natgillin/translations-raw huggingface dataset:
rozsahu používání označení „EuSEF“ správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v různých členských státech, ať již vnitrostátně, nebo přeshraničně;
the extent to which the designation ‘EuSEF’ has been used by managers of qualifying social entrepreneurship funds in different Member States, whether domestically or on a cross-border basis;
zeměpisného a odvětvového rozložení investic uskutečněných kvalifikovanými fondy sociálního podnikání;
the geographical and sectoral distribution of investments undertaken by qualifying social entrepreneurship funds;
přiměřenosti požadavků na informace podle článku 14, zejména zda tyto informace stačí k tomu, aby investoři mohli o investici informovaně rozhodnout;
the appropriateness of the information requirements under Article 14, in particular whether they are sufficient to enable investors to take an informed investment decision;
využívání různých kvalifikovaných investic kvalifikovaných fondů sociálního podnikání a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii;
the use of the different qualifying investments by qualifying social entrepreneurship funds and what impact this has had on the development of social undertakings across the Union;
vhodnosti zavedení evropského označení „sociální podnik“;
the appropriateness of establishing a European label for ‘social enterprises’;
možnosti, aby sociální fondy usazené ve třetí zemí mohly používat označení „EuSEF“, přičemž se zohlední zkušenosti získané při uplatňování doporučení Komise ohledně opatření, která mají třetí země povzbudit, aby uplatňovaly minimální standardy řádné správy v oblasti daní;
the possibility of allowing social entrepreneurship funds established in a third country to use the designation ‘EuSEF’, taking into account experience in applying the Commission Recommendation regarding measures intended to encourage third countries to apply minimum standards of good governance in tax matters;
praktického používání kritérií pro určení podniků kvalifikovaných pro portfolio a dopadu, který to mělo na rozvoj sociálních podniků v Unii a na jejich pozitivní sociální dopad;
the practical application of the criteria for identifying qualifying portfolio undertakings, the impact of this on the development of social undertakings across the Union and their positive social impact;
analýzy postupů používaných správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání k měření pozitivních sociálních dopadů vytvářených podniky kvalifikovanými pro portfolio v souladu s článkem 10 a hodnocení toho, zda lze na úrovni Unie zavést harmonizované normy pro měření sociálního dopadu způsobem, který je v souladu se sociální politikou Unie;
an analysis of the procedures implemented by managers of qualifying social entrepreneurship funds so as to measure the positive social impact generated by the qualifying portfolio undertakings referred to in Article 10 and an assessment of the feasibility of introducing harmonised standards for measuring the social impact at Union level in a manner consistent with Union social policy;
možnosti rozšířit nabízení kvalifikovaných fondů sociálního podnikání i na neprofesionální investory;
the possibility of extending the marketing of qualifying social entrepreneurship funds to retail investors;
vhodnosti zahrnutí kvalifikovaných fondů sociálního podnikání mezi aktiva, do nichž lze investovat, podle směrnice 2009/65/ES;
the appropriateness of including qualifying social entrepreneurship funds within eligible assets under Directive 2009/65/EC;
zkoumání možných daňových překážek pro fondy sociálního podnikání a posouzení možných daňových pobídek, jež by měly v Unii podpořit sociální podnikání;
an examination of possible tax obstacles for social entrepreneurship funds and an assessment of possible tax incentives aimed at encouraging social entrepreneurship in the Union;
posouzení veškerých překážek, které mohly bránit v investování do fondů používajících označení „EuSEF“, včetně dopadu na institucionální investory, na něž se vztahuje jiné obezřetnostní právo Unie.
an evaluation of any barriers that may have impeded investment into funds using the designation ‘EuSEF’, including the impact on institutional investors of other Union law of a prudential nature.
do 22. července 2017, pokud jde o písmena a) až e) a g) až m), a
by 22 July 2017 as regards points (a) to (e) and (g) to (m); and
do 22. července 2015, pokud jde o písmeno f).
by 22 July 2015 as regards point (f).
Po přezkumu uvedeném v odstavci 1 a po konzultaci s orgánem pro cenné papíry a trhy předloží Komise Evropskému parlamentu a Radě zprávu, k níž bude podle potřeby připojen legislativní návrh.
Following the review referred to in paragraph 1, and after consulting ESMA, the Commission shall submit a report to the European Parliament and to the Council, accompanied, if appropriate, by a legislative proposal.
Do 22. července 2017 Komise zahájí přezkum vzájemného působení tohoto nařízením a jiných pravidel pro subjekty kolektivního investování a jejich správce, zejména pravidel stanovených směrnicí 2011/61/EU.
