natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zhang, L.S., Honma, M., Hayashi, M., Suzuki, T., Matsuoka, A. and Sofuni, T. (1995), A comparative study of TK6 human lymphoblastoid and L5178Y mouse lymphoma cell lines in the in vitro micronucleus test, Mutation Res., 347, 105–115.
Zhang, L.S., Honma, M., Hayashi, M., Suzuki, T., Matsuoka, A. and Sofuni, T. (1995), A comparative study of TK6 human lymphoblastoid and L5178Y mouse lymphoma cell lines in the in vitro micronucleus test, Mutation Res., 347, 105-115.
Ehrlich, V., Darroudi, F., Uhl, M., Steinkellner, S., Zsivkovits, M. and Knasmeuller, S. (2002), Fumonisin B1 is genotoxic in human derived hepatoma (HepG2) cells, Mutagenesis, 17, 257–260.
Ehrlich, V., Darroudi, F., Uhl, M., Steinkellner, S., Zsivkovits, M. and Knasmeuller, S. (2002), Fumonisin B1 is genotoxic in human derived hepatoma (HepG2) cells, Mutagenesis, 17, 257-260.
, Use of human-derived liver cell lines for the detection of environmental and dietary genotoxicants; current state of knowledge, Toxicol., 198, 315–328.
, Use of human-derived liver cell lines for the detection of environmental and dietary genotoxicants; current state of knowledge, Toxicol., 198, 315-328.
, Induction of micronuclei in Syrian hamster embryo cells: comparison to results in the SHE cell transformation assay for National Toxicology Program test chemicals, Mutation Res., 392, 61–70.
, Induction of micronuclei in Syrian hamster embryo cells: comparison to results in the SHE cell transformation assay for National Toxicology Program test chemicals, Mutation Res., 392, 61-70.
A report from ICPEMC Task Group 9, Mutation Res., 257, 147–205.
A report from ICPEMC Task Group 9, Mutation Res., 257, 147-205.
Morita, T., Nagaki, T., Fukuda, I. and Okumura, K. (1992), Clastogenicity of low pH to various cultured mammalian cells, Mutation Res., 268, 297–305.
Morita, T., Nagaki, T., Fukuda, I. and Okumura, K. (1992), Clastogenicity of low pH to various cultured mammalian cells, Mutation Res., 268, 297-305.
Mutagen., 8, 789–886.
Mutagen., 8, 789-886.
, Measurement of micronuclei in lymphocytes, Mutation Res., 147, 29–36.
, Measurement of micronuclei in lymphocytes, Mutation Res., 147, 29-36.
Fenech, M. (1997), The advantages and disadvantages of cytokinesis-blood micronucleus method, Mutation Res., 392, 11–18.
Fenech, M. (1997), The advantages and disadvantages of cytokinesis-blood micronucleus method, Mutation Res., 392, 11-18.
, Revised methods for the Salmonella mutagenicity test, Mutation Res., 113, 173–215.
, Revised methods for the Salmonella mutagenicity test, Mutation Res., 113, 173-215.
Toxicol., 4, 55–65.
Toxicol., 4, 55-65.
Mutagenesis, 7, 175–177.
Mutagenesis, 7, 175-177.
Mutagen., 28, 51–59.
Mutagen., 28, 51-59.
, An investigation into the activation and deactivation of chlorinated hydrocarbons to genotoxins in metabolically competent human cells, Mutagenesis, 11, 247–274.
, An investigation into the activation and deactivation of chlorinated hydrocarbons to genotoxins in metabolically competent human cells, Mutagenesis, 11, 247-274.
Mutagenesis 5, 795–801.
Mutagenesis 5, 795-801.
Fenech, M. (1993), The cytokinesis-block micronucleus technique: a detailed description of the method and its application to genotoxicity studies in human populations, Mutation Res., 285, 35–44.
Fenech, M. (1993), The cytokinesis-block micronucleus technique: a detailed description of the method and its application to genotoxicity studies in human populations, Mutation Res., 285, 35-44.
Contributions to the validation of a protocol suitable for regulatory submissions from an examination of 10 chemicals with different mechanisms of action and different levels of activity, Mutation Res., 521, 103–112.
Contributions to the validation of a protocol suitable for regulatory submissions from an examination of 10 chemicals with different mechanisms of action and different levels of activity, Mutation Res., 521, 103-112.
