natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nařízením (ES) č. 2604/2000 [7] uložila Rada konečné antidumpingové clo z dovozu PET pocházejících mimo jiné z Indie.
By Regulation (EC) No 2604/2000 [7], the Council imposed a definitive anti-dumping duty on imports of PET originating, inter alia, in India.
Následně byl proveden přezkum podle čl. 11 odst. 4 nařízení Rady (ES) č. 1225/2009 [8] (dále jen „základní antidumpingové nařízení“) týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd a jeho konečné závěry jsou uvedeny v nařízení Rady (ES) č. 1646/2005 [9].
A review pursuant to Article 11(4) of Council Regulation (EC) No 1225/2009 [8] (‘the basic anti-dumping Regulation’) concerning South Asian Petrochem Ltd was subsequently conducted and its definitive findings and conclusions are set out in Council Regulation (EC) No 1646/2005 [9].
Na základě přezkumu před pozbytím platnosti uložila Rada nařízením (ES) č. 192/2007 [10] konečné antidumpingové clo na dalších pět let.
Following an expiry review, the Council, by Regulation (EC) No 192/2007 [10], imposed a definitive anti-dumping duty for a further period of five years.
Antidumpingová opatření byla pozměněna nařízením Rady (ES) č. 1286/2008 po částečném prozatímním přezkumném šetření.
The anti-dumping measures were amended by Regulation (EC) No 1286/2008 following a partial interim review investigation.
Opatření byla stanovena na úrovni odstranění újmy a měla podobu zvláštních antidumpingových cel.
The measures were set at the level of the injury elimination and consisted of specific anti-dumping duties.
Celní sazba se pohybuje v rozmezí od 87,5 do 200,9 EUR za tunu pro jednotlivě vyjmenované indické výrobce se zbytkovou celní sazbou 153,6 EUR za tunu uloženou na dovoz od všech ostatních výrobců (dále jen „stávající antidumpingové opatření“).
The rate of the duty is between EUR 87,5 and EUR 200,9 per tonne for individually named Indian producers with a residual duty rate of EUR 153,6 per tonne imposed on imports from all other producers (‘the current anti-dumping measures’).
Po změně názvu jedné indické společnosti, South Asian Petrochem Ltd, Komise v oznámení 2010/C 335/06 [11] dospěla k závěru, že by antidumpingová zjištění týkající se společnosti South Asian Petrochem Ltd měla platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
Following a name change of one Indian company, South Asian Petrochem Ltd, by Notice 2010/C 335/06 [11], the Commission concluded that the anti-dumping findings in respect of South Asian Petrochem Ltd should apply to Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
Rozhodnutím 2005/697/ES [12] přijala Komise závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd stanovící minimální dovozní cenu (dále jen „MIP“) (dále jen „závazky“).
By Decision 2005/697/EC [12], the Commission accepted undertakings offered by South Asian Petrochem Ltd setting a minimum import price (‘the undertaking’).
Po změně názvu Komise v oznámení 2010/C 335/05 [13] dospěla k závěru, že by závazky nabídnuté společností South Asian Petrochem Ltd měly platit i pro společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
Following a name change, the Commission concluded by Notice 2010/C 335/05 [13] that the undertaking offered by South Asian Petrochem Ltd should apply to Dhunseri Petrochem & Tea Limited.
Společnost Dhunseri Petrochem & Tea Limited, indický vyvážející výrobce PET (dále jen „žadatel“), podala žádost o částečný prozatímní přezkum podle článku 19 základního nařízení.
A request for a partial interim review pursuant to Article 19 of the basic Regulation was lodged by Dhunseri Petrochem & Tea Limited, an Indian exporting producer of PET (‘the applicant’).
Žádost byla omezena na subvencování a na žadatele.
The request was limited in scope to subsidisation and to the applicant.
Žadatel zároveň také požádal o přezkum stávajících antidumpingových opatření.
The applicant at the same time also requested the review of the current anti-dumping measures.