By 22 July 2017, the Commission shall start a review of the interaction between this Regulation and other rules on collective investment undertakings and their managers, in particular those laid down in Directive 2011/61/EU.
V jeho rámci budou shromážděny údaje pro posouzení toho, zda je nezbytné oblast působnosti tohoto nařízení rozšířit tak, aby se správci fondů sociálního podnikání, u nichž celková aktiva spravovaných aktiv překračuje hodnotu stanovenou v čl. 2 odst. 1, mohli stát správci kvalifikovaných fondů sociálního podnikání v souladu s tímto nařízením.
It shall gather data for assessing whether it is necessary to extend the scope to allow for managers of social entrepreneurship funds with assets under management that in total exceed the threshold provided for in Article 2(1) to become managers of qualifying social entrepreneurship fund in accordance with this Regulation.
Použije se ode dne 22. července 2013, s výjimkou čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4, které se použijí ode dne 15. května 2013.
It shall apply from the 22 July 2013, except for Article 3(2), Article 9(5), Article 10(2) and Article 14(4), which shall apply from 15 May 2013.
V Štrasburku dne 17. dubna 2013.
Done at Strasbourg, 17 April 2013.
Úř. věst. C 229, 31.7.2012, s. 55.
OJ C 229, 31.7.2012, p. 55.
Postoj Evropského parlamentu ze dne 12. března 2013 a rozhodnutí Rady ze dne 21. března 2013.
Position of the European Parliament of 12 March 2013 (not yet published in the Official Journal) and decision of the Council of 21 March 2013.
Pokud správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání pověří výkonem některých úkolů třetí osoby, není jeho odpovědnost vůči kvalifikovanému fondu sociálního podnikání a jeho investorům tímto pověřením nijak dotčena.
Where a manager of a qualifying social entrepreneurship fund delegates functions to third parties, the manager’s liability towards the qualifying social entrepreneurship fund or the investors therein shall remain unaffected.
Správce nesmí tato pověření udílet v takovém rozsahu, aby v podstatě již nemohl být považován za správce kvalifikovaného fondu sociálního podnikání ani aby se stal subjektem typu „poštovní schránka“.
The manager shall not delegate functions to the extent that, in essence, it can no longer be considered to be the manager of the qualifying social entrepreneurship fund and to the extent that it becomes a letter-box entity.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedená v čl. 3 odst. 2, čl. 9 odst. 5, čl. 10 odst. 2 a čl. 14 odst. 4 je svěřena Komisi na dobu čtyř let od 15. května 2013.
The delegation of power referred to in Article 3(2), Article 9(5), Article 10(2) and Article 14(4) shall be conferred on the Commission for a period of four years from 15 May 2013.
Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto čtyřletého období.
The Commission shall draw up a report in respect of the delegation of powers not later than nine months before the end of the four year period.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013
Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council
ze dne 17. dubna 2013,
of 17 April 2013
kterým se stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě a kterým se zrušuje rozhodnutí č. 1364/2006/ES a mění nařízení (ES) č. 713/2009, (ES) č. 714/2009 a (ES) č. 715/2009
on guidelines for trans-European energy infrastructure and repealing Decision No 1364/2006/EC and amending Regulations (EC) No 713/2009, (EC) No 714/2009 and (EC) No 715/2009
Dne 26. března 2010 odsouhlasila Evropská rada návrh Komise zahájit novou strategii „Evropa 2020“.
On 26 March 2010, the European Council agreed to the Commission’s proposal to launch a new strategy ‘Europe 2020’.
Jednou z priorit strategie Evropa 2020 je udržitelný růst, kterého má být dosaženo podporou konkurenceschopnější a udržitelnější ekonomiky méně náročné na zdroje.
One of the priorities of the Europe 2020 strategy is sustainable growth to be achieved by promoting a more resource-efficient, more sustainable and more competitive economy.
Tato strategie postavila energetické infrastruktury do popředí jako součást stěžejní iniciativy „Evropa účinněji využívající zdroje“ a zdůrazňuje naléhavou potřebu modernizace evropských sítí a jejich propojení na úrovni kontinentu zejména s cílem začlenění obnovitelných zdrojů energie.
That strategy put energy infrastructures at the forefront as part of the flagship initiative ‘Resource efficient Europe’, by underlining the need to urgently upgrade Europe’s networks, interconnecting them at the continental level, in particular to integrate renewable energy sources.
Cíle, aby každý měl členský stát úroveň propojení elektrických sítí, která se rovná alespoň 10 % jeho instalované výrobní kapacity, jak byl dohodnut při zasedání Evropské rady v Barceloně v březnu 2002 a začleněn do závěrů z tohoto zasedání, dosud nebylo dosaženo.