Pincu, M., Bass, D. and Norman, A. (1984), An improved micronuclear assay in lymphocytes, Mutation Res., 139, 61–65.
Pincu, M., Bass, D. and Norman, A. (1984), An improved micronuclear assay in lymphocytes, Mutation Res., 139, 61-65.
I. Theoretical aspects, Mutation Res., 655, 1–3.
I. Theoretical aspects, Mutation Res., 655, 1-3.
Surralles, J., Xamena, N., Creus, A., Catalan, J., Norppa, H. and Marcos, R. (1995), Induction of micronuclei by five pyrethroid insecticides in whole-blood and isolated human lymphocyte cultures, Mutation Res., 341, 169–184.
Surralles, J., Xamena, N., Creus, A., Catalan, J., Norppa, H. and Marcos, R. (1995), Induction of micronuclei by five pyrethroid insecticides in whole-blood and isolated human lymphocyte cultures, Mutation Res., 341, 169-184.
Mutagenesis 35, 191–201.
Mutagenesis 35, 191-201.
, An Application of Acridine Orange Fluorescent Staining to the Micronucleus Test, Mutation Res., 120, 241–247.
, An Application of Acridine Orange Fluorescent Staining to the Micronucleus Test, Mutation Res., 120, 241-247.
MacGregor, J. T., Wehr, C. M., and Langlois, R. G. (1983), A Simple Fluorescent Staining Procedure for Micronuclei and RNA in Erythrocytes Using Hoechst 33258 and Pyronin Y, Mutation Res., 120, 269–275.
MacGregor, J. T., Wehr, C. M., and Langlois, R. G. (1983), A Simple Fluorescent Staining Procedure for Micronuclei and RNA in Erythrocytes Using Hoechst 33258 and Pyronin Y, Mutation Res., 120, 269-275.
, An application of acridine orange fluorescent staining to the micronucleus test, Mutation Res., 120, 241–247.
, An application of acridine orange fluorescent staining to the micronucleus test, Mutation Res., 120, 241-247.
Fenech, M., Chang, W.P., Kirsch-Volders, M., Holland, N., Bonassi, S. and Zeiger, E. (2003), HUMN project: detailed description of the scoring criteria for the cytokinesis-block micronucleus assay using isolated human lymphocyte cultures, Mutation Res., 534, 65–75.
Fenech, M., Chang, W.P., Kirsch-Volders, M., Holland, N., Bonassi, S. and Zeiger, E. (2003), HUMN project: detailed description of the scoring criteria for the cytokinesis-block micronucleus assay using isolated human lymphocyte cultures, Mutation Res., 534, 65-75.
To však nutně neznamená, že by se metoda LLNA: DA měla používat ve všech případech namísto metody LLNA nebo namísto zkoušek na morčatech (tzn. podle kapitoly B.6 této přílohy a zkušební metodiky OECD č. 406 (14); znamená to spíše, že tato metoda má stejnou hodnotu a že ji lze použít jako alternativní metodu, jejíž pozitivní ani negativní výsledky obvykle již nevyžadují žádné další potvrzování (10) (11). Zkušební laboratoř by měla před provedením studie zohlednit všechny dostupné informace o zkoušené látce. Mezi tyto informace patří totožnost a chemická struktura zkoušené látky, její fyzikálně-chemické vlastnosti, výsledky jakýchkoli jiných zkoušek toxicity in vitro a in vivo za použití zkoušené látky a toxikologické údaje o strukturně příbuzných látkách. Tyto informace je nutno posoudit, aby se zjistilo, zda je metoda LLNA: DA vhodná pro danou látku (s ohledem na neslučitelnost některých druhů chemických látek s metodou LLNA: DA (viz odstavec 5)), a také aby se usnadnila volba dávkování.
This does not necessarily imply that in all instances the LLNA: DA should be used in place of the LLNA or guinea pig tests (i.e. B.6; OECD Test Guideline 406) (14), but rather that the assay is of equal merit and may be employed as an alternative in which positive and negative results generally no longer require further confirmation (10) (11). The testing laboratory should consider all available information on the test substance prior to conducting the study. Such information will include the identity and chemical structure of the test substance; its physicochemical properties; the results of any other in vitro or in vivo toxicity tests on the test substance; and toxicological data on structurally related chemicals. This information should be considered in order to determine whether the LLNA: DA is appropriate for the test substance (given the incompatibility of limited types of chemicals with the LLNA: DA (see paragraph 5) and to aid in dose selection.
