natgillin/translations-raw huggingface dataset:
K těmto položkám nákladů patří mimo jiné i) osobní náklady, které zahrnují náklady výzkumných pracovníků, techniků a ostatního podpůrného personálu zaměstnaného výhradně za účelem výzkumné činnosti, ii) dodatečné režijní náklady vzniklé bezprostředně v důsledku výzkumného projektu a iii) ostatní provozní výdaje včetně nákladů na materiál, dodávky a podobné výrobky, které vznikly přímo v důsledku provádění výzkumné činnosti [59].
Such cost items include, amongst others, (i) personnel costs which cover the costs of researchers, technicians and other support staff employed solely for the research activity; (ii) additional overheads incurred directly as a result of the research project; and (iii) other operating expenses, including costs of materials, supplies and similar products incurred directly as a result of the research activity [59].
Rámcový program Společenství pro výzkum – mzdové náklady
Community Research Framework Programme — labour costs
Bod 5.1.4 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace nerozvádí, zda mohou osobní náklady zahrnovat rovněž náklady na neplacenou práci.
Section 5.1.4 of the R&D&I Guidelines does not elaborate on whether personnel costs may cover the costs of unpaid labour.
Úřad se však domnívá, že pokyny pro výklad pojmu použitého v pokynech ke státní podpoře lze získat ověřením, jak se tento pojem používá v rámci s tzv. rámcového programu Společenství pro výzkum [60].Jak se uvádí v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení, nelze v rámci šestého rámcového programu získat finanční podporu Společenství na náklady na neplacenou práci.
However, the Authority considers that guidance for interpreting the term as used in the State Aid Guidelines can be obtained by examining how this term is being used in the context of the so-called Community Research Framework Programme [60].As stated in the decision to initiate the formal investigation procedure, under the Sixth Framework Programme financial support from the Community for unpaid labour costs could not be obtained.
V části B.II.22.3 přílohy II vzorové dohody používané pro účely poskytování podpory v rámci šestého rámcového programu se uvádí, že „fyzické osoby nesmí účtovat žádné mzdové náklady v souvislosti s jejich osobní účastí na projektu“ a v části B.II.19.1 písm. a) se uvádí, že způsobilé náklady „musí být skutečné, hospodárné a nezbytné pro provedení projektu“.
Part B.II.22.3 of Annex II to the General Model Agreement, used for the purposes of granting support under the Sixth Framework Programme, stated that ‘[p]hysical persons may not charge any labour cost in relation to their personal involvement in the project’ and in Part B.II.19.1(a) it appeared that eligible costs ‘must be actual, economic and necessary for the implementation for the project’.
V této souvislosti Evropská komise přijala názor, že pokud hodnotu mzdových nákladů nelze určit a zaznamenat v účetnictví podniku, nelze tyto náklady ani vyúčtovat rámcovému programu.
In this context the European Commission adopted the view that if the value of the labour costs could not be identified and registered in the books of the company, it could not be charged to the Framework Programme either.
V souladu s tím úřad ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení s ohledem na režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji vyjádřil pochybnosti, zda by náklady na neplacenou práci mohly být považovány za způsobilé náklady ve smyslu pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
In line with this the Authority, in its decision to open the formal investigation procedure in relation to the Unpaid R&D Labour Scheme, expressed doubts as to whether unpaid labour costs could qualify as eligible costs within the meaning of the R&D&I Guidelines.
Nyní však byl přijat sedmý rámcový program, který stanoví, že za určitých podmínek lze požadovat podporu pro náklady, které nejsou „skutečné“ [61].
However, the Seventh Framework Programme has now been adopted and provides that, under certain conditions, support can be requested for costs which are not ‘actual’ [61].
V tomto ohledu standardní grantová smlouva, kterou používá Evropská komise (vzorová dohoda o podpoře v rámci sedmého rámcového programu), uvádí, že bez ohledu na obecný požadavek, že způsobilé náklady musí být skutečné, „se příjemci mohou rozhodnout, že nahlásí průměrné osobní náklady, jsou-li založeny na osvědčené metodice, kterou schválila Komise, a v souladu se zásadami řízení a obvyklými účetními postupy příjemce. Průměrné osobní náklady, které příjemce vyúčtuje na základě grantové smlouvy po předložení osvědčení o metodice, se považují za náklady, které se významně neliší od skutečných osobních nákladů“ [62].
