natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Směrnice 2006/111/ES (směrnice o zprůhlednění finančních vztahů) od členských států požaduje, aby přijaly opatření k zajištění transparentnosti v případě kteréhokoli podniku, kterému byla udělena zvláštní nebo výlučná práva nebo který byl pověřen výkonem služeb obecného hospodářského zájmu a dostává vyrovnávací platbu za závazek veřejné služby v jakékoli formě a který vykonává jiné činnosti, jež nejsou veřejnou službou.
Member States are required by Directive 2006/111/EC (Transparency Directive) to take transparency measures in the case of any undertaking granted special or exclusive rights or entrusted with the operation of a service of general economic interest and receiving public service compensation in any form whatsoever in relation to such service and which carries out other activities, that is to say, non-public service activities.
Těmito požadavky na transparentnost jsou: a) vnitřní účty odpovídající různým činnostem, tj. činnostem veřejné služby a činnostem, které nejsou veřejnou službou, musí být oddělené; b) veškeré náklady a výnosy musí být správně přičteny nebo rozděleny na základě důsledně uplatňovaných a objektivně zdůvodnitelných zásad analytického účetnictví; a c) zásady analytického účetnictví, podle kterých se oddělené účty vedou, musí být jasně stanoveny [44].
These transparency requirements are: (a) the internal accounts corresponding to different activities, i.e. public service and non-public service activities must be separate; (b) all costs and revenues must be correctly assigned or allocated on the basis of consistently applied and objectively justifiable cost accounting principles; and (c) the cost-accounting principles according to which separate accounts are maintained must be clearly established [44].
Tyto obecné požadavky na transparentnost se vztahují rovněž na vysílací organizace – pokud jsou pověřeny poskytováním služby obecného hospodářského zájmu, dostávají s ohledem na tuto službu veřejnou vyrovnávací platbu a vykonávají rovněž jiné činnosti, které nejsou veřejnou službou.
These general transparency requirements apply also to broadcasters, in so far as they are entrusted with the operation of a service of general economic interest, receive public compensation in relation to such service, and also carry out other, non-public service activities.
V odvětví vysílání nepředstavuje oddělené vedení účtů na straně příjmů žádný zvláštní problém.
In the broadcasting sector, separation of accounts poses no particular problem on the revenue side.
Z těchto důvodů se Kontrolní úřad domnívá, že na straně příjmů by provozovatelé vysílání měli podávat podrobný výkaz zdrojů a výše všech příjmů vyplývajících z výkonu činností veřejné služby a činností, které nejsou veřejnou službou.
For this reason, the Authority considers that, on the revenue side, broadcasting operators should give detailed account of the sources and amount of all income accruing from the performance of public and non-public service activities.
Na straně nákladů je možno vzít v úvahu veškeré výdaje vzniklé při poskytování veřejné služby.
On the cost side, all the expenses incurred in the operation of the public service may be taken into consideration.
Pokud podnik vykonává činnosti, které nejsou veřejnou službou, je možno vzít v úvahu pouze náklady spojené s veřejnou službou.
Where the undertaking carries out activities falling outside the scope of the public service, only the costs associated with the public service may be taken into consideration.
Kontrolní úřad uznává, že v odvětví veřejnoprávního vysílání může být oddělení účtů na straně nákladů obtížnější.
The Authority recognises that, in the public broadcasting sector, separation of accounts may be more difficult on the cost side.
Důvodem je to, že zejména v oblasti tradičního vysílání mohou státy ESVO mít za to, že se poslání veřejné služby vztahuje na veškeré programy vysílací organizace a současně umožňuje jejich obchodní využití.
This is because, in particular in the field of traditional broadcasting, EFTA States may consider the whole programming of a broadcaster covered by the public service remit, while at the same time allowing for its commercial exploitation.
Jinými slovy, činnosti veřejné služby a činnosti, které nejsou veřejnou službou, mohou mít ve velké míře stejné vstupy a náklady nemusí být vždy možné poměrně oddělit.
In other words, public service and non-public service activities may share the same inputs to a large extent and the costs may not always be severable in a proportionate manner.
Náklady související s činnostmi, které nejsou veřejnou službou (např. marketingové náklady na reklamu), by měly být vždy jednoznačně identifikovány a zaúčtovány zvlášť.
