natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tyto dlouhodobé změny je obtížné či nákladné zvrátit a téměř vždy představují kompromis mezi různými společenskými, ekonomickými a environmentálními potřebami.
Such long-term changes are difficult or costly to reverse, and nearly always involve trade-offs between various social, economic and environmental needs.
Pro vyšší udržitelnost by měla být do plánovacích rozhodnutí, jež souvisí s využíváním území začleněna environmentální hlediska včetně ochrany vod a zachování biologické rozmanitosti, s ohledem na cíl „nulový zábor půdy v čistém vyjádření“ do roku 2050.
Environmental considerations including water protection and biodiversity conservation should be integrated into planning decisions relating to land use so that they are made more sustainable, with a view to making progress towards the objective of ‘no net land take’, by 2050.
Na úrovni členských států bylo dosaženo různé úrovně pokroku v zajištění ochrany půdy, včetně určení kontaminovaných lokalit, zvýšení povědomí, výzkumu a vývoje monitorovacích systémů.
Varying levels of progress have been made at Member State level to ensure soil protection, including with regard to contaminated site identification, awareness-raising, research and the development of monitoring systems.
Nicméně, posuzování rizik a další sanační úsilí dosahují nerovnoměrného pokroku a výsledky a podávání zpráv na úrovni Unie jsou omezené.
However, progress with risk-based and other remediation efforts is uneven, and results and Union level reporting are limited.
Komise v reakci na obavy, jako jsou například nepříznivé dopady na přirozený koloběh vody, vypracovala pokyny pro zábory půdy [26].
In response to concerns such as adverse impacts on the natural water cycle, the Commission has developed guidelines on soil sealing [26].
Další snahy o posílení regulačního rámce, rozvíjení sítí, sdílení znalostí, vypracování pokynů a zjišťování příkladů osvědčených postupů rovněž mohou přispět k zajištění lepší ochrany půdy.
Further efforts to strengthen the regulatory context, develop networks, share knowledge, produce guidelines and identify examples of best practice can also contribute to better soil protection.
Komise předložila návrh směrnice o zřízení rámce pro ochranu půdy a o změně směrnice 2004/35/ES [27].
The Commission has submitted a proposal for a Directive establishing a framework for the protection of soil and amending Directive 2004/35/EC [27].
Aby se podařilo zmírnit nejvýznamnější tlaky činnosti člověka na krajinu, půdu, a jiné ekosystémy v Evropě, budou přijata opatření k tomu, aby se v rozhodnutích o využívání krajiny věnovala na všech příslušných úrovních dostatečná pozornost environmentálním, ekonomickým a sociálním dopadům.
To reduce the most significant man-made pressures on land, soil and other ecosystems in Europe, action will be taken to ensure that decisions, relating to land use, at all relevant levels give proper consideration to environmental as well as social and economic impacts.
Závěry konference Rio + 20 uznávají hospodářský a sociální význam dobrého spravování krajiny a volá po „světě neutrálním ve vztahu ke znehodnocování krajiny“.
The Rio + 20 outcome, recognising the economic and social significance of good land management, called for a ‘land degradation neutral world’.
Unie a členské státy by měly zvážit, jak nejlépe takovýto závazek uvést v rámci svých příslušných pravomocí do praxe.
The Union and its Member States should reflect on how best to make such a commitment operational within their respective competencies.
Unie a členské státy by rovněž měly co nejdříve zvážit, jak lze za využití cíleného a vyváženého přístupu založeného na riziku řešit otázky kvality půdy v závazném právním rámci.
The Union and its Member States should also reflect as soon as possible on how soil quality issues could be addressed using a targeted and proportionate risk-based approach within a binding legal framework.
Cíle by měly být stanoveny i pro udržitelné využívání krajiny a půdy.
Targets should also be set for sustainable land use and soil.
Přestože se přísun dusíku a fosforu do životního prostředí Unie za posledních dvacet let výrazně snížil, nadměrné uvolňování živin nadále ovlivňuje kvalitu ovzduší a vody a má negativní dopad na ekosystémy, čímž způsobuje průkazná rizika pro lidské zdraví.
Although nitrogen and phosphorus inputs to the Union environment have decreased considerably over the past 20 years, excessive nutrient releases continue to affect air and water quality and to have a negative impact on ecosystems, causing significant problems for human health.
Aby bylo uvolňování živin omezeno ještě více, je třeba zabývat se především uvolňováním amoniaku způsobeným neefektivním nakládáním s hnojivy a neodpovídajícím čištěním odpadních vod.