In this regard the standard grant agreement used by the European Commission (the General Model Agreement on support under the Seventh Framework Programme) states that, notwithstanding the general requirement that eligible costs must be actual, ‘beneficiaries may opt to declare average personnel costs if based on a certified methodology approved by the Commission and consistent with the management principles and usual accounting practices of the beneficiary. Average personnel costs charged to this grant agreement by a beneficiary having provided a certificate on the methodology are deemed not to significantly differ from actual personnel costs’ [62].
V příslušných pokynech je objasněno, že výše uvedené pravidlo, na něž se odkazuje jako na „metodu průměrných osobních nákladů na základě osvědčené metodiky“, umožňuje i) fyzickým osobám přirovnaným malému nebo střednímu podniku a ii) majitelům malých a středních podniků, kteří za svou práci pro malý nebo střední podnik nedostávají žádný plat, požádat o podporu a obdržet podporu pro svou práci v souvislosti s projekty v oblasti výzkumu a vývoje.
In the relevant guidance documents, it is explained that the abovementioned rule, which is referred to as the ‘average personnel costs method based on a certified methodology’, allows (i) physical persons assimilated to a SME; and (ii) SME owners who do not receive a salary for their work for the SME, the possibility to apply and receive support for their work efforts in relation to R&D projects.
Ačkoliv neexistuje výslovný požadavek, pokud jde o to, jakou metodiku je nutno použít, z pokynů je zřejmé, že se v rámci programu Společenství „osvědčenou metodikou“ rozumí, že metodiku, jež je základem pro výpočet hodnoty práce nebo „mzdových nákladů“ (tj. hodinové sazby), musí osvědčit auditor.
While there is no explicit requirement as to which methodology should be used, it is clear from the guidance documents that, under the Community programme, a ‘certified methodology’ means that an auditor has to certify the methodology forming the basis for calculating the value of the work efforts or ‘labour costs’ (that is, effectively, the hourly rate).
Pokud jde o přijatelné metodiky, úřad nejprve poznamenává, že pokyny ve vztahu k fyzickým osobám odkazují na metodiku pro stanovení hodinové sazby pomocí příjmu (např. přiznání k dani) [63].
In relation to acceptable methodologies, the Authority first observes that the guidance in relation to physical persons makes reference to a methodology for identifying the hourly rate by means of income (e.g. tax declarations) [63].
Avšak zejména na základě pokynů Evropské komise se v případě majitelů malých a středních podniků, kteří nedostávají plat a v účetnictví společnosti nemohou prokázat žádné mzdové náklady a kteří uvedou, že náklady lze vypočítat pomocí odhadů, úřad domnívá, že odkaz na metodiku založenou na příjmu nepostačuje k automatickému vyloučení jiných metodik.
However, particularly in light of the guidance by the European Commission in the case of SME owners not receiving a salary and unable to show any trace of their labour costs in the accounts of the company, which indicate that costs can be calculated using estimates, the Authority considers that the reference to an income-based methodology is not sufficient to automatically exclude the use of alternative methodologies.
V rámci sedmého rámového programu je cílem umožnit výpočet hodnoty práce odvedené s ohledem na daný projekt v oblasti výzkumu a vývoje.
The aim under the Seventh Framework Programme is to allow the value of the work efforts made in respect of the R & D project to be calculated.
Neexistuje žádný výslovný požadavek, aby možný příjemce v souvislosti s touto činností obdržel nějaký příjem.
There is no explicit requirement that the potential beneficiary receives any income in relation to that activity.
Na tomto základě se úřad domnívá, že u bodu i) i ii) výše není existence příjmu sama o sobě podmínkou způsobilosti pro podporu a že pro stanovení hodinové sazby mohou být přijatelné jiné metodiky.Pokud jde o metodiku, kterou navrhují norské orgány, úřad na úvod poznamenává, že koncepce výpočtu 1,6 ‰ nominálního ročního platu stanoví hodinovou sazbu, která zahrnuje nejen prvek mzdových nákladů, nýbrž rovněž prvek „ostatních provozních nákladů“.
On this basis the Authority has taken the view that, for both (i) and (ii) above, the presence of income is not in and of itself a condition for being eligible for support and that other methodologies for determining an hourly rate may be acceptable.Turning to the methodology proposed by the Norwegian authorities, the Authority observes, as a preliminary point, that the approach of calculating 1,6 ‰ of nominal annual salary identifies an hourly rate which includes not only a labour cost element but also an element of ‘other operating costs’.
