2) of the Authority’s State Aid Guidelines, ‘[u]nder settled case-law, for the purposes of this provision, the criterion of trade being affected is met if the recipient firm carries on an economic activity involving trade between Contracting Parties’.
Podpora však může ovlivňovat obchod v rámci EHP, i když se podnik-příjemce sám neúčastní přeshraničních činností [60] a to proto, že poskytnutí státní podpory určitému podniku může vést k udržování nebo zvyšování domácí nabídky, čímž jsou omezovány příležitosti pro podniky z ostatních států EHP nabízet služby na trhu tohoto státu [61].Podle vlastní výroční zprávy společnosti Entra za rok 2001 je společnost Entra zapojena do „rozvoje, pronajímání, správy, provozu, prodeje a nákupu nemovitostí v Norsku.“
However, aid may affect trade within the EEA even if the recipient undertaking does not itself participate in cross-border activities [60]. This is because the granting of state support to an undertaking may lead to the internal supply being maintained or increased, with the consequence that the opportunities for undertakings established in other EEA States to offer their services to the market of that State are reduced [61].According to Entra’s own Annual Accounts for 2001, Entra is engaged in ‘developing, letting, management, operation, sale, and purchase of real estate in Norway’.
Entra je členem „Asociace komerčních nemovitostí“ („Foreningen Næringseiendom“) [62], jejíž členové provádějí zcela nebo částečně stejný typ činností jako Entra.
Entra is a member of ‘Association of Commercial Real Estate’ (‘Foreningen Næringseiendom’) [62], whose members wholly or partly conduct the same kind of activities as Entra.
Asociace komerčních nemovitostí má 74 členů (údaj z října 2005), včetně společností jako například ABB AS-Eiendom, Aberdeen Property Investors, Avantor AS, ICA Eiendom Norge AS, KLP Eiendom AS, Linstow ASA, Mustad Eiendom AS, NCC Property Development AS, Reitan Eiendom AS, Skanska Eiendomsutvikling AS, Smedvig Eiendom AS, Steen & Strøm ASA, Storebrand Eiendom AS, Umoe Sterkorder AS, Veidekke Eiendom AS, Vesta Forsikring AS-Eiendom a Vital Eiendomsforvaltning AS [63].
The Association of Commercial Real Estate has 74 members (in October 2005). The members include companies like ABB AS–Eiendom, Aberdeen Property Investors, Avantor AS, ICA Eiendom Norge AS, KLP Eiendom AS, Linstow ASA, Mustad Eiendom AS, NCC Property Development AS, Reitan Eiendom AS, Skanska Eiendomsutvikling AS, Smedvig Eiendom AS, Steen & Strøm ASA, Storebrand Eiendom AS, Umoe Sterkorder AS, Veidekke Eiendom AS, Vesta Forsikring AS-Eiendom and Vital Eiendomsforvaltning AS [63].
Největší norskou státní realitní společností (či skupinou společností) je Olav Thon Gruppen.
The biggest Norwegian owned real estate company (or group of companies), is the Olav Thon Gruppen.
Tato skupina byla činná i v roce 2000, kdy byla založena společnost Entra.
The Group was also active in 2000 when Entra was established.
Olav Thon Gruppen v současné době vlastní 320 nemovitostí v Norsku a 18 v zahraničí (zejména v Bruselu).
Olav Thon Gruppen currently owns 320 properties in Norway and 18 abroad (mainly in Brussels).
První nemovitost v Bruselu byla zakoupena v roce 1988 (Thon Belgium SA).
The first property in Brussels was bought in 1988 (Thon Belgium SA).
Skupina má zhruba 3400 zaměstnanců.
The Group employs about 3400 people.
Kromě pronajímání kancelářských prostor se zabývá též hotely, restauracemi a nákupními středisky [64].
In addition to letting of offices, the Group is also involved in hotels, restaurants and shopping centres [64].
Jedna z výše uvedených společností, Linstow AS, vlastní a připravuje k zastavění pozemky v Norsku i v Baltických státech, Portugalsku a Švédsku.