Zbytkové antidumpingové clo a vyrovnávací clo jsou použitelná na dovoz výrobků vyrobených žadatelem a závazek se vztahuje na prodej žadatele do Unie.
The residual anti-dumping and countervailing duties are applicable to imports of products produced by the applicant and sales of the applicant to the Union are covered by the undertaking.
Žadatel poskytl důkazy prima facie o tom, že k vyrovnání napadnutelného subvencování není nutno nadále zachovávat současnou výši opatření.
The applicant provided prima facie evidence that the continued application of the measure at its current level was no longer necessary to offset the countervailable subsidisation.
Žadatel zejména poskytl důkazy prima facie o tom, že výše jeho subvencí klesla výrazně pod celní sazbu, která se na něj v současné době vztahuje.
In particular, the applicant provided prima facie evidence showing that its subsidy amount has decreased well below the duty rate currently applicable to it.
Toto snížení celkové úrovně subvencí by bylo způsobeno zejména ukončením statusu jednotky orientované na vývoz (dále jen „EOU“).
This reduction in the overall subsidy level would mainly be due to the termination of its export oriented unit (EOU) status.
Svým rozsahem ve výši 13,5 % představoval režim EOU velkou většinu subvencí o výši 13,9 % zjištěných během zrychleného přezkumu.
With a magnitude of 13,5 %, the EOU scheme accounted for the vast majority of the 13,9 % subsidies established during the accelerated review.
Po konzultaci s poradním výborem a vyvození závěru, že žádost obsahuje dostatečné důkazy prima facie, Komise dne 2. dubna 2011 oznámila zveřejněním oznámení 2011/C 108/08 [14] zahájení částečného prozatímního přezkumu (dále jen „tento přezkum“) podle článku 19 základního nařízení.
Having determined, after consulting the Advisory Committee, that the request contained sufficient prima facie evidence, the Commission announced on 2 April 2011 the initiation of a partial interim review (‘the present review’) pursuant to Article 19 of the basic Regulation by Notice 2011/C 102/08 [14].
Přezkum byl omezen na posouzení subvencování ve vztahu k žadateli.
The review was limited in scope to the examination of subsidisation in respect of the applicant.
O zahájení přezkumu Komise úředně vyrozuměla žadatele, zástupce vyvážející země a sdružení výrobců v Unii.
The Commission officially informed the applicant, the representatives of the exporting country and the association of Union producers about the initiation of the review.
Jedna zúčastněná strana požádala o slyšení a byla vyslechnuta.
One interested party requested and was granted a hearing.
S cílem získat informace, které pro své šetření považovala za nezbytné, zaslala Komise žadateli a indické vládě dotazník a ve lhůtě stanovené k tomuto účelu obdržela odpovědi.
In order to obtain the information deemed necessary for its investigation, the Commission sent a questionnaire to the applicant and the Government of India (GOI) and received replies within the deadline set for that purpose.
Komise si opatřila a ověřila veškeré informace považované za nezbytné pro stanovení subvencování.
The Commission sought and verified all information deemed necessary for the determination of subsidisation.
Komise provedla inspekce na místě v prostorách žadatele v Kalkatě, Indii a v prostorách indické vlády v Novém Dillí (generální ředitelství pro zahraniční obchod a ministerstvo obchodu) a v Kalkatě (ministerstvo obchodu a průmyslu, vláda státu Západní Bengálsko).
The Commission carried out verification visits at the premises of the applicant in Kolkata, India and at the premises of the GOI in New Delhi (Directorate-General of Foreign Trade and Ministry of Commerce) and Kolkata (Commerce & Industries Department, Government of West Bengal).
Šetření subvencování se týkalo období od 1. dubna 2010 do 31. března 2011 (dále jen „období přezkumného šetření“).
The investigation of subsidisation covered the period from 1 April 2010 to 31 March 2011 (‘the review investigation period’ or ‘RIP’).
Dne 2. dubna 2011 oznámením 2011/C 102/09 [15] oznámila Komise zahájení částečného prozatímního přezkumu stávajících antidumpingových opatření podle čl. 11 odst. 3 základního antidumpingového nařízení, který se omezil na posouzení dumpingu vzhledem k žadateli.