Ačkoliv účelem této analýzy je ověřit, zda jsou mzdové náklady způsobilé, je rovněž nutné (aby bylo možno vyvodit konečný závěr o přijatelnosti metodiky) ověřit, zda lze prvek týkající se „ostatních provozních nákladů“ považovat za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
So, although the purpose of the present analysis is to verify whether the labour costs are eligible, it is also necessary, in order to be able to draw a final conclusion on whether the methodology is acceptable, to verify whether the element relating to ‘other operating costs’ qualifies as an eligible cost under the R&D&I Guidelines.
Tyto dva prvky jsou proto projednány samostatně.
These two elements are therefore addressed separately below.
Náklady na „neplacenou“ práci
‘Unpaid’ labour costs
Co se týká nákladů, jež lze přičíst neplacené práci, tento prvek metodiky je definován jednoduše odkazem na mzdové statistiky.
With respect to the costs attributable to unpaid labour, this element of the methodology is simply defined by reference to wage statistics.
Navrhovaná metodika ve skutečnosti znamená, že prvek mzdových nákladů je rovnocenný tomu, co by bylo výsledkem v případě, že hodinová sazba je stanovena vydělením nominálního ročního platu pracovníka v průmyslu ročním průměrným počtem odpracovaných hodin, jak vyplývá ze statistiky za rok 2005.
Indeed, the proposed methodology implies that the labour cost element is equivalent to what would have been the result if the hourly rate would have been identified by dividing annual average working hours by the nominal annual industrial worker’s salary, as it appears from statistics for 2005.
Prvek mzdových nákladů pro plat pracovníka v průmyslu odpovídá hodinové sazbě ve výši 232,20 NOK (348300/1500).
The labour cost element for an industrial worker’s salary corresponds to an hourly rate of NOK 232,20 (348300/1500).
Úřad se domnívá, že hodinová sazba, která je stanovena odkazem na oficiální mzdové statistiky (pro rok 2005) zajišťuje, aby prvek mzdových nákladů nebyl bezdůvodně navýšen.
The Authority considers that an hourly rate which is defined by reference to official wage statistics (for 2005) ensures that the labour cost element is not inflated.
Mimoto skutečnost, že hodinová sazba je stanovena odkazem na roční plat pracovníka v průmyslu (na rozdíl od mnohem vyššího platu například stavebního inženýra) znamená, že prvek mzdových nákladů je zachován na poměrně nízké úrovni [64].
Moreover, the fact that the hourly rate is determined by reference to the annual industrial worker’s salary (as opposed to the much higher salary of, say, a civil engineer) means that the labour cost element is kept at a relatively low level [64].
Skutečnost, že nahlášené hodiny neplacené práce musí být podepsány společně vedoucím projektu a pro každou žádost o grant osvědčeny účetním, zajišťuje existenci auditu, což je v souladu s osvědčením o auditu uvedeným ve vzorové dohodě v rámci sedmého rámcového programu (či je dokonce ještě přísnější) [65].
Finally, the fact that the reported unpaid labour hours must be co-signed by the project manager and be certified by an accountant for each grant application ensures the presence of an audit control which is in line with — or even stricter than — the audit certification referred to in the General Model Agreement under the Seventh Framework Programme [65].
Úřad podotýká, že mimoto kontrolu vykonává rovněž Norská rada pro výzkum, která ověřuje, zda nejsou nahlášené údaje zjevně nesprávné.
Finally, the Authority notes that, in addition, control is also exercised by the Norwegian Research Council, which verifies that the declared numbers are not manifestly incorrect.
Za této situace úřad vyvozuje závěr, že určení prvku nákladů na neplacenou práci v metodice ke stanovení hodinové sazby je přijatelné.
In these circumstances the Authority concludes that the identification of the unpaid labour cost element in the methodology for determining the hourly rate is acceptable.
Náklady na neplacenou práci, posuzovány zvlášť, jsou proto považovány za způsobilé osobní náklady ve smyslu pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
The unpaid labour costs, considered in isolation, therefore qualify as eligible personnel costs within the meaning of the R&D&I Guidelines.
„Ostatní provozní náklady“
‘Other operating costs’
Úřad se domnívá, že popis „ostatních provozních nákladů“ v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji (uvedený v oddíle 2.3 části I) odpovídá způsobilým nákladům v podobě „dodatečných režijních nákladů“ a/nebo „ostatních provozních výdajů“ v bodu 5.1.4 písm. e) a f) pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
The Authority considers that the description of ‘other operating costs’ under the Unpaid R&D Labour Scheme (set out in Section 2.3 of Part I hereof) corresponds to eligible costs in the form of ‘additional overheads’ and/or ‘other operating expenses’ in subparagraphs (e) and (f) of Section 5.1.4 of the R&D&I Guidelines.