One of the companies mentioned above, Linstow AS, owns and develops real estate in Norway as well as in the Baltic States, Portugal and Sweden.
Výlučným vlastníkem společnosti Linstow AS je skupina Anders Wilhelmsen Group, která koupila uvedenou společnost na burze cenných papírů v Oslu v roce 1999.
Linstow AS is wholly owned by the Anders Wilhelmsen Group which purchased and delisted the company from the Oslo Stock Exchange in 1999.
Skupina The Anders Wilhelmsen Group je jedním z vlastníků rejdařské společnosti Royal Caribbean Cruise Line (RCCL).
The Anders Wilhelmsen Group is one of the owners of the shipping company Royal Caribbean Cruise Line (RCCL).
Linstow AS mimo jiné řídí Norské portfolio (Nordea Portfolio) nemovitostí, které vlastní společnost Curzon Global Partners.
Linstow AS i.a. manages the Norwegian portfolio (Nordea Portfolio) of properties owned by Curzon Global Partners.
Portfolio tvoří 31 nemovitostí po celém Norsku (údaj z listopadu 2005).
The portfolio consists of 31 properties (by November 2005) spread all over Norway.
Curzon Global Partners je společnost pro správu investic se sídlem v Londýně, kterou vlastní společnost IXIS AEW Europe (IAE).
Curzon Global Partners is a London-based investment management company owned by IXIS AEW Europe (IAE).
IAE je zaměřena na správu investic v oblasti nemovitostí a vlastní ji francouzská skupina Groupe Caisse d'Epargne a Caisse des Dépôts.
IAE is a European real estate investment manager owned by Groupe Caisse d'Epargne and Caisse des Dépôts in France.
IAE je odpovědná za správu majetku přibližně v hodnotě 11 miliard EUR [65].
IAE is responsible for approximately EUR 11 billion of assets under management [65].
Další ze společností, ICA Eiendom Norge AS, je dceřinou společností švédské společnosti ICA Fastigheter AB.
One of the other companies, ICA Eiendom Norge AS, is a daughter company of ICA Fastigheter AB, a Swedish company.
ICA Fastigheter AB je stoprocentní dceřinou společností ICA AB.
ICA Fastigheter AB is a wholly owned subsidiary to ICA AB.
ICA Fastigheter AB staví, spravuje a prodává nemovitosti ve Skandinávii a v Baltických státech.
ICA Fastigheter AB builds, manages and sells real estate in Scandinavia and the Baltic countries.
Portfolio má účetní hodnotu 5,7 miliard SEK a tvoří je hlavně skladovací prostory a zařízení.
The portfolio has a book value of SEK 5,7 billion and consists mainly of store facilities and warehouse facilities.
Kromě skladů a společností ICA nabízí tato společnost též nemovitosti externím klientům.
Besides ICA stores and companies, the company also offers real estate to external clients.
Skupina ICA (ICA AB) je jednou z vedoucích maloobchodních společností tohoto severského regionu s více než 2600 vlastními a přidruženými sklady ve Skandinávii a baltických zemích [66].
The ICA Group (ICA AB) is one of the Nordic region's leading retail companies, with just over 2600 of its own and associated stores in Scandinavia and the Baltic countries [66].
Zároveň se založením společnosti Entra (v roce 2000) byla založena Aberdeen Property Investors Norway AS jako dceřiná společnost společnosti Aberdeen Property Investors.
At the same time as Entra was established (in 2000), Aberdeen Property Investors Norway AS was established as a daughter company of Aberdeen Property Investors.
Aberdeen Property Investors je součástí společnosti Aberdeen Asset Management PLC, nezávislé skupiny pro řízení fondů kótované na Londýnské burze cenných papírů.
Aberdeen Property Investors is a part of Aberdeen Asset Management PLC, an independent fund management group listed on the London Stock Exchange.
V současné době společnost Aberdeen Property Investors spravuje 7,8 miliard EUR v oblasti investic do nemovitostí v severní Evropě, z nichž je 9 miliard NOK (zhruba 1,1 miliard EUR) v Norsku.