On 2 April 2011 by Notice 2011/C 102/09 [15] the Commission announced the initiation of a partial interim review of the current anti-dumping measures pursuant to Article 11(3) of the basic anti-dumping Regulation, limited in scope to the examination of dumping in respect of the applicant.
V rámci souběžného antidumpingového šetření bylo zjištěno, že změny nejsou trvalé povahy.
In the parallel anti-dumping investigation it was found that the changes are not of a lasting nature.
V důsledku toho bylo přezkumné šetření ukončeno bez změny platných opatření.
As a consequence, the review investigation was terminated without amending the measures in force.
Přezkoumávaným výrobkem je PET s viskozitním číslem nejméně 78 ml/g podle normy ISO 1628-5, v současnosti kódu KN 39076020, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
The product under review is PET having a viscosity of 78 ml/g or higher, according to the ISO Standard 1628-5, currently falling within CN code 39076020 and originating in India (‘the product concerned’).
Šetření odhalilo, že dotčený výrobek vyráběný v Indii a prodávaný do Unie je z hlediska fyzikálních a chemických vlastností a užití shodný s výrobkem, jenž se vyrábí a prodává na domácím trhu v Indii.
The investigation revealed that the product concerned produced in India and sold to the Union is identical in terms of physical and chemical characteristics and uses to the product produced and sold on the domestic market in India.
Byl proto vyvozen závěr, že výrobky prodávané na domácím trhu a na vývozním trhu jsou obdobné výrobky ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
It is therefore concluded that products sold on the domestic and export markets are like products within the meaning of Article 2(c) of the basic Regulation.
Na základě informací, které předložila indická vláda a žadatel, a odpovědí na dotazník Komise byly prošetřeny následující režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
On the basis of the information submitted by the GOI and the applicant and the replies to the Commission’s questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
režim Duty Entitlement Passbook (DEPBS);
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS);
režim jednotek orientovaných na vývoz (dále jen „EOU“)/režim vývozních zpracovatelských zón (dále jen „EPZ“)/režim zvláštních ekonomických zón (dále jen „SEZ“);
Export oriented units (EOU)/export processing zones (EPZ)/special economic zones (SEZ);
režim podpory vývozu kapitálového zboží (dále jen „EPCGS“);
Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS);
režim „Focus Market Scheme“ (dále jen „FMS“);
Focus Market Scheme (FMS);
režim vývozních úvěrů (dále jen „ECS“);
Export Credit Scheme (ECS);
režim osvobození od daně z příjmu (dále jen „ITES“).
Income Tax Exemption Scheme (ITES).
Regionální režimy:
Regional schemes:
režim West Bengal Incentive.
West Bengal Incentive Scheme (WBIS).
Režimy a) až d) uvedené v 18. bodu odůvodnění vycházejí ze zákona o zahraničním obchodu (rozvoj a regulace) z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“).
The schemes (a) to (d) specified in recital 18 are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (‘Foreign Trade Act’).
Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu (dále jen „FTP“), které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány.
These are summarised in Foreign Trade Policy (FTP) documents, which are issued by the Ministry of Commerce every five years and updated regularly.
Režim uvedený v písmenu e) vychází z paragrafů 21 a 35 A zákona o bankovní regulaci z roku 1949, který dovoluje Indické centrální bance (dále jen „ICB“) řídit komerční banky v oblasti vývozních úvěrů.
Scheme (e) is based on sections 21 and 35A of the Banking Regulation Act 1949, which allows the Reserve Bank of India (RBI) to direct commercial banks in the field of export credits.
Režim uvedený v písmenu f) se zakládá na zákonu o dani z příjmu z roku 1961, který je každoročně novelizován finančním zákonem.
Scheme (f) is based on the Income Tax Act of 1961, which is amended by the yearly Finance Act.