Výše provozních nákladů se vypočítává automaticky na hodinovém základě na zaměstnance v poměru k platu pracovníka v průmyslu – místo aby byla založena na výši nákladů uvedených ve fakturách [66].
The level of the operating costs is calculated automatically on an hourly basis per employee in relation to the salary of an industrial worker — rather than being based on the cost level stated in invoices [66].
Prvek provozních nákladů podle metodiky však byl vypočten na základě přezkumu podniků, který provedla Norská rada pro výzkum.
However, the operating cost element under the methodology has been calculated on the basis of the company review carried out by the Norwegian Research Council.
To zaručuje, aby výše provozních nákladů byla reálná.
This ensures that the level of operating costs is realistic.
Podíl provozních nákladů se vypočítává na základě nízkého platu pracovníka v průmyslu a prvek provozních nákladů zůstává ve stanovené maximální výši na hodinovém základě.
Moreover, the share of operating costs is calculated on the basis of the low salary of the industrial worker and the operating cost element remains at a fixed maximum on an hourly basis.
Na základě toho a s přihlédnutím ke skutečnosti, že skutečný vznik provozních nákladů je jako součást auditu ověřen pomocí faktur, se úřad domnívá, že navrhovaná metodika představuje přijatelný způsob stanovení výše „ostatních provozních nákladů“, tyto jsou proto považovány za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
On this basis, and taking into account that the actual incurrence of operating costs is verified via invoices as part of the audit control, the Authority considers that the proposed methodology constitutes an acceptable manner of identifying the level of ‘other operating costs’ and they therefore qualify as eligible costs under the R&D&I Guidelines.
Závěr o metodice
Conclusion on methodology
Úřad se domnívá, že na základě změny zásady v sedmém rámcovém programu mohou být náklady na neplacenou práci považovány za způsobilé náklady v závislosti na metodice, která je zvolena ke stanovení hodinové sazby.
In conclusion, the Authority considers that, based on the change in principle under the Seventh Framework Programme, unpaid labour costs may qualify as eligible costs, depending on the methodology chosen for identifying the hourly rate.
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že úřad považuje metodiku navrhovanou norskými orgány, tj. způsob, jakým je stanovena výše prvku mzdových nákladů a prvku provozních nákladů, za přijatelnou.
As appears from the above, the Authority considers that under the methodology proposed by the Norwegian authorities, the manner in which the level of both the labour cost element and the operating cost element is fixed, is acceptable.
Metodika je tudíž schválena a náklady jsou považovány za způsobilé náklady podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
Hence, the methodology is approved and the costs qualify as eligible under the R&D&I Guidelines.
Tento závěr je rovněž v souladu s postojem úřadu z roku 2002 v rozhodnutí o režimu Skattefunn, v jehož rámci úřad schválil stejnou metodiku ke stanovení (výše) způsobilých nákladů [67].Ačkoliv navrhovaná metodika znamená, že se používá jedna hodinová sazba i v případě, že se možní příjemci v rámci režimu mohou lišit co do velikosti, připomíná se, že se norské orgány rozhodly omezit režim na mikropodniky a malé podniky, možní příjemci proto představují poměrně stejnorodou skupinu.
This conclusion is also in line with the position taken by the Authority in 2002 in its decision on the Skattefunn Scheme, in the context of which the Authority approved an identical methodology for determining (the level of) eligible costs [67].Although the proposed methodology implies that one single hourly rate is applied even if the potential beneficiaries under the scheme may vary in size, it is recalled that the Norwegian authorities have decided to limit the scheme to micro and small companies and the potential beneficiaries therefore represent a rather homogeneous group.
Úřad proto schvaluje použití jedné společné sazby.
The Authority therefore approves of the use of one common rate.
Podle oddílu 6 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace se má automaticky za to, že podpora má motivační účinek, pokud projekt v oblasti výzkumu, vývoje a inovací nebyl zahájen před podáním žádosti o podporu, příjemcem podpory je malý nebo střední podnik a výše podpory je nižší než 7,5 milionu EUR na projekt a malý nebo střední podnik [68].
According to Section 6 of the R&D&I Guidelines an incentive effect is automatically considered to be present where the aided R&D&I project has not started before the application for support, the aid beneficiary is a SME and the aid amount is below EUR 7,5 million per project per SME [68].
