natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise v souladu s čl. 2 odst. 2 základního nařízení nejprve zkoumala, zda byl prodej obdobného výrobku v Brazílii nezávislým odběratelům reprezentativní.
In accordance with Article 2(2) of the basic Regulation, the Commission first examined whether the sales of the like product in Brazil to independent customers were representative.
Bylo zjištěno, že spolupracující brazilský výrobce prodává obdobný výrobek na domácím brazilském trhu v reprezentativním množství v porovnání s dotčeným výrobkem vyváženým do Unie vyvážejícími výrobci zařazenými do vzorku.
The sales of the Brazilian cooperating producer of the like product were found to be sold in representative quantities on the Brazilian domestic market compared to the product concerned exported to the Union by the exporting producers included in the sample.
Byly proto stanoveny výrobní náklady brazilského výrobce během období šetření.
The cost of production of the Brazilian producer during the IP was therefore determined.
U typů výrobků, u nichž se více než 80 % objemu prodeje daného typu na domácím trhu uskutečnilo za cenu vyšší, než jsou výrobní náklady, a vážený průměr prodejní ceny daného typu dosahoval nejméně výše jednotkových výrobních nákladů, byla běžná hodnota podle typu výrobku vypočítána jako vážený průměr skutečných cen veškerého prodeje daného typu na domácím trhu, bez ohledu na skutečnost, zda byl tento prodej ziskový, či nikoli.
For those product types where more than 80 % by volume of sales on the domestic market of the type in question were above cost and the weighted average sales price of that type was equal to or above the unit cost of production, normal value, by product type, was calculated as the weighted average of the actual domestic prices of all sales of the type in question, irrespective of whether those sales were profitable or not.
Pokud objem ziskového prodeje určitého typu výrobku představoval nejvýše 80 % celkového objemu prodeje daného typu nebo pokud vážený průměr ceny daného typu nedosahoval jednotkových výrobních nákladů, vycházela běžná hodnota ze skutečné ceny na domácím trhu, která byla vypočítána jako vážený průměr ceny pouze ziskového domácího prodeje daného typu výrobku v období šetření.
Where the volume of profitable sales of a product type represented 80 % or less of the total sales volume of that type, or where the weighted average price of that type was below the unit cost of production, normal value was based on the actual domestic price, which was calculated as a weighted average price of only the profitable domestic sales of that type made during the IP.
Pokud jde o neziskové typy výrobku, běžná hodnota byla vypočítána za použití výrobních nákladů brazilského výrobce s připočtením prodejních, správních a režijních nákladů a ziskového rozpětí u typů výrobku brazilského výrobce, které jsou ziskové.
As regards the types of product that were not profitable, normal value was constructed using the cost of manufacturing of the Brazilian producer plus SG&A and profit for the product types of the Brazilian producer that are profitable.
Vývozní ceny u vyvážejících výrobců, kterým bylo přiznáno individuální zacházení
Export prices for the exporting producers granted IT
Dumpingová rozpětí byla stanovena srovnáním jednotlivých cen ze závodu účtovaných vývozci zařazenými do vzorku s cenami výrobce ve srovnatelné zemi při prodeji na domácím trhu nebo případně s početně zjištěnou běžnou hodnotou.
The dumping margins were established by comparing the individual ex-works prices of the sampled exporters to the domestic sales prices of the analogue producer or to the constructed normal value as appropriate.
Ve vhodných případech byly provedeny úpravy s ohledem na obchodní úroveň, rozdíly ve fyzických vlastnostech a jiné faktory ovlivňující srovnatelnost cen, zejména „značky“.
Adjustments were made, where appropriate, in respect of level of trade, differences in physical characteristics and for other factors affecting price comparability, notably ‘branding’.
Nejprve bylo přezkoumáno, zda je odůvodněna úprava s ohledem na obchodní úroveň podle čl. 2 odst. 10 písm. d) základního nařízení.
First, it was examined whether a level of trade adjustment under Article 2(10)(d) of the basic Regulation was warranted.
V této souvislosti bylo zjištěno, že se čínský vývoz v zásadě uskutečňuje na velkoobchodní úrovni, zatímco ve srovnatelné zemi se prodej uskutečňuje i na maloobchodní úrovni.
In this respect it was found that the Chinese exports were essentially made at wholesale level whereas the sales in the analogue country were also made at retail level.