Costs specific to non-public service activities (e.g. the marketing cost of advertising) should always be clearly identified and separately accounted.
Náklady na vstupy, které mají sloužit současně rozvoji činnosti v oblasti veřejných služeb i služeb, které veřejnými službami nejsou, by kromě toho měly být poměrně rozděleny na činnosti veřejné služby a na činnosti, které veřejnou službou nejsou, kdykoli je tak možné učinit smysluplným způsobem.
In addition, input costs which are intended to serve the development of activities in the field of public and non-public services simultaneously should be allocated proportionately to public service and non-public service activities respectively, whenever it is possible in a meaningful way.
V ostatních případech, kdykoli se tytéž zdroje využívají k výkonu veřejné služby i úkolů, které veřejnou službou nejsou, by měly být společné náklady na vstupy přidělovány na základě rozdílu mezi celkovými náklady podniku včetně činností, které nejsou veřejnou službou, a bez nich [45].
In other cases, whenever the same resources are used to perform public service and non-public service tasks, the common input costs should be allocated on the basis of the difference in the firm’s total costs with and without non-public service activities [45].
V těchto případech nemusí být náklady, které lze zcela přičíst činnostem veřejné služby, i když je využívají rovněž činnosti, které veřejnou službou nejsou, rozděleny mezi oba druhy činností a mohou být zcela přiděleny činnosti veřejné služby.
In such cases, costs that are entirely attributable to public service activities, while benefiting also non-public service activities, need not be apportioned between the two and can be entirely allocated to the public service activity.
Tento rozdílný přístup, který se obvykle používá v ostatních odvětvích veřejně prospěšných služeb, je vysvětlen zvláštnostmi odvětví veřejnoprávního vysílání.
This difference to the approach generally followed in other utilities sectors is explained by the specificities of the public broadcasting sector.
V oblasti veřejnoprávního vysílání musí být čistý zisk obchodních činností spojených s činnostmi veřejné služby zohledněn za účelem výpočtu čistých nákladů veřejné služby, a tudíž ke snížení výše vyrovnávací platby za závazek veřejné služby.
In the field of public broadcasting, the net benefits of commercial activities related to the public service activities have to be taken into account for the purpose of calculating the net public service costs and therefore to reduce the public service compensation level.
To snižuje riziko křížového subvencování zaúčtováním společných nákladů na činnosti veřejné služby.
This reduces the risk of cross-subsidisation by means of accounting common costs to public service activities.
Hlavním příkladem situace popsané v předchozím bodu jsou náklady na tvorbu programů v rámci poslání veřejné služby dotyčné veřejnoprávní vysílací organizace.
The main example for the situation described in the preceding paragraph would be the cost of producing programmes in the framework of the public service mission of the broadcaster.
Tyto programy slouží ke splnění poslání veřejné služby a rovněž k zajištění sledovanosti pro prodej vysílacího času pro reklamu.
These programmes serve both to fulfil the public service remit and to generate audience for selling advertising space.
Ve skutečnosti však nelze vyčíslit dostatečně přesně, nakolik sledování programu plní poslání veřejné služby a nakolik přináší příjmy z reklamy.
However, it is virtually impossible to quantify with a sufficient degree of precision how much of the program viewing fulfils the public service remit and how much generates advertising revenue.
Z tohoto důvodu hrozí, že rozdělení nákladů na programové spektrum mezi oba druhy činnosti bude libovolné a nebude smysluplné.
For this reason, the distribution of the cost of programming between the two activities risks being arbitrary and not meaningful.
Kontrolní úřad usuzuje, že finanční transparentnost lze dále zvýšit přiměřeným oddělením činností veřejné služby a činností, které nejsou veřejnou službou, na organizační úrovni veřejnoprávní vysílací organizace.
The Authority considers that financial transparency can be further enhanced by an adequate separation between public service and non-public service activities at the level of the organisation of the public service broadcaster.
Oddělení funkcí a struktur obvykle od samého počátku usnadňuje předcházení křížovému subvencování obchodních činností a zajišťuje převodní ceny a dodržování zásady nezávislosti.
Functional or structural separation normally makes it easier to avoid cross-subsidisation of commercial activities from the outset and to ensure transfer pricing and the respect of the arm’s length principle.
Kontrolní úřad proto státy ESVO vyzývá, aby jako formu osvědčeného postupu uvážily oddělení funkcí nebo struktur u významných a oddělitelných obchodních činností.