The target agreed in the conclusions of the March 2002 Barcelona European Council for Member States to have a level of electricity interconnections equivalent to at least to 10 % of their installed production capacity has not yet been achieved.
Sdělení Komise nazvané „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“, po němž následují závěry Rady ze dne 28. února 2011 a usnesení Evropského parlamentu [4], požaduje novou politiku v oblasti energetické infrastruktury pro optimalizaci vývoje sítě v celoevropském měřítku do roku 2020 i v dalším období, která by umožnila EU splnit hlavní cíle své energetické politiky, tj. konkurenceschopnost, udržitelnost a bezpečnost dodávek energie.
The communication from the Commission entitled ‘Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond — A Blueprint for an integrated European energy network’, followed by the Council conclusions of 28 February 2011 and the European Parliament resolution [4], called for a new energy infrastructure policy to optimise network development at European level for the period up to 2020 and beyond, in order to allow the Union to meet its core energy policy objectives of competitiveness, sustainability and security of supply.
Evropská rada na svém zasedání dne 4. února 2011 zdůraznila potřebu modernizace a rozšíření evropské energetické infrastruktury a přeshraničního propojení sítí s cílem zajistit funkční solidaritu mezi členskými státy, alternativní dodávky nebo tranzitní trasy a zdroje energie a rozvíjet obnovitelné zdroje energie v soutěži s tradičními zdroji.
The European Council of 4 February 2011 underlined the need to modernise and expand Europe’s energy infrastructure and to interconnect networks across borders, in order to make solidarity between Member States operational, to provide for alternative supply or transit routes and sources of energy and to develop renewable energy sources in competition with traditional sources.
Evropská rada trvala na tom, že po roce 2015 by žádný členský stát neměl být izolován od evropských plynárenských a elektrických sítí a jeho energetická bezpečnost by neměla být ohrožena nedostatkem vhodného propojení.
It insisted that no Member State should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by lack of the appropriate connections.
Rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady č. 1364/2006/ES [5] stanoví hlavní směry pro transevropské energetické sítě (TEN-E).
Decision No 1364/2006/EC of the European Parliament and of the Council [5] lays down guidelines for trans-European energy networks (TEN-E).
Cílem těchto hlavních směrů je podporovat dotvoření vnitřního trhu Unie s energií při současné podpoře racionální výroby, přepravy, distribuce a využívání zdrojů energie, zmírnit izolovanost znevýhodněných a ostrovních regionů, zabezpečit a diverzifikovat dodávky energie v Unii, její zdroje a přepravní cesty, a to i prostřednictvím spolupráce se třetími zeměmi, a přispět k udržitelnému rozvoji a ochraně životního prostředí.
Those guidelines have as objectives to support the completion of the Union internal energy market while encouraging the rational production, transportation, distribution and use of energy resources, to reduce the isolation of less-favoured and island regions, to secure and diversify the Union’s energy supplies, sources and routes, including through cooperation with third countries, and to contribute to sustainable development and protection of the environment.
Z hodnocení současného rámce TEN-E jednoznačně vyplynulo, že tento rámec, jakkoli má značný přínos pro vybrané projekty, neboť je politicky zviditelňuje, postrádá vizi, zaměření a flexibilitu pro nápravu zjištěných nedostatků v infrastruktuře.
Evaluation of the current TEN-E framework has clearly shown that this framework, while making a positive contribution to selected projects by giving them political visibility, lacks vision, focus, and flexibility to fill identified infrastructure gaps.
Unie by proto měla posílit své úsilí o vyřešení budoucích výzev v této oblasti a věnovat náležitou pozornost zjišťování případných budoucích mezer v energetické nabídce a poptávce.
The Union should therefore increase its efforts to meet future challenges in this field, and due attention should be paid to identifying potential future gaps in energy demand and supply.
Urychlení rekonstrukce stávající a zavedení nové energetické infrastruktury je zásadním předpokladem dosažení cílů politik Unie v oblasti energetiky a klimatu, kterými je dotvoření vnitřního trhu s energií, zaručení bezpečnosti dodávek energie, zejména pokud jde o zemní plyn a ropu, snížení emisí skleníkových plynů o 20 % (za příznivých podmínek o 30 %), zvýšení podílu obnovitelné energie v konečné spotřebě energie na 20 % [6] a dosažení 20% zvýšení energetické účinnosti do roku 2020, neboť příslušné úspory energie mohou pomoci snížit potřebu budovat nové infrastruktury.