In particular, ammonia release from inefficient fertiliser management and inadequate waste water treatment urgently need to be tackled to achieve further significant reductions in nutrient releases.
Zároveň je zapotřebí dalšího úsilí k řízení koloběhu živin nákladově a zdrojově hospodárnějším a udržitelným využíváním hnojiv.
Further efforts to manage the nutrient cycle in a more cost-effective, sustainable and resource-efficient way, and to improve efficiency in the use of fertilisers are also required.
Toto úsilí vyžaduje k vyřešení uvedených problémů investice do výzkumu a zlepšení soudržnosti a provádění právních předpisů Unie v oblasti životního prostředí, v případě potřeby zpřísnění norem a uplatňování ucelenějšího přístupu k problematice koloběhu živin, který integruje a propojuje stávající politiky Unie, jež hrají roli při řešení problémů spojených s eutrofizací a nadměrným uvolňováním živin, a předchází situaci, kdy emise živin postupují napříč složkami životního prostředí.
Such efforts call for investments in research and improvements in the coherence and implementation of Union environment legislation to address those challenges, tightening standards where necessary and addressing the nutrient cycle as part of a more holistic approach which integrates and creates links between existing Union policies that play a role in tackling eutrophication and excessive nutrient releases, and avoids a situation whereby nutrient emissions are shifted across environmental media.
Fragmentaci krajiny pomohou překonat akce v rámci strategie EU pro biodiverzitu s cílem obnovit alespoň 15 % poškozených ekosystémů v Unii a rozšířit využívání zelené infrastruktury jako nástroje, který poskytuje ekologické, ekonomické a sociální přínosy na základě řešení v součinnosti s přírodou a začleňuje zelené plochy, vodní ekosystémy a jiné přírodní prvky do mořského a suchozemského prostředí.
Action under the EU Biodiversity Strategy to restore at least 15 % of degraded ecosystems in the Union and to expand the use of Green Infrastructure (a tool for providing ecological, economic and social benefits through natural solutions, incorporating green spaces, aquatic ecosystems and other physical features in terrestrial and marine areas) will help to overcome land fragmentation.
Tyto akce společně s plným prováděním směrnice o stanovištích a směrnice o ptácích za podpory prioritních akčních rámců, dále zvětší přírodní bohatství, zvýší odolnost ekosystémů a mohou nabídnout nákladově efektivní možnosti zmírnění změny klimatu a přizpůsobení se této změně a řízení rizik v případě katastrof.
Such action will, in combination with the full implementation of the Birds and Habitats Directives, supported by Prioritised Action Frameworks, further enhance natural capital and increase ecosystem resilience, and can offer cost-effective options for climate change mitigation and adaptation and disaster risk management.
Členské státy budou mezitím svým úsilím o zmapování a posouzení ekosystémů a jejich služeb zlepšovat dostupnost údajů a společně s iniciativou „nulová čistá ztráta“ plánovanou na rok 2015 nadále přispívat k udržování přírodního bohatství v různém rozsahu.
Meanwhile, Member States’ efforts to map and assess ecosystems and their services will improve data availability, and, along with the ‘no net loss’ initiative planned in 2015, will contribute to maintaining the stock of natural capital at a variety of scales.
Začlenění ekonomické hodnoty ekosystémových služeb do účetních systémů a systémů podávání zpráv na úrovni Unie a jednotlivých členských států do roku 2020 bude mít za následek lepší správu přírodního bohatství Unie.
The integration of the economic value of ecosystem services into accounting and reporting systems at Union and national level by 2020 will result in better management of the Union’s natural capital.