Při šetření bylo dále zjištěno, že na obou trzích ovlivňují výši cen, a tudíž i spravedlivé srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty, různé distribuční kanály.
The investigation further established that on both markets the different distribution chains affected the price level thus affecting fair price comparability between export price and normal value.
Šetření taktéž prokázalo, že se většina čínského vývozu uskutečňuje ve velkých objemech, zatímco se většina domácího prodeje ve srovnatelné zemi uskutečnila v menším množství, což mělo na těchto dvou relevantních trzích za následek cenové rozdíly na stejné obchodní úrovni.
Furthermore, the investigation also demonstrated that the majority of Chinese export sales were made in large quantities while the majority of domestic sales in the analogue country were made in smaller quantities resulting in price differences on the same level of trade on the two relevant markets.
Za účelem spravedlivého srovnání vývozní ceny a běžné hodnoty byla proto běžná hodnota upravena na základě cenových rozdílů na stejné obchodní úrovni ve srovnatelné zemi a případných cenových rozdílů, které byly zjištěny s ohledem na množství prodávané na každé obchodní úrovni.
Accordingly, in order to make a fair comparison between the export price and the normal value, the normal value was adjusted on the basis of the price differences within the same level of trade in the analogue country and, where appropriate, on the price differences found in respect of the quantities sold at each level of trade.
Za druhé se ověřovalo, zda je odůvodněna úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech podle čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení.
Second, it was examined whether an adjustment under Article 2(10)(a) of the basic Regulation for differences in physical characteristics was warranted.
V této souvislosti bylo šetřením zjištěno, že čínští vyvážející výrobci zařazují své výrobky do pěti různých jakostních tříd od A do E se značnými cenovými rozdíly.
In this regard the investigation established that Chinese exporting producers qualify their products in up to five different grades ranging from A to E with significant price differences.
Velká většina vývozu do Unie se však týká výrobků v jakostní třídě A, B nebo C či jejich kombinace.
The vast majority of export to the Union consists, however, of A-grade, B-grade or C-grade or a combination thereof.
Tato klasifikace však není univerzální ani není založena na obecných odvětvových normách, nýbrž je spíše specifická pro jednotlivé společnosti a umožňuje rozdíly v cenách.
This grading is however not universal or based on any general industry wide standards but is rather company specific and allows for price differentiation.
Výrobce ve srovnatelné zemi prodává na druhou stranu na domácím brazilském trhu pouze výrobky odpovídající jakostní třídě A, a bylo tudíž zjištěno, že je tím dotčena srovnatelnost cen.
On the other hand, the analogue country producer only sell the equivalent of grade A on the domestic Brazilian market and price comparability was therefore found to be affected.
Vývozní cena byla proto upravena na úroveň čínské jakostní třídy A, aby byla srovnatelná s výrobkem, který výrobce ve srovnatelné zemi prodává na brazilském trhu.
Accordingly, the export price was adjusted upwards to Chinese A-grade level in order to be comparable with the product sold by the analogue producer on the Brazilian market.
Při šetření bylo za třetí zjištěno, že brazilský výrobce prodává na brazilském trhu pouze značkové výrobky, zatímco čínští vyvážející výrobci neprodávají značkové výrobky, nýbrž tzv. výrobky „soukromých značek“ nebo neznačkové keramické stolní a kuchyňské nádobí a náčiní.
Third, the investigation established that the Brazilian producer only sells branded products on the Brazilian market whereas the Chinese exporting producers do not sell branded products but rather — so called - ‘private label’ products or generic ceramic tableware and kitchenware.
Značkové výrobky pokládají zákazníci obvykle za výrobky, které mají určitou prestiž, zaručenou kvalitu a design, a vyžadují proto vyšší tržní ceny, zatímco neznačkové výrobky (výrobky soukromých značek) mají sice stejné fyzické a technické vlastnosti, obvykle se však prodávají za podstatně nižší ceny.
Branded products are normally perceived by customers to be products signifying a certain prestige, assured quality and design thus commanding higher market prices whereas generic (private label) products, whilst having the same physical and technical characteristics, are usually sold at considerably lower price levels.
Ačkoliv přidanou hodnotu značkového výrobku nelze obvykle přesně vyčíslit, jelikož závisí na mnoha různých činitelích, jako je vnímání spotřebitelů, rozpoznání značky a jiné nevyčíslitelné faktory, brazilský výrobce v tomto konkrétním případě potvrdil, že jeho značkové keramické výrobky mohou být na brazilském trhu prodávány za podstatně vyšší ceny než ostatní neznačkové výrobky.