PODSTATA ZKUŠEBNÍ METODY
Despite the advantages of the LLNA: DA over B.6 and OECD Test Guideline 406 (14), there are certain limitations that may necessitate the use of B.6 or OECD Test Guideline 406 (e.g. the testing of certain metals, false positive findings with certain skin irritants (such as some surfactant-type substances) (6) (1 and Chapter B.42 in this Annex), solubility of the test substance). In addition, chemical classes or substances containing functional groups shown to act as potential confounders (16) may necessitate the use of guinea pig tests (i.e. B.6; OECD Test Guideline 406 (14)). Limitations that have been identified for the LLNA (1 and Chapter B.42 in this Annex) have been recommended to apply also to the LLNA: DA (10). Additionally, the use of the LLNA: DA might not be appropriate for testing substances that affect ATP levels (e.g. substances that function as ATP inhibitors) or those that affect the accurate measurement of intracellular ATP (e.g. presence of ATP degrading enzymes, presence of extracellular ATP in the lymph node). Other than such identified limitations, the LLNA: DA should be applicable for testing any substances unless there are properties associated with these substances that may interfere with the accuracy of the LLNA: DA. In addition, consideration should be given to the possibility of borderline positive results when Stimulation Index (SI) values between 1,8 and 2,5 are obtained (see paragraphs 31-32). This is based on the validation database of 44 substances using an SI ≥ 1,8 (see paragraph 6) for which the LLNA: DA correctly identified all 32 LLNA sensitisers, but incorrectly identified three of 12 LLNA non-sensitisers with SI values between 1,8 and 2,5 (i.e. borderline positive) (10). However, as the same dataset was used for setting the SI-values and calculating the predictive properties of the test, the stated results may be an over-estimation of the real predictive properties. PRINCIPLE OF THE TEST METHOD
Food Chem, Toxicol., 34, 999–1002.
Food Chem, Toxicol., 34, 999-1002.
Food Chem, Toxicol., 34, 985–997.
Food Chem, Toxicol., 34, 985-997.
Toxicol., 36, 327–333.
Toxicol., 36, 327-333.
Toxicol., 146, 49–59.
Toxicol., 146, 49-59.
Meth., 58, 1–10.
Meth., 58, 1-10.
Meth., 58, 11–26.
Meth., 58, 11-26.
Meth., 160, 81–88.
Meth., 160, 81-88.
Meth., 72, 127–132.
Meth., 72, 127-132.
Biomat., 24, 27–34.
Biomat., 24, 27-34.
Enzymol., 305, 346–370.
Enzymol., 305, 346-370.
Toxicol., 238, 71–89.
Toxicol., 238, 71-89.
Toxicol., 93, 13–31.
Toxicol., 93, 13-31.
Health, 53 563–79.
Health, 53 563-79.
Mezilaboratorní reprodukovatelnost se určuje během předvalidačních a validačních postupů a ukazuje, do jaké míry lze zkoušku úspěšně přenášet mezi různými laboratořemi (38).
Inter-laboratory reproducibility is determined during the pre-validation and validation processes, and indicates the extent to which a test can be successfully transferred between laboratories, also referred to as between-laboratory reproducibility (38). Intra-laboratory reproducibility A determination of the extent that qualified people within the same laboratory can successfully replicate results using a specific protocol at different times.
Kromě toho si použití zkoušek na morčatech (tzn. podle kapitoly B.6 nebo zkušební metodiky OECD č. 406) (13) mohou vyžádat také některé třídy chemických látek nebo látky obsahující funkční skupiny, u nichž je prokázáno, že mohou způsobovat zkreslení výsledků (15).
In addition, chemical classes or substances containing functional groups shown to act as potential confounders (15) may necessitate the use of guinea pig tests (i.e. B.6; OECD Test Guideline 406 (13)).
Doporučuje se, aby se omezení zjištěná u metody LLNA (1 a kapitola B.42 této přílohy) vztahovala rovněž na metodu LLNA: BrdU-ELISA (10).