Za účelem ochrany, zachovávání a rozvíjení přírodního bohatství Unie program na období do roku 2020 zajistí, aby:
In order to protect, conserve and enhance the Union’s natural capital, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
byl zastaven úbytek biologické rozmanitosti a zhoršování ekosystémových služeb, včetně opylování, aby ekosystémy a jejich služby byly udržovány a aby alespoň 15 % poškozených ekosystémů bylo obnoveno;
the loss of biodiversity and the degradation of ecosystem services, including pollination, are halted, ecosystems and their services are maintained and at least 15 % of degraded ecosystems have been restored;
byl významně zmírněn dopad tlaků na brakické, pobřežní a sladké vody (včetně povrchových a podzemních vod) s cílem dosáhnout dobrého stavu podle rámcové směrnice o vodách nebo tento stav udržet či zlepšit;
the impact of pressures on transitional, coastal and fresh waters (including surface and ground waters) is significantly reduced to achieve, maintain or enhance good status, as defined by the Water Framework Directive;
byl zmírněn dopad tlaků na mořské vody s cílem dosáhnout dobrého stavu prostředí podle rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí nebo tento stav udržet a aby byly pobřežní oblasti spravovány udržitelným způsobem;
the impact of pressures on marine waters is reduced to achieve or maintain good environmental status, as required by the Marine Strategy Framework Directive, and coastal zones are managed sustainably;
bylo dále zmírněno znečištění ovzduší a jeho dopad na ekosystémy a biologickou rozmanitost s dlouhodobým cílem nepřekračovat kritické zátěže a úrovně;
air pollution and its impacts on ecosystems and biodiversity are further reduced with the long-term aim of not exceeding critical loads and levels;
byla krajina v Unii obhospodařována udržitelným způsobem, půda byla přiměřeně chráněna a aby bylo výrazně pokročeno se sanací kontaminovaných lokalit;
land is managed sustainably in the Union, soil is adequately protected and the remediation of contaminated sites is well underway;
byl koloběh živin (dusíku a fosforu) řízen udržitelnějším způsobem a na základě účinnějšího využívání zdrojů;
the nutrient cycle (nitrogen and phosphorus) is managed in a more sustainable and resource-efficient way;
bylo hospodaření v lesích udržitelné a aby lesy, jejich biologická rozmanitost a služby, které poskytují, byly chráněny a v nejvyšší možné míře podporovány a aby byla odolnost lesů vůči změně klimatu, požárům, bouřkám, napadením škůdci a chorobám zvýšena.
forest management is sustainable, and forests, their biodiversity and the services they provide are protected and, as far as feasible, enhanced and the resilience of forests to climate change, fires, storms, pests and diseases is improved.
Za tímto účelem je zapotřebí zejména:
This requires, in particular:
okamžitě zintenzívnit provádění strategie EU v oblasti biologické rozmanitosti, aby bylo dosaženo jejích cílů,
stepping up the implementation of the EU Biodiversity Strategy without delay, in order to meet its targets;
v plném rozsahu provést plán na ochranu vodních zdrojů Evropy [28], a řádně přitom zohlednit specifickou situaci jednotlivých členských států, a zajistit, aby cíle týkající se kvality vody byly odpovídajícím způsobem podpořeny politickými, na zdrojích založenými opatřeními,
fully implementing the Blueprint to Safeguard Europe’s Water Resources [28], having due regard for Member States’ specific circumstances, and ensuring that water quality objectives are adequately supported by source-based policy measures;
okamžitě zvýšit úsilí mimo jiné o to, aby bylo dosaženo zdravých populací ryb, v souladu se společnou rybářskou politikou, rámcovou směrnicí o strategii pro mořské prostředí a mezinárodními závazky; bojovat se znečištěním a stanovit celounijní kvantitativní hlavní cíl v oblasti snižování množství odpadků v moři prostřednictvím opatření založených na zdrojích a zohledňujících strategie pro mořské prostředí, které zavedly členské státy, dokončit síť chráněných mořských oblastí Natura 2000 a zajistit, aby byly pobřežní oblasti spravovány udržitelným způsobem,
urgently increasing efforts, inter alia, to ensure that healthy fish stocks are achieved in line with the Common Fisheries Policy, the Marine Strategy Framework Directive and international obligations. Combating pollution and establishing a Union-wide quantitative reduction headline target for marine litter supported by source-based measures and taking into account the marine strategies established by Member States. Completing the Natura 2000 network of marine protected areas, and ensuring that coastal zones are managed sustainably;
schválit a zavést strategii EU v oblasti přizpůsobení se změně klimatu [29], včetně začlenění otázek spojených s přizpůsobením se změně klimatu do klíčových politických iniciativ a odvětví Unie,
agreeing and implementing an EU Strategy on adaptation to climate change [29], including the mainstreaming of climate change adaptation into key Union policy initiatives and sectors;
zvýšit úsilí o dosažení plného souladu s právními předpisy Unie v oblasti kvality ovzduší a vymezit strategické cíle a akce na období po roce 2020,
strengthening efforts to reach full compliance with Union air quality legislation and defining strategic targets and actions beyond 2020;
zvýšit úsilí o zmírnění eroze půdy a zvýšení obsahu organické složky v půdě, o sanaci kontaminovaných lokalit a o lepší začlenění aspektů využívání krajiny do koordinovaného rozhodování všech příslušných úrovní správy za současného přijetí cílů zaměřených na krajinu a půdu jako zdroj a cílů zaměřených na územní plánování,
increasing efforts to reduce soil erosion and increase soil organic matter, to remediate contaminated sites and to enhance the integration of land use aspects into coordinated decision-making involving all relevant levels of government, supported by the adoption of targets on soil and on land as a resource, and land planning objectives;
podniknout další kroky ke snížení emisí dusíku a fosforu, včetně emisí z městských a průmyslových odpadních vod a z používání hnojiv, mimo jiné prostřednictvím lepší kontroly zdrojů, a k recyklaci odpadního fosforu,
taking further steps to reduce emissions of nitrogen and phosphorus, including those from urban and industrial wastewater and from fertiliser use, inter alia, through better source control, and the recovery of waste phosphorus;
vytvořit a provést obnovenou strategii Unie v oblasti lesnictví, zabývající se mnohými požadavky kladenými na lesy a přínosem lesů a přispívající ke strategičtějšímu přístupu k ochraně a zlepšování kvality lesů, a to i prostřednictvím udržitelného obhospodařování lesů,
developing and implementing a renewed Union Forest Strategy that addresses the multiple demands on, and benefits of, forests and contributes to a more strategic approach to protecting and enhancing forests, including through sustainable forest management;
zlepšit poskytování informací veřejnosti v Unii, povědomí i vzdělávání v oblasti politiky zaměřené na životní prostředí.