While the additional value of a branded product cannot generally be exactly quantified as it depends on many different factors, such as customer perception, brand recognition and other non-quantifiable factors, the Brazilian producer has, in this particular case, confirmed that its ceramic branded products can be sold at significantly higher prices on the Brazilian market than other non-branded (generic) products.
Byla proto provedena další úprava běžné hodnoty podle čl. 2 odst. 10 písm. k) základního nařízení.
Accordingly, a further adjustment was made to the normal value pursuant to Article 2(10)(k) of the basic Regulation.
Případně byly provedeny další úpravy s ohledem na náklady na dopravu, pojištění, manipulaci a vedlejší náklady, jakož i náklady spojené s balením, úvěry, bankovními poplatky a provizemi ve všech případech, kdy bylo zjištěno, že jsou přiměřené, správné a podložené důkazy.
Further adjustments were made, where appropriate, in respect of transport, insurance, handling and ancillary costs, packing, credit, bank charges and commissions in all cases where they were found to be reasonable, accurate and supported by evidence.
Dumpingová rozpětí pro vyvážející výrobce, kterým bylo uděleno individuální zacházení, byla v souladu s čl. 2 odst. 11 a 12 základního nařízení určena na základě srovnání vážené průměrné běžné hodnoty stanovené pro srovnatelnou zemi, která byla upravena, s váženou průměrnou vývozní cenou každé společnosti, která byla upravena, a byla vyjádřena jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením.
Pursuant to Articles 2(11) and 2(12) of the basic Regulation, the dumping margins for the exporting producers granted IT were established on the basis of a comparison of a weighted average normal value established for the analogue country, as adjusted with each company’s weighted average export price, as adjusted, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid.
Pro spolupracující vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, byl vypočítán vážený průměr dumpingových rozpětí vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
A weighted average of the sampled exporting producers’ dumping margins was calculated for the cooperating exporting producers not selected in the sample.
Na tomto základě činí prozatímní dumpingové rozpětí pro vyvážející výrobce, kteří nebyli zařazeni do vzorku, vyjádřené jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením 26,6 %.
On this basis the provisional dumping margin for the non-sampled exporting producers, expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid is 26,6 %.
Za účelem vypočtení celostátního dumpingového rozpětí použitelného na nespolupracující nebo neznámé vyvážející výrobce v ČLR byla nejprve stanovena úroveň spolupráce tím, že se objem vývozu do Unie, jak jej uvedli spolupracující vyvážející výrobci, porovnal s odpovídajícími statistikami Eurostatu.
In order to calculate the country-wide dumping margin applicable to the non-cooperating or unknown exporting producers in the PRC, the level of cooperation was first established by comparing the volume of exports to the Union reported by the cooperating exporting producers with the equivalent Eurostat statistics.
V tomto šetření se úroveň spolupráce ze strany ČLR považovala u tak roztříštěného výrobního odvětví za vysokou, jelikož vyvážející výrobci, kteří se přihlásili, představovali více než 60 % celkového vývozu dotčeného výrobku z ČLR do Unie.
In this investigation, cooperation from the PRC was considered high for a fragmented industry since the exporting producers that came forward represent over 60 % of total exports from the PRC to the Union of the product concerned.
Celostátní dumpingové rozpětí platné pro všechny ostatní vyvážející výrobce bylo proto určeno na základě váženého průměru nejvyšších dumpingových rozpětí, která byla stanovena u reprezentativních typů výrobku, a objemu vyvážejících výrobců zařazených do vzorku.
Therefore, the country-wide margin applicable to all other exporting producers was established by using the weighted average of the highest dumping margins established for representative product types and volume of the sampled exporting producers.
Na tomto základě bylo prozatímní celostátní dumpingové rozpětí stanoveno ve výši 58,8 % ceny CIF na hranice Unie před proclením.
On this basis the country-wide level of dumping was provisionally established at 58,8 % of the CIF Union frontier price, duty unpaid.