Limitations that have been identified for the LLNA (1 and Chapter B.42 in this Annex) have been recommended to apply also to the LLNA: BrdU-ELISA (10).
S výjimkou těchto známých omezení by měla být metoda LLNA: BrdU-ELISA použitelná k testování jakýchkoli látek, nejsou-li s těmito látkami spojeny vlastnosti, které mohou nepříznivě ovlivnit přesnost metody LLNA: BrdU-ELISA.
Other than such identified limitations, the LLNA: BrdU-ELISA should be applicable for testing any chemicals unless there are properties associated with these chemicals that may interfere with the accuracy of the LLNA: BrdU-ELISA.
Kromě toho je třeba zvážit možnost hraničních pozitivních výsledků při získání hodnot indexu stimulace (SI) v rozmezí od 1,6 do 1,9 (viz odstavce 31 až 32).
In addition, consideration should be given to the possibility of borderline positive results when Stimulation Index (SI) values between 1,6 and 1,9 are obtained (see paragraphs 31-32).
To je založeno na validační databázi 43 látek za použití hodnot SI ≥ 1,6 (viz odstavec 6), u kterých metoda LLNA: BrdU-ELISA správně identifikovala všech 32 látek identifikovaných jako senzibilizující látky metodou LLNA, ale nesprávně identifikovala dvě z 11 látek identifikovaných metodou LLNA jako nesenzibilizující látky s hodnotami SI v rozmezí od 1,6 do 1,9 (tzn. hraniční pozitivní) (10).
This is based on the validation database of 43 substances using an SI ≥ 1,6 (see paragraph 6) for which the LLNA: BrdU-ELISA correctly identified all 32 LLNA sensitisers, but incorrectly identified two of 11 LLNA non-sensitisers with SI values between 1,6 and 1,9 (i.e. borderline positive) (10).
Pharmacol., 34(3), 258–273.
Pharmacol., 34(3), 258-273.
Pharmacol., 34(3), 274–286.
Pharmacol., 34(3), 274-286.
Pharmacol., 34(3), 249–257.
Pharmacol., 34(3), 249-257.
Nonradioactive local lymph node assay: BrdU-ELISA Test Method Protocol (LLNA: BrdU-ELISA). NIH Publication No.
Nonradioactive local lymph node assay: BrdU-ELISA Test Method Protocol (LLNA: BrdU-ELISA).
Toxicol., 25, 129–134.
Toxicol., 25, 129-134.
Environ.l Health, 53, 563–79.
Environ.l Health, 53, 563-79.
Mezilaboratorní reprodukovatelnost se určuje během předvalidačních a validačních postupů a ukazuje, do jaké míry lze zkoušku úspěšně přenášet mezi různými laboratořemi (33).
Inter-laboratory reproducibility is determined during the pre-validation and validation processes, and indicates the extent to which a test can be successfully transferred between laboratories, also referred to as between-laboratory reproducibility (33). Intra-laboratory reproducibility A determination of the extent that qualified people within the same laboratory can successfully replicate results using a specific protocol at different times.
Nařízení Rady (EU) č. 641/2012
Council Regulation (EU) No 641/2012
kterým se mění nařízení Rady (EU) č. 356/2010 o zavedení některých zvláštních omezujících opatření namířených proti některým fyzickým a právnickým osobám, subjektům a orgánům vzhledem k situaci v Somálsku
amending Regulation (EU) No 356/2010 imposing certain specific restrictive measures directed against certain natural or legal persons, entities or bodies, in view of the situation in Somalia
Nařízením Rady (EU) č. 356/2010 [2] se ukládají omezující opatření vůči osobám, subjektům a orgánům uvedeným v příloze I tohoto nařízení podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1844 (2008).
Regulation (EU) No 356/2010 [2] imposes restrictive measures against the persons entities and bodies identified in Annex I to that Regulation, as provided for in United Nations Security Council Resolution (UNSCR) 1844 (2008).
Rada bezpečnosti OSN přijala dne 22. února 2012 rezoluci č. 2036 (2012), v níž v odstavci 23 potvrdila své hodnocení, že vývoz dřevěného uhlí ze Somálska může ohrožovat mír, bezpečnost a stabilitu Somálska.
On 22 February 2012, the UN Security Council adopted UNSCR 2036 (2012), by which it confirms its assessment, in paragraph 23, that the export of charcoal from Somalia may pose a threat to the peace, security or stability of Somalia.