Režim uvedený v písmenu g) je spravován vládou státu Západní Bengálsko a uveden v oznámení ministerstva obchodu a průmyslu vlády státu Západní Bengálsko č. 580-CI/H ze dne 22. června 1999 (WBIS 1999), které bylo nahrazeno oznámením č. 134-CI/O/Incentive/17/03/I ze dne 24. března 2004 (WBIS 2004).
Scheme (g) is administered by the Government of West Bengal and set out in Government of West Bengal Commerce & Industries Department notification No 580-CI/H of 22 June 1999, replaced by notification No 134-CI/O/Incentive/17/03/I of 24 March 2004.
Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPBS“)
Duty Entitlement Passbook Scheme (DEPBS)
Podrobný popis režimu DEPBS je uveden v bodě 4.3 dokumentů FTP 04-09 a FTP 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
The detailed description of the DEPBS is contained in paragraphs 4.3 of FTP 04-09 and FTP 09-14 as well as in chapter 4 of HOP I 04-09 and HOP I 09-14.
Pro tento režim jsou způsobilí všichni výrobci-vývozci a obchodníci-vývozci.
Any manufacturer-exporter or merchant-exporter is eligible for this scheme.
Způsobilý vývozce může zažádat o úvěry v rámci režimu DEPBS, které jsou vypočteny jako procento hodnoty výrobků vyvezených v rámci tohoto režimu.
An eligible exporter can apply for DEPBS credits which are calculated as a percentage of the value of products exported under this scheme.
Jsou stanoveny bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
They are determined regardless of whether import duties have actually been paid or not.
Sazba DEPBS pro dotčený výrobek v období přezkumného šetření v rámci stávajícího šetření činila 8 % hodnoty FOB, s maximální hodnotou 58 INR/kg.
The DEPBS rate for the product concerned during the RIP of the current investigation was 8 % of fob value, subject to a value cap of INR 58/kg.
V důsledku toho činí maximální výhody 4,64 INR/kg.
As a result, the maximum benefit is INR 4,64/kg.
V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že vývoz probíhá v režimu DEPBS.
At the time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPBS.
Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPBS, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction.
V okamžiku vydání vývozního přepravního dokladu vývozce ví, jakou výhodu získá.
At the time of issuing the export shipping bill, the exporter knows the benefit it will receive.
Příslušná sazba režimu DEPBS pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace.
The relevant DEPBS rate to calculate the benefit is that which applied at the time the export declaration was made.
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry DEPBS při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do komerčních účtů na základě časového rozlišení jako příjem.
It was found that, in accordance with Indian accounting standards, DEPBS credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation.
Úvěry v rámci režimu DEPBS jsou volně přenosné a jsou platné po dobu 24 měsíců od data vydání.
DEPBS credits are freely transferable and valid for a period of 24 months from the date of issue.
Žádost o úvěry v rámci režimu DEPBS se vyplňují elektronicky a mohou se vztahovat na neomezený počet vývozních transakcí.
Applications for DEPBS credits are electronically filed and can cover an unlimited amount of export transactions.
Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPBS v podstatě neexistují jasně dané lhůty.
De facto, no strict deadlines to apply for DEPBS credits exist.
Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPBS automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podávání uvedené v odstavci 4.47 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
The electronic system used to manage DEPBS does not automatically exclude export transactions exceeding the deadline submission periods mentioned in paragraph 4.47 of HOP I 04-09 and of HOP I 09-14.
Jak je dále stanoveno v odstavci 9.3 příručky HOP I 04-09 a HOP I 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
Furthermore, as clearly provided in paragraph 9.3 of the HOP I 04-09 and of HOP I 09-14, applications received after the expiry of submission deadlines can always be considered with the imposition of a minor penalty fee (i.e. 10 % of the entitlement).
Bylo zjištěno, že žadatel tohoto režimu v období přezkumného šetření využíval.
It was found that the applicant used this scheme during the RIP.
Závěry k režimu DEPBS
Conclusions on DEPBS
Režim DEPBS poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
The DEPBS provides subsidies within the meaning of point (1)(a)(ii) of Article 3 and point (2) of Article 3 of the basic Regulation.