Na tomto základě činí prozatímní dumpingová rozpětí vyjádřená jako procentní podíl z ceny CIF na hranice Unie před proclením:
On this basis, the provisional dumping margins expressed as a percentage of the CIF Union frontier price, duty unpaid, are:
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd a Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
Hunan Hualian China Industry Co., Ltd; Hunan Hualian Ebillion Industry Co., Ltd; Hunan Liling Hongguanyao China Industry Co., Ltd and Hunan Hualian Yuxiang China Industry Co., Ltd
Spolupracující vyvážející výrobci nezařazení do vzorku
Non-sampled cooperating exporting producers
Ke zjištění celkové výroby v Unii byly použity veškeré dostupné informace týkající se výrobců v Unii, včetně údajů uvedených v podnětu a následných podáních, pokud jde o výrobce, kteří se v tomto šetření nepřihlásili.
All available information concerning Union producers, including the data reported in the complaint and subsequent submissions in respect of the producers that did not come forward in this investigation was used to establish the total Union production.
Celková výroba obdobného výrobku v Unii byla odhadnuta pomocí extrapolace údajů, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly porovnány s údaji předloženými jednotlivými výrobci a rovněž s výzkumnými a statistickými zdroji.
The total Union production of the like product was estimated by extrapolating data provided by the European and national associations, cross-checked with data provided by individual producers and also with research and statistical sources.
Během období šetření vyrábělo v Unii obdobný výrobek více než 200 výrobců.
During the IP, the like product was manufactured in the Union by more than 200 Union producers.
Na základě uvedeném v předchozím bodě odůvodnění byla celková výroba v Unii během období šetření odhadnuta přibližně na 240200 tun.
On the basis referred to in the previous recital, the total Union production was estimated to be around 240200 tonnes during the IP.
Výrobci v Unii, kteří představují celkovou výrobu v Unii, tvoří výrobní odvětví Unie ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení a dále se na ně odkazuje jako na „výrobní odvětví Unie“.
The Union producers accounting for the total Union production constitute the Union industry within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation and will be thereafter referred to as the ‘Union industry’.
Výrobní odvětví Unie bylo rozděleno na dva segmenty: malé a střední podniky a větší společnosti.
The Union industry was divided into two segments: SMEs and larger companies.
Na malé a střední podniky připadalo v tomto období 42 % celkové výroby v Unii.
SMEs accounted for 42 % of the total Union production in that period.
Výroba v Unii je velmi roztříštěná, třebaže se soustředí v České republice, Francouzské republice (Francii), Německu, Itálii, Polské republice (Polsku), Portugalské republice (Portugalsku), Rumunsku, Španělském království (Španělsku) a Spojeném království Velké Británie a Severního Irska (Spojené království).
Indeed, the Union production is highly fragmented, though concentrated in Czech Republic, French Republic (France), Germany, Italy, Republic of Poland (Poland), Portuguese Republic (Portugal), Romania, Kingdom of Spain (Spain) and the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland (United Kingdom).
Spotřeba v Unii byla stanovena na základě dovozních statistik Eurostatu pro výrobek, jehož se týká toto šetření, a informací o prodeji výrobního odvětví Unie na trhu Unie.
The Union consumption was established on the basis of Eurostat import statistics for the product under investigation and submissions regarding Union industry sales on the Union market.
Na tomto základě se spotřeba v Unii vyvíjela takto:
On this basis, the Union consumption developed as follows:
V posuzovaném období se spotřeba keramického stolního a kuchyňského nádobí a náčiní v Unii celkově snížila o 12 %.
The consumption of ceramic tableware and kitchenware in the Union overall decreased during the period considered by 12 %.
K největšímu poklesu o 17 % došlo mezi rokem 2008 a 2009.
The main decrease by 17 % happened between 2008 and 2009.
Podle údajů Eurostatu se objem, podíl na trhu a průměrné ceny dovozu dotčeného výrobku vyvíjely takto:
Based on Eurostat data, the volume, market share and average prices of imports of the product concerned developed as set out below:
Průměrná dovozní cena (v EUR/t)
Average import price (EUR/tonne)
Objem celkového dovozu z Číny během posuzovaného období klesl o 9 % a v období šetření činil 485814 tun.
The volume of total imports from China decreased by 9 % over the period considered and amounted to 485814 tonnes during the IP.
Pokud však jde o procentní vyjádření, je třeba podotknout, že se dovoz z Číny snížil méně než celková spotřeba v EU.
However, in percentage terms, it should be noted that imports from China decreased less than the overall EU consumption.
Při analýze z hlediska celého posuzovaného období vzrostl podíl čínského dovozu na trhu z 64,8 % v roce 2008 na 66,9 % v období šetření.