Dne 17. února 2012 aktualizoval Výbor pro sankce Rady bezpečnosti zřízený na základě rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 751 (1992) o Somálsku seznam osob a subjektů, na které se vztahují omezující opatření.
On 17 February 2012, the Security Council Sanctions Committee established pursuant to UNSCR 751 (1992) concerning Somalia updated the list of persons and entities subject to restrictive measures.
Dne 16. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/388/SZBP [3], kterým se provádí rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 751 (1992) tím, že se na seznam osob a subjektů, na které se vztahují omezující opatření stanovená v rozhodnutí 2010/231/SZBP, zařazuje další osoba.
On 16 July 2012, the Council adopted Decision 2012/388/CFSP [3], to give effect to UNSCR 751 (1992) by adding one further person to the list of persons and entities subject to the restrictive measures in Decision 2010/231/CFSP.
Toto opatření spadá do oblasti působnosti Smlouvy a k jeho provádění je tedy nezbytné regulační opatření na úrovni Unie, zejména proto, aby bylo možné zajistit jeho jednotné uplatňování hospodářskými subjekty ve všech členských státech.
This measure falls within the scope of the Treaty and regulatory action at the level of the Union is therefore necessary in order to implement it, in particular with a view to ensuring its uniform application by economic operators in all Member States.
Rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 2002 (2011) dále upřesnila výjimku, která již byla stanovena v nařízení (EU) č. 356/2010 a která umožňuje zpřístupnění finančních prostředků, jiných finančních aktiv nebo hospodářských zdrojů nezbytných k zajištění včasné dodávky naléhavě nutné humanitární pomoci v Somálsku ze strany Organizace spojených národů, jejích specializovaných agentur nebo programů, humanitárních organizací se statusem pozorovatele v rámci Valného shromáždění OSN, které poskytují humanitární pomoc, a jejich partnerů zabývajících se prováděním této pomoci.
Additionally, UNSCR 2002 (2011) clarified the exemption, already provided for in Regulation (EU) No 356/2010, permitting the making available of funds, other financial assets or economic resources necessary to ensure the timely delivery of urgently needed humanitarian assistance in Somalia by the UN, its specialised agencies or programmes, humanitarian organisations having observer status with the United Nations General Assembly that provide humanitarian assistance, and their implementing partners.
Toto upřesnění by mělo být zahrnuto do nařízení (EU) č. 356/2010.
This clarification should be included in Regulation (EU) No 356/2010.
Nařízení (EU) č. 356/2010 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
Regulation (EU) No 356/2010 should therefore be amended accordingly,
Nařízení (EU) č. 356/2010 se mění takto:
Regulation (EU) No 356/2010 is hereby amended as follows:
Příloha I obsahuje seznam fyzických a právnických osob, subjektů a orgánů označených Radou bezpečnosti nebo Výborem pro sankce v souladu s rezolucí Rady bezpečnosti OSN č. 1844 (2008) jako osoby, subjekty či orgány, které:
Annex I shall consist of natural or legal persons, entities or bodies designated by the Security Council or the Sanctions Committee in accordance with UNSCR 1844 (2008) as:
jsou zapojeny do činností, které ohrožují mír, bezpečnost nebo stabilitu Somálska či poskytující podporu pro tyto činnosti, a to včetně činností, jež ohrožují dodržování dohody z Džibuti ze dne 18. srpna 2008 nebo politický proces, nebo za osoby či subjekty, které hrozí prozatímním federálním orgánům nebo misi AMISOM silou;
engaging in or providing support for acts that threaten the peace, security or stability of Somalia, including acts that threaten to infringe the Djibouti Agreement of 18 August 2008 or the political process, or threaten the TFIs or AMISOM by force;
porušily zbrojní embargo a související opatření znovupotvrzené v odstavci 6 rezoluce Rady bezpečnosti OSN č. 1844 (2008);
having acted in violation of the arms embargo and related measures as reaffirmed in paragraph 6 of UNSCR 1844 (2008);
brání dodávkám humanitární pomoci do Somálska nebo přístupu k humanitární pomoci či její distribuci v Somálsku;
obstructing the delivery of humanitarian assistance to Somalia, or access to, or distribution of, humanitarian assistance in Somalia;
jsou ve vedoucích politických a vojenských funkcích a do ozbrojených konfliktů v Somálsku najímají děti nebo je při nich využívají, čímž porušují platné mezinárodní právo; nebo
being political or military leaders recruiting or using children in armed conflicts in Somalia in violation of the applicable international law; or
jsou odpovědné za porušování příslušných norem mezinárodního práva v Somálsku v souvislosti s cílenými útoky na civilní obyvatelstvo včetně dětí a žen v rámci ozbrojených konfliktů, včetně zabití a těžkého ublížení na zdraví, sexuálního a genderového násilí, útoků na školy a nemocnice a únosu a nuceného vysídlení.“
being responsible for violations of applicable international law in Somalia involving the targeting of civilians, including children and women, in situations of armed conflict, including killing and maiming, sexual and gender-based violence, attacks on schools and hospitals and abduction and forced displacement.’.