Currently, Aberdeen Property Investors manages EUR 7,8 billion in property investments in Northern Europe, of which NOK 9 billion (some EUR 1,1 billion) is in Norway.
V roce 2001 zakoupila společnost Aberdeen Property Investors Norway AS další realitní společnost na norském trhu, Norske Liv Eiendom, a dnes tato společnost spravuje mimo jiné portfolia nemovitostí společnosti NSB, Nordea Liv a API Eiendomsfond.
In 2001, Aberdeen Property Investors Norway AS bought Norske Liv Eiendom, another real estate company on the Norwegian market, and today the company manages the real estate portfolios of i.a. NSB, Nordea Liv and API Eiendomsfond.
Aberdeen Property Investors má v Norsku 200 zaměstnanců [67].
Aberdeen Property Investors has 200 employees in Norway [67].
Z výčtu výše uvedených společností, které působí na stejném trhu jako společnost Entra (rozvoj, pronajímání, správa, provoz, prodej a nákup nemovitostí v Norsku) a které byly činné v roce 2000, kdy byla založena společnost Entra, je tedy jasné, že několik z nich má zahraničního vlastníka, některé působí v Norsku i mimo ně a některé spravovaly portfolia nemovitostí, která vlastní zahraniční klienti.
Of the companies mentioned above which are active in the same market as Entra (the developing, letting, management, operation, sale and purchase of real estate in Norway), and which were active in 2000 when Entra was established, it is thus clear that several had non-Norwegian owners, several were active both in Norway and outside Norway and several managed real estate portfolios owned by foreign clients.
Z popisu uvedeného v bodu I vyplývá, že aktiva a činnosti převedené na společnost Entra byly vystaveny hospodářské soutěži.
It follows from the description in point I above that the assets and activities transferred to Entra were exposed to competition.
Společnost Entra tedy konkuruje ostatním poskytovatelům budov/nemovitostí.
Accordingly, Entra competes with other providers of buildings/properties.
To se vztahuje na společnost Entra jako vlastníka, kupujícího, prodávajícího, provozovatele a správce nemovitostí.
This applies to Entra as owner, purchaser, seller, operator and administrator of real estate.
Entra působí v celém Norsku na trhu, kde jsou aktivní hospodářské subjekty z jiných států ESVO.
Entra operates all over Norway in a market where economic agents from other EEA States are active.
V důsledku toho je splněna též podmínka 4, neboť toto opatření narušuje hospodářskou soutěž a obchod mezi smluvními stranami nebo hrozí, že je může narušovat.
Consequently, condition 4 is also fulfilled as the measure affects or threatens to affect competition and trade between the Contracting Parties.
Na základě předchozích úvah představuje předmětné osvobození od daně podporu ve smyslu čl. 61 odst. 1 Dohody o EHP.
Based on the foregoing considerations, the tax exemptions at issue constitute aid within the meaning of Article 61(1) of the EEA Agreement.
Norské úřady tvrdí, že předmětné opatření neobsahuje podporu a nepředložily žádné argumenty týkající se její slučitelnosti.
The Norwegian authorities have argued that the measure at issue does not contain aid, and have not put forward any arguments concerning compatibility.
Avšak po zjištění pravděpodobného zapojení státní podpory je třeba zvážit, zda by takováto podpora mohla být slučitelná s Dohodou o EHP podle čl. 61 odst. 2 a 3 této dohody.
However, after assessing the likely involvement of State aid, it has to be considered whether such aid could be compatible with the EEA Agreement by virtue of Article 61(2) and (3) of the Agreement.
Použití výjimek podle čl. 61 odst. 2 není vhodné.
The application of the exceptions under Article 61(2) is not appropriate.
Založení společnosti Entra nevyžaduje podporu sociálního rázu poskytovanou jednotlivým spotřebitelům ani podporu na odstranění škod způsobených přírodními katastrofami nebo mimořádnými událostmi.
The establishment of Entra does not entail aid having a social character granted to individual consumers or aid to make good the damage caused by natural disasters or exceptional occurrences.