Indeed, when analysed from the perspective of the whole period considered, the market share of Chinese imports increased from 64,8 % in 2008 to 66,9 % in the IP.
Dovozní cena během posuzovaného období vzrostla o 17,7 %, a to z 1274 EUR/t na 1499 EUR/t.
The import price increased by 17,7 % during the period considered, from 1274 EUR/tonne to 1499 EUR/tonne.
Jedná se o průměrnou cenu veškerého dovozu dotčeného výrobku za tunu, a trend mohl být proto ovlivněn změnami v sortimentní skladbě.
This is the average import price per tonne of all imports of the product concerned and therefore, the trend could be affected by changes in the product mix.
Pro účely stanovení cenového podbízení byly vážené průměrné prodejní ceny výrobců v Unii zařazených do vzorku účtované odběratelům na trhu Unie, kteří nejsou ve spojení, upravené na úroveň cen ze závodu, tj. po odečtení přepravních nákladů v Unii a slev z ceny a rabatů, porovnány s odpovídajícími váženými průměrnými cenami spolupracujících vývozců z ČLR účtovanými prvnímu nezávislému odběrateli na trhu Unie, tj. očištěnými od slev a v případě potřeby upravenými na cenu CIF na hranice Unie, které byly upraveny rovněž s ohledem na stávající cla, náklady na celní odbavení a náklady po dovozu.
For the purposes of price undercutting, the weighted average sales prices of the sampled Union producers to unrelated customers on the Union market, adjusted to an ex-works level, i.e. excluding freight costs in the Union and after deduction of discounts and rebates, were compared to the corresponding weighted average prices of the cooperating exporters from the PRC to the first independent customer on the Union market, i.e. net of discounts and adjusted where necessary to CIF Union frontier price and also duly adjusted for existing customs duties, customs clearance costs and post-importation costs.
Ceny výrobků v nižších jakostních třídách byly upraveny na ceny v jakostní třídě A, jelikož se zjistilo, že z hlediska spotřebitele soutěží výrobky v nižších jakostních třídách s výrobky jakostní třídy A, jak bylo uvedeno rovněž v (61). bodě odůvodnění.
Prices of lower-grades products were adjusted to A-grade level prices as lower grade products were, from a consumer perspective, found to be competing with A-grade products as also concluded in recital 61 above.
Ceny výrobního odvětví Unie byly upraveny o rozdíly v obchodní úrovni a případně tak, aby se vyrovnaly rozdíly v ceně spojené se značkami.
Union industry prices were also adjusted for differences in level of trade and to neutralize the price element linked to branding, if applicable.
Srovnání prokázalo, že během období šetření byly ceny dotčených dumpingových výrobků pocházejících z ČLR a prodávaných v Unii nižší než prodejní ceny výrobního odvětví Unie, v procentním vyjádření ve vztahu k těmto cenám, o 26,3 % až 47,6 %.
The comparison showed that during the IP the dumped products concerned originating in the PRC sold in the Union undercut the Union industry’s sales prices, when expressed as a percentage of the latter, by 26,3 % to 47,6 %.
Makroekonomické ukazatele (výroba, výrobní kapacita, využití kapacity, objem prodeje, podíl na trhu, zaměstnanost, produktivita a velikost dumpingových rozpětí) byly posouzeny na úrovni celého výrobního odvětví Unie.
The macroeconomic indicators (production, production capacity, capacity utilisation, sales volume, market share, employment, productivity and magnitude of dumping margins) were assessed at the level of the whole Union industry.
Posouzení se zakládalo na informacích, které poskytla evropská a vnitrostátní sdružení a které byly srovnány s údaji předloženými výrobci v Unii a s dostupnými oficiálními statistikami.
The assessment was based on the information provided by European and national associations, cross-checked with data provided by Union producers and available official statistics.
Analýza mikroekonomických ukazatelů (zásoby, prodejní ceny, ziskovost, peněžní tok, investice, návratnost investic, schopnost získat kapitál, mzdy a výrobní náklady) byla provedena na úrovni výrobců v Unii, kteří byli zařazeni do vzorku.
The analysis of microeconomic indicators (stocks, sale prices, profitability, cash flow, investments, return on investments, ability to raise capital, wages and cost of production) was carried out at the level of the sampled Union producers.
Posouzení se zakládalo na jejich údajích, které byly řádně ověřeny.
The assessment was based on their information, duly verified.