Therefore, the Authority invites EFTA States to consider functional or structural separation of significant and severable commercial activities, as a form of best practice.
Zásada čistých nákladů a nadměrná náhrada
Net cost principle and overcompensation
Nadměrná náhrada v zásadě představuje neslučitelnou státní podporu, kterou je státu nutno vrátit, neboť není pro poskytování služby obecného hospodářského zájmu nezbytná. Mohou se však na ni vztahovat objasnění týkající se veřejnoprávního vysílání uvedená v tomto oddíle.
As a matter of principle, since overcompensation is not necessary for the operation of the service of general economic interest, it constitutes incompatible State aid that must be repaid to the State subject to the clarifications provided in the present section with regard to public service broadcasting.
Kontrolní úřad vychází z úvahy, že státní financování je obvykle nutné, aby podnik mohl úkoly veřejné služby plnit.
The Authority starts from the consideration that the State funding is normally necessary for the undertaking to carry out its public service tasks.
Aby však vyhověl testu přiměřenosti, je obecně zapotřebí, aby výše veřejné vyrovnávací platby nepřekročila čisté náklady na poskytnutí veřejné služby, přičemž je třeba brát v úvahu rovněž ostatní přímé či nepřímé příjmy, které z poslání veřejné služby vyplývají.
However, in order to satisfy the proportionality test, it is as a general rule necessary that the amount of public compensation does not exceed the net costs of the public service mission, also taking into account other direct or indirect revenues derived from the public service mission.
Z tohoto důvodu se pro určení čistých nákladů veřejné služby bere v úvahu čistý zisk ze všech obchodních činností, které s činností veřejné služby souvisejí.
For this reason, the net benefit of all commercial activities related to the public service activity will be taken into account in determining the net public service costs.
Podniky, které dostávají za plnění úkolu veřejné služby vyrovnávací platbu, mohou mít zpravidla přiměřený zisk.
Undertakings receiving compensation for the performance of a public service task may, in general, enjoy a reasonable profit.
Tento zisk se skládá z míry návratnosti vlastního kapitálu, která bere v úvahu riziko či neexistenci rizika, které podnik podstupuje.
This profit consists of a rate of return on own capital that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the undertaking.
V odvětví vysílání je poslání veřejné služby často vykonáváno vysílacími organizacemi, které jsou neziskové nebo které nemusí vyplácet odměnu za použitý kapitál a nevykonávají žádnou jinou činnost než poskytování veřejné služby.
In the broadcasting sector, the public service mission is often carried out by broadcasters that are not profit oriented or that do not have to remunerate the capital employed and do not perform any other activity than the provision of the public service.
Kontrolní úřad se domnívá, že v těchto případech není přiměřené prvek zisku do výše náhrady za plnění poslání veřejné služby zahrnout [46].
The Authority considers that in these situations, it is not reasonable to include a profit element in the amount of compensation for the fulfilment of the public service mission [46].
Avšak v ostatních případech, například jsou-li určitými závazky veřejné služby pověřeny komerčně řízené podniky, které musí vyplácet odměnu za kapitál, jenž byl do nich investován, může být prvek zisku představující spravedlivou odměnu za kapitál s přihlédnutím k riziku považován za přiměřený, je-li to řádně odůvodněno a pokud je to nezbytné pro plnění závazků veřejné služby.
However, in other cases, for example where specific public service obligations are entrusted to commercially run undertakings which need to remunerate the capital invested in them, a profit element which represents the fair remuneration of capital taking into account risk may be considered reasonable, if duly justified and provided that it is necessary for the fulfilment of the public service obligations.
Veřejnoprávní vysílací organizace si mohou ponechat roční nadměrnou náhradu převyšující čisté náklady veřejné služby (jako „rezervu na veřejné služby“) v míře, která je nezbytná pro zajištění financování závazků veřejné služby.
Public service broadcasters may retain yearly overcompensation above the net costs of the public service (as ‘public service reserves’) to the extent that this is necessary for securing the financing of their public service obligations.
Obecně se Kontrolní úřad domnívá, že za částku nezbytnou pro zvládnutí výkyvů nákladů a příjmů lze považovat částku do výše 10 % ročních výdajů zahrnutých do rozpočtu na poslání veřejné služby.