Ustanovení čl. 2 odst. 1 a 2 se nevztahují na zpřístupnění finančních prostředků nebo hospodářských zdrojů nezbytných k zajištění včasné dodávky naléhavě nutné humanitární pomoci v Somálsku ze strany Organizace spojených národů, jejích specializovaných agentur nebo programů, humanitárních organizací se statusem pozorovatele v rámci Valného shromáždění OSN, které poskytují humanitární pomoc, a jejich partnerů zabývajících se prováděním této pomoci, včetně dvoustranně nebo mnohostranně financovaných nevládních organizací zapojených do konsolidované výzvy OSN pro Somálsko.“
Article 2(1) and (2) shall not apply to the making available of funds or economic resources necessary to ensure the timely delivery of urgently needed humanitarian assistance in Somalia by the UN, its specialised agencies or programmes, humanitarian organisations having observer status with the United Nations General Assembly that provide humanitarian assistance, and their implementing partners, including bilaterally or multilaterally funded NGOs participating in the UN Consolidated Appeal for Somalia.’.
Osoba uvedená v příloze I tohoto nařízení se doplňuje na seznam osob uvedený v části I přílohy I.
The person listed in Annex II to this Regulation shall be added to the list of persons set out in Section I of Annex I.
Příloha II se nahrazuje zněním uvedeným v příloze I tohoto nařízení.
Annex II shall be replaced by the text set out in Annex I to this Regulation.
E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu“
E-mail: relex-sanctions@ec.europa.eu’.
Osoba podle čl. 1 bodu 3
Person referred to in point 3 of Article 1
Nařízení Rady (EU) č 642/2012
Council Regulation (EU) No 642/2012
Nařízení (ES) č. 147/2003 [2] stanovilo všeobecný zákaz poskytování technického poradenství, pomoci, výcviku, financování a finanční pomoci související s vojenskou činností jakékoli osobě, subjektu nebo orgánu v Somálsku.
Regulation (EC) No 147/2003 [2] imposes a general ban on the provision of technical advice, assistance, training, financing and financial assistance related to military activities to any person, entity or body in Somalia.
Rada bezpečnosti OSN přijala dne 22. února 2012 rezoluci č. 2036 (2012), v níž v odstavci 22 vyzývá všechny členské státy OSN, aby přijaly nezbytná opatření, kterými by zabránily přímému či nepřímému dovozu dřevěného uhlí ze Somálska.
On 22 February 2012, the United Nations Security Council adopted UNSCR 2036 (2012), by which it calls, in paragraph 22, for all UN Member States to take the necessary measures to prevent the direct or indirect import of charcoal from Somalia.
Dne 16. července 2012 přijala Rada rozhodnutí 2012/388/SZBP [3], kterým se mění rozhodnutí 2010/231/SZBP, s cílem stanovit zákaz přímého či nepřímého dovozu dřevěného uhlí ze Somálska do Unie.
On 16 July 2012, the Council adopted Decision 2012/388/CFSP [3], which amends Decision 2010/231/CFSP so as to provide for the prohibition of the direct or indirect import of charcoal from Somalia into the Union.
Nařízení (ES) č. 147/2003 by proto mělo být odpovídajícím způsobem změněno,
Regulation (EC) No 147/2003 should therefore be amended accordingly,
dovážet dřevěné uhlí do Unie, pokud:
to import charcoal into the Union if it:
pochází ze Somálska nebo
originates in Somalia; or