Úvěr v rámci režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné.
A DEPBS credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would otherwise be due.
Nadto úvěr v rámci režimu DEPBS poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
In addition, the DEPBS credit confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
Režim DEPBS je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
Furthermore, the DEPBS is contingent in law upon export performance, and is therefore deemed to be specific and countervailable under point (a) of the first subparagraph of Article 4(4) of the basic Regulation.
Tento režim nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil žadatel.
This scheme cannot be considered as permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of point (1)(a)(ii) of Article 3 of the basic Regulation as claimed by the applicant.
Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
It does not conform to the strict rules laid down in point (i) of Annex I, in Annex II (definition and rules for drawback) and in Annex III (definition and rules for substitution drawback) to the basic Regulation.
Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení.
Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of point (i) of Annex I and Annexes II and III to the basic Regulation.
V neposlední řadě má vývozce nárok čerpat výhody režimu DEPBS bez ohledu na to, zda vůbec nějaké vstupy doveze.
Lastly, an exporter is eligible for the DEPBS benefits regardless of whether it imports any inputs at all.
Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály na místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupy materiál, mají tedy nárok na čerpání výhod v rámci režimu DEPBS.
Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPBS.
Zrušení režimu DEPBS
Abolishment of the DEPBS
V důsledku toho nebude tento režim po 30. září 2011 představovat pro žadatele žádné výhody.
Consequently, this scheme will not confer any benefits on the applicant after 30 September 2011.
Musí se proto ověřit, zda by v souladu s čl. 15 odst. 1 základního nařízení měla být v případě tohoto režimu přijata opatření.
It has therefore to be verified whether, in accordance with Article 15(1) of the basic Regulation, measures should be imposed on this scheme.
V tomto ohledu bylo zjištěno, že žadatel získával podobné výhody v rámci paralelního režimu „navracení cla“.
In this respect, it was established that the applicant received similar benefits pursuant to the parallel ‘duty drawback’ scheme.
Sazba navracení cla pro PET činila 5,5 % hodnoty FOB, podléhající maximální částce 4,64 INR/kg.
The duty drawback rate for PET was 5,5 % of fob value, subject to a maximum amount of INR 5,50/kg.
Nicméně vzhledem k tomu, že režim „navracení cla“ nebyl používán v období přezkumného šetření, není možné vypočítat výši subvence pro tento režim.
However, since the ‘duty drawback’ scheme was not used during the RIP, it is not possible to calculate a subsidy amount for this scheme.
Žadatel tvrdil, že režim navracení cla je v souladu s „hlavními směry o spotřebě vstupů ve výrobním procesu“ v příloze II základního nařízení, zejména odstavce I uvedené přílohy.
The applicant claimed that the Duty Drawback Scheme conforms with the ‘guidelines on consumption of inputs in the production process’ in Annex II to the basic Regulation, specifically paragraph I of the said Annex.
Nicméně podobně jako v případě režimu DEPBS bylo zjištěno, že sazba navracení cla je stanovena bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
However, similar to the DEPBS, it was established that the duty drawback rate is determined regardless of whether import duties have actually been paid or not.
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření.
In accordance with point (2) of Article 3 and Article 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the review investigation period.
V tomto okamžiku se indická vláda musí vzdát cla, což představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
At this moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of point (1)(a)(ii) of Article 3 of the basic Regulation.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPBS odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
In light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPBS as being the sum of the credits earned on all export transactions made under this scheme during the RIP.
V případě, že byla podána oprávněná žádost, byly podle čl. 7 odst. 1 druhého pododstavce písm. a) základního nařízení poplatky nezbytně vynaložené na získání subvence odečteny z takto zjištěných úvěrů a výsledná částka byla použita jako čitatel pro výpočet výše subvence.
Where justified claims were made, fees necessarily incurred to obtain the subsidy were deducted from the credits so established to arrive at the subsidy amounts as numerator, pursuant to point (a) of the second subparagraph of Article 7(1) of the basic Regulation.