In general, the Authority considers that an amount of up to 10 % of the annual budgeted expenses of the public service mission may be deemed necessary to withstand cost and revenue fluctuations.
Nadměrnou náhradu nad tento limit je zpravidla nutno neprodleně vrátit.
As a rule, overcompensation above this limit must be recovered without undue delay.
Výjimečně a v řádně odůvodněných případech může být veřejnoprávním vysílacím organizacím povoleno ponechat si částku převyšující 10 % ročních výdajů zahrnutých do rozpočtu na poslání veřejné služby.
By way of exception, public service broadcasters may be allowed to keep an amount in excess of 10 % of the annual budgeted expenses of their public service mission in duly justified cases.
To je možné pouze za předpokladu, že tato nadměrná náhrada je předem závazně vyčleněna pro účely jednorázových velkých výdajů, jež jsou pro plnění poslání veřejné služby nezbytné [47].
This is only acceptable provided that this overcompensation is specifically earmarked in advance of and in a binding way for the purpose of a non-recurring, major expense necessary for the fulfilment of the public service mission [47].
Použití takové jasně vyčleněné nadměrné náhrady by mělo být rovněž časově omezené v závislosti na jejím účelu.
The use of such clearly earmarked overcompensation should also be limited in time depending on its dedication.
Aby mohl Kontrolní úřad vykonávat své povinnosti, stanoví státy ESVO podmínky, za nichž mohou veřejnoprávní vysílací organizace uvedenou nadměrnou náhradu použít.
In order to allow the Authority to exercise its duties, EFTA States shall lay down the conditions under which the above overcompensation may be used by the public service broadcasters.
Uvedená nadměrná náhrada se použije výhradně za účelem financování činností veřejné služby.
The overcompensation mentioned above shall be used for the purpose of financing public service activities only.
Křížové subvencování obchodních činností není opodstatněné a představuje neslučitelnou státní podporu.
Cross-subsidisation of commercial activities is not justified and constitutes incompatible State aid.
Státy ESVO zavedou vhodné mechanismy, které zabrání nadměrné náhradě nad rámec ustanovení v bodech 72 až 76.
EFTA States shall provide for appropriate mechanisms to ensure that there is no overcompensation, subject to the provisions of paragraphs 72 to 76 above.
Zajistí pravidelnou a účinnou kontrolu využívání veřejného financování s cílem zamezit nadměrné náhradě a křížovému subvencování a zajistit dohled nad výší a využitím „rezerv na veřejné služby“.
They shall ensure regular and effective control of the use of public funding, to prevent overcompensation and cross-subsidisation, and to scrutinise the level and the use of ‘public service reserves’.
Je v pravomoci států ESVO, aby ve svých vnitrostátních systémech vysílání zvolily nejvhodnější a nejúčinnější kontrolní mechanismy, přičemž vezmou v úvahu rovněž nutnost zajistit jejich provázanost s mechanismy, které byly pro účely dohledu nad plněním veřejné služby již zavedeny.
It is within the competence of EFTA States to choose the most appropriate and effective control mechanisms in their national broadcasting systems, taking also into account the need to ensure coherence with the mechanisms in place for the supervision of the fulfilment of the public service remit.
Tyto kontrolní mechanismy budou účinné zřejmě pouze tehdy, budou-li prováděny externím subjektem, který je na veřejnoprávní vysílací organizaci nezávislý, a to v pravidelných intervalech, nejlépe jednou ročně.
Such control mechanisms would only seem effective if carried out by an external body independent from the public service broadcaster at regular intervals, preferably on a yearly basis.
Státy ESVO zajistí podmínky pro zavedení účinných opatření ke zpětnému získání nadměrné náhrady, která překročí rámec ustanovení v předchozím oddíle 6.5, a rovněž ke zpětnému získání křížového subvencování.
EFTA States shall make sure that effective measures can be put in place to recover overcompensation going beyond the provisions of the previous section 6.5 and cross-subsidisation.
Finanční situace veřejnoprávních vysílacích organizací by měla podléhat hloubkovému přezkumu na konci každého finančního období, jak je stanoveno ve vnitrostátních systémech vysílání jednotlivých států ESVO, nebo pokud takové období neexistuje, na konci časového období, které by běžně nemělo překročit čtyři roky.