Z výše uvedeného vyplývá, že norské orgány omezily režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji na malé podniky a mikropodniky.
As appears from above, the Norwegian authorities have limited the Unpaid R&D Labour Scheme to small and micro companies.
Vzhledem ke skutečnosti, že způsobilé náklady v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji podléhají stanovenému stropu způsobilých nákladů ve výši 2 miliony NOK na rok a podnik a že platná míra podpory činí 27,8 %, maximální hodnota podpory poskytnuté podniku v kterémkoliv roce bude činit 556000 NOK (přibližně 70500 EUR), což je mnohem méně, než výše uvedený maximální limit.
Moreover, in view of the fact that eligible costs under the Unpaid R&D Labour Scheme are subject to a fixed ceiling of eligible costs of NOK 2 million annually per undertaking and that the applicable aid intensity is 27,8 %, the maximum value of aid granted per undertaking in any one year would be NOK 556000 (approximately EUR 70500), which is far below the abovementioned maximum limit.
I s přihlédnutím k maximální míře podpory ve výši 45 % (k níž může dojít po zvýšení sazby daně), činí maximální výše podpory 900000 NOK (přibližně 114000 EUR), což je stále mnohem méně než maximální výše stanovená v pokynech [69].
Even taking account of a maximum aid intensity of up to 45 % (which may be triggered by an increase in the tax rate), the maximum aid amount is NOK 900000 (approximately EUR 114000), which is still far below the maximum limit stipulated in the R&D&I Guidelines [69].
Norské orgány rovněž potvrdily, že podpora v rámci režimu nebude poskytnuta, pokud byly výzkumné projekty zahájeny před podáním žádosti o podporu.
Finally, the Norwegian authorities have confirmed that support under the Scheme will not be given if research projects have been started prior to the application for support.
Na základě těchto skutečností má úřad za to, že granty, které lze poskytnout v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji, mají motivační účinek podle oddílu 6 pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
On this basis the Authority considers that grants which may be awarded under the Unpaid R&D Labour Scheme therefore have an incentive effect pursuant to Section 6 of the R&D&I Guidelines.
Norské orgány oznámily režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jako režim s časově neomezenou dobou trvání.
The Unpaid R&D Labour Scheme was notified by the Norwegian authorities as being of indefinite duration.
Norské orgány však souhlasily s formálním omezením režimu do 31. prosince 2013, což je datum, kdy skončí rovněž doba platnosti stávajících pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
However, the Norwegian authorities have agreed to formally limit the duration of the scheme to 31 December 2013, which is also the expiry date of the current R&D&I Guidelines.
Na základě těchto skutečností úřad považuje dobu trvání režimu za přijatelnou.
On this basis the Authority considers the duration of the scheme to be acceptable.
ZÁVĚR O SLUČITELNOSTI REŽIMU S DOHODOU O EHP
CONCLUSION ON THE COMPATIBILITY OF THE SCHEME WITH THE EEA AGREEMENT
Z výše uvedených skutečností vyplývá, že úřad má za to, že projekty i nákladové prvky v rámci režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji jsou způsobilé podle pokynů pro výzkum, vývoj a inovace.
As appears from the above the Authority considers that both the projects and cost elements under the Unpaid R&D Labour Scheme qualify as eligible under the R&D&I Guidelines.
Jelikož režim je omezen na malé podniky a mikropodniky, míry podpory jsou v souladu s těmito pokyny, byl prokázán motivační účinek a doba trvání režimu byla omezena v souladu s pokyny, úřad zastává názor, že režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je slučitelný s fungováním Dohody o EHP.
Since the Scheme is limited to small and micro companies, aid intensities are in line with those Guidelines, an incentive effect has been demonstrated and the duration of the scheme has been limited in line with the Guidelines, the Authority has taken the view that the Unpaid R&D Labour Scheme is compatible with the functioning of the EEA Agreement.
Na základě výše uvedeného posouzení považuje úřad režim podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji za slučitelný s Dohodou o EHP při splnění těchto podmínek:
On the basis of the foregoing assessment the Authority considers the Unpaid R&D Labour Scheme to be compatible with the EEA Agreement subject to the following conditions.
oblast působnosti režimu podpory pro neplacené pracovní síly ve výzkumu a vývoji je omezena na mikropodniky a malé podniky, jak jsou vymezeny v pokynech pro státní podporu malým a středním podnikům;
The scope of the Unpaid R&D Labour Scheme is limited to micro and small companies as defined in the State Aid Guidelines on aid to SMEs;