enhancing Union public information provision, awareness and education on environment policy.
Prioritní cíl č. 2:
Priority objective 2:
Změnit Unii v zelené a konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje
To turn the Union into a resource-efficient, green and competitive low-carbon economy
Strategie Evropa 2020 je zaměřena na podporu udržitelného růstu vybudováním konkurenceschopnějšího nízkouhlíkového hospodářství, které účinným a udržitelným způsobem využívá zdroje.
The Europe 2020 Strategy seeks to promote sustainable growth by developing a more competitive low-carbon economy that makes efficient, sustainable use of resources.
Cílem její stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje“ je podpořit přechod na hospodářství, které účinně využívá všechny zdroje, zcela odděluje hospodářský růst od využívání zdrojů a spotřeby energie a jejich dopadů na životní prostředí, snižuje emise skleníkových plynů, zvyšuje konkurenceschopnost prostřednictvím účinnosti a inovací a podporuje větší energetickou a zdrojovou bezpečnost, včetně snížení celkového využívání zdrojů.
Its ‘Resource-efficient Europe’ Flagship Initiative aims to support the shift towards an economy that is efficient in the way it uses all resources, absolutely decouples economic growth from resource and energy use and its environmental impacts, reduces GHG emissions, enhances competitiveness through efficiency and innovation and promotes greater energy and resource security, including through reduced overall resource use.
Stavebními kameny této stěžejní iniciativy jsou plán pro Evropu účinněji využívající zdroje a plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství [30], jež stanoví rámec pro budoucí akce zaměřené na dosažení těchto cílů a měly by být podpořeny výměnou osvědčených postupů mezi členskými státy.
The Roadmap to a Resource Efficient Europe and the Roadmap for moving to a competitive low-carbon economy [30] are key building blocks of the Flagship Initiative, setting out the framework for future actions to deliver on those objectives, and should be supported by the exchange of best practice between Member States.
Kromě toho partnerství mezi Unií, jejími členskými státy a průmyslem v rámci integrované průmyslové politiky Unie poskytne prostředky na zvýšení investic a inovací na šesti rozhodujících prioritních trzích souvisejících se zelenou ekonomikou [31].
Furthermore, a partnership between the Union, its Member States and industry, under the Union’s integrated industrial policy will provide a means of stepping up investment and innovation in six green economy-related growth markets [31].
Inovace směřující k účinnějšímu využívání zdrojů jsou nutné v celém hospodářství ke zvýšení konkurenceschopnosti v souvislosti s rostoucími cenami, nedostatkem a omezenou nabídkou surovin a závislostí na dovozu.
Innovation to improve resource efficiency is required throughout the economy to improve competitiveness in the context of rising resource prices, scarcity, raw material supply constraints and dependency on imports.
Hlavní hnací silou inovací, včetně inovací ekologických, je podnikatelská sféra.
The business sector is the primary driver of innovation, including eco-innovation.
Nicméně trhy nefungují samy od sebe, a chceme-li zlepšit jejich environmentální výkonnost, je třeba poskytnout konkrétní pomoc zejména malým a středním podnikům při zavádění nových technologií, a to včetně výzkumu a inovačního partnerství v odvětví nakládání s odpady [32].