The financial situation of the public service broadcasters should be subject to an in-depth review at the end of each financing period as provided for in the national broadcasting systems of the EFTA States, or in the absence thereof, a time period which normally should not exceed four years.
Při výpočtu finančních potřeb veřejnoprávní vysílací organizace na příští období se vezmou v úvahu „rezervy na veřejné služby“ existující na konci finančního období nebo na konci rovnocenného období, jak je uvedeno výše.
Any ‘public service reserves’ existing at the end of the financing period, or of an equivalent period as provided above, shall be taken into account for the calculation of the financial needs of the public service broadcaster for the next period.
V případě „rezerv na veřejné služby“, které opakovaně překročí 10 % ročních nákladů na veřejnou službu, přezkoumají státy ESVO, zda je úroveň financování přizpůsobena skutečným finančním potřebám veřejnoprávních vysílacích organizací.
In case of ‘public service reserves’ exceeding 10 % of the annual public service costs on a recurring basis, EFTA States shall review whether the level of funding is adjusted to the public service broadcasters’ actual financial needs.
Diverzifikace služeb veřejnoprávního vysílání
Diversification of public broadcasting services
V posledních letech prodělaly trhy s audiovizuálním vysíláním důležité změny, které vedly k nepřetržitému rozvoji a diverzifikaci nabídky vysílacího sektoru.
In recent years, audiovisual markets have undergone important changes, which have led to the ongoing development and diversification of the broadcasting offer.
To podnítilo nové otázky týkající se použitelnosti pravidel státní podpory na audiovizuální služby, které jdou nad rámec vysílacích činností v tradičním smyslu.
This has raised new questions concerning the application of the State aid rules to audiovisual services which go beyond broadcasting activities in the traditional sense.
V tomto ohledu se Kontrolní úřad domnívá, že by veřejnoprávní vysílací organizace měly mít možnost využít ve prospěch společnosti příležitostí, které nabízí digitalizace a diverzifikace distribučních platforem na technologicky neutrálním základě.
In this respect, the Authority considers that public service broadcasters should be able to use the opportunities offered by digitisation and the diversification of distribution platforms on a technology neutral basis, to the benefit of society.
Aby byla zajištěna základní úloha veřejnoprávních vysílacích organizací v novém digitálním prostředí, mohou veřejnoprávní vysílací organizace při poskytování audiovizuálních služeb na nových distribučních platformách využívat státní podporu, a uspokojovat tak zájmy široké veřejnosti stejně jako speciální zájmy, a to za předpokladu, že slouží stejným demokratickým, společenským a kulturním potřebám dotyčné společnosti a nemají nepřiměřené účinky na trh, které nejsou pro plnění veřejné služby nezbytné.
In order to guarantee the fundamental role of public service broadcasters in the new digital environment, public service broadcasters may use State aid to provide audiovisual services over new distribution platforms, catering for the general public as well as for special interests, provided that they are addressing the same democratic, social and cultural needs of the society in question, and do not entail disproportionate effects on the market, which are not necessary for the fulfilment of the public service remit.
Současně s rychlým vývojem trhů s vysíláním se mění rovněž obchodní modely vysílacích organizací.
In parallel with the rapid evolution of the broadcasting markets, the business models of broadcasters are also undergoing changes.
Při plnění svého poslání veřejné služby využívají vysílací organizace stále častěji nových zdrojů financování, například reklamy online, nebo poskytují služby za úplatu (tzv. placené služby, například přístup k archívům za poplatek, tematické televizní kanály na základě platby za zhlédnuté programy, přístup k mobilním službám za paušální platbu a k záznamu televizních programů za poplatek, placené stahování obsahu z internetu atd.).
In fulfilling their public service remit, broadcasters are increasingly turning to new sources of financing, such as online advertising or the provision of services against payment (so-called pay-services, like access to archives for a fee, special interest TV channels on a pay-per-view basis, access to mobile services for a lump sum payment, deferred access to TV programmes for a fee, paid online content downloads, etc.).
Prvek odměny v placených službách může být spojen například s hrazením poplatků za distribuci v síti nebo autorská práva ze strany vysílacích organizací (například jsou-li služby na mobilních platformách poskytovány oproti uhrazení poplatku za mobilní distribuci).
The remuneration element in pay services can be related, for example, to the payment of network distribution fees or copyrights by broadcasters (for example if services over mobile platforms are provided against payment of a mobile distribution fee).