However, markets alone will not yield the desired results, and in order to improve their environmental performance, small and medium-sized enterprises (SMEs), in particular, require specific assistance with the uptake of new technologies, including through research and innovation partnerships on waste [32].
K zajištění správných právních rámcových podmínek pro investice a ekologické inovace jsou zcela nezbytná vládní opatření na úrovni Unie i členských států, neboť podněcují vývoj udržitelných obchodních nebo technických řešení environmentálních problémů a podporují udržitelné modely využívání zdrojů [33].
Government action, at Union and Member State level, is essential to provide the right framework conditions for investment and eco-innovation, stimulating the development of sustainable business or technological solutions to environmental challenges and promoting sustainable patterns of resource use [33].
Tento základní požadavek na řešení problémů životního prostředí má rovněž důležitý sociálně-ekonomický přínos a může stimulovat konkurenceschopnost.
This key requirement for meeting environmental challenges also has important socioeconomic benefits and can stimulate competitiveness.
Potenciální růst zaměstnanosti spojený s přechodem na bezpečné a udržitelné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje je klíčový pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 v oblasti zaměstnanosti [34].
Potential job growth brought about by the transformation to a low carbon, resource-efficient, safe and sustainable economy is central to the fulfilment of the Europe 2020 employment objectives [34].
Zaměstnanost v odvětví environmentálních technologií a služeb v Unii v posledních letech roste přibližně o 3 % ročně [35].
Employment in environmental technologies and service sectors in the Union has been growing by around 3 % annually over recent years [35].
Hodnota celosvětového trhu ekologického průmyslu se odhaduje přinejmenším na jeden trilion EUR [36] a předpokládá se, že během příštích deseti let se téměř zdvojnásobí.
The global market for eco-industries is estimated to be worth at least one trillion EUR [36], and is forecast to almost double over the next 10 years.
Evropské podniky již dosáhly celosvětového prvenství v oblasti recyklace a energetické účinnosti a měly by být vybízeny k tomu, aby výhod růstu celosvětové poptávky využily, což podporuje i akční plán pro ekologické inovace [37].
European companies already have a global lead in recycling and energy efficiency and should be encouraged to benefit from this growth in global demand, supported by the Eco-innovation Action Plan [37].
Očekává se například, že jen v evropském odvětví obnovitelných zdrojů energie vznikne do roku 2020 více než 400000 nových pracovních míst [38].
For example, the European renewables sector alone is expected to generate more than 400000 new jobs by 2020 [38].
Udržitelné biohospodářství může také přispět k inteligentnímu a zelenému růstu v Evropě a současně mu bude ku prospěchu účinnější využívání zdrojů.
A sustainable bioeconomy can also contribute to intelligent and green growth in Europe, and, at the same time, it will benefit from improved resource efficiency.
Předpokládá se, že v tomto ohledu bude mít značný přínos směrnice o energetické účinnosti [39], která by mohla být doplněna stanovením požadavků na účinné využívání produktů souvisejících s energií, které vstupují na trh Unie.
The Energy Efficiency Directive [39] is expected to make a significant contribution in this regard, and could be complemented by efficiency requirements for the energy use of products placed on the Union market.
Komplexní posouzení dostupnosti udržitelných dodávek biomasy je důležité i z hlediska neustále rostoucí poptávky po energii a probíhající diskuse týkající se rozporů ve využívání půdy pro potravinářské a bioenergetické účely.
A comprehensive assessment of the availability of sustainable biomass is also important in the light of the increasing demand for energy and the on-going debate on the conflict between land use for food and land use for bio-energy.
Je rovněž zásadní zajistit, aby biomasa ve všech svých formách byla produkována a využívána udržitelným a efektivním způsobem během celého svého životního cyklu, s cílem minimalizovat či předejít negativním dopadům na životní prostředí a klima, a to při náležitém zohlednění hospodářských souvislostí různých druhů využití biomasy jako zdroje.
It is also vital to ensure that biomass in all its forms is produced and used sustainably and efficiently over its whole life cycle, so as to minimise or avoid negative impacts on the environment and climate and with due regard for the economic context of the various uses of biomass as a resource.
To by přispělo k budování nízkouhlíkového hospodářství.
This would contribute to building a low-carbon economy.
Pokud má Unie přispět spravedlivým podílem k celosvětovému úsilí, budou všechna odvětví hospodářství muset přispět ke snížení emisí skleníkových plynů.
All sectors of the economy will need to contribute to reducing GHG emissions if the Union is to deliver its fair share of global efforts.