Accelerating the refurbishment of existing energy infrastructure and the deployment of new energy infrastructure is vital to achieve the Union’s energy and climate policy objectives, consisting of completing the internal market in energy, guaranteeing security of supply, in particular for gas and oil, reducing greenhouse gas emissions by 20 % (30 % if the conditions are right), increasing the share of renewable energy in final energy consumption to 20 % [6] and achieving a 20 % increase in energy efficiency by 2020 whereby energy efficiency gains may contribute to reducing the need for construction of new infrastructures.
Současně musí Unie v delším časovém horizontu do roku 2050 připravit svou infrastrukturu na pokračování přechodu na bezuhlíkové energetické systémy.
At the same time, the Union has to prepare its infrastructure for further decarbonisation of its energy system in the longer term towards 2050.
Toto nařízení musí být tedy rovněž schopné přizpůsobit se možným budoucím cílům politiky Unie v oblasti energií a klimatu.
This Regulation should therefore also be able to accommodate possible future Union energy and climate policy objectives.
Navzdory skutečnosti, že směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/72/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh s elektřinou [7] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/73/ES ze dne 13. července 2009 o společných pravidlech pro vnitřní trh se zemním plynem [8] upravují vnitřní trh s energií, zůstává tento trh roztříštěný kvůli nedostatečnému propojení vnitrostátních energetických sítí a neoptimálnímu využívání stávající energetické infrastruktury.
Despite the fact that Directive 2009/72/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in electricity [7] and Directive 2009/73/EC of the European Parliament and of the Council of 13 July 2009 concerning common rules for the internal market in natural gas [8] provide for an internal market in energy, the market remains fragmented due to insufficient interconnections between national energy networks and to the suboptimal utilisation of existing energy infrastructure.
Sítě integrované v rámci celé Unie a zavádění inteligentních sítí však mají zásadní význam pro zajištění konkurenceschopného a řádně fungujícího integrovaného trhu, pro dosažení optimálního využívání energetické infrastruktury, pro zvýšení energetické účinnosti, pro propojení distribuovaných obnovitelných zdrojů energie a pro podporu růstu, zaměstnanosti a udržitelného rozvoje.
However, Union-wide integrated networks and deployment of smart grids are vital for ensuring a competitive and properly functioning integrated market, for achieving an optimal utilisation of energy infrastructure, for increased energy efficiency and integration of distributed renewable energy sources and for promoting growth, employment and sustainable development.
Energetická infrastruktura Unie by měla být modernizována, aby se předešlo technickým selháním a aby se zvýšila její odolnost vůči takovým selháním, přírodním nebo člověkem způsobeným pohromám, nepříznivým účinkům změny klimatu a hrozbám pro bezpečnost Unie, zejména pokud jde o evropské kritické infrastruktury stanovené ve směrnici Rady 2008/114/ES ze dne 8. prosince 2008 o určování a označování evropských kritických infrastruktur a o posouzení potřeby zvýšit jejich ochranu [9].
The Union’s energy infrastructure should be upgraded in order to prevent technical failure and to increase its resilience against such failure, natural or man-made disasters, adverse effects of climate change and threats to its security, in particular as regards European critical infrastructures as set out in Council Directive 2008/114/EC of 8 December 2008 on the identification and designation of European critical infrastructures and the assessment of the need to improve their protection [9].
Přeprava ropy prostřednictvím pozemních ropovodů spíše než vodní cestou může představovat důležitý přínos pro omezení rizika pro životní prostředí, které je s přepravou ropy spojeno.
Transporting oil through land pipelines rather than over water can make an important contribution to lowering the environmental risk associated with the transportation of oil.
Význam inteligentních sítí při dosahování cílů energetické politiky Unie byl uznán ve sdělení Komise ze dne 12. dubna 2011 nazvaném „Inteligentní sítě: od inovací k zavádění“.
The importance of smart grids in achieving the Union’s energy policy objectives has been acknowledged in the communication from the Commission of 12 April 2011 entitled ‘Smart grids: from innovation to deployment’.
V rámci evropské energetické infrastruktury mají stále větší význam zásobníky energie a přijímací, skladovací, znovuzplynovací a dekompresní zařízení pro zkapalněný zemní plyn (LNG) a stlačený zemní plyn (CNG).
Energy storage facilities and reception, storage and regasification or decompression facilities for liquefied natural gas (LNG) and compressed natural gas (CNG) have an increasingly important role to play in the European energy infrastructure.
Rozšiřování takových zařízení energetické infrastruktury je důležitou součástí dobře fungující infrastruktury sítí.
The expansion of such energy infrastructure facilities forms an important component of a well-functioning network infrastructure.
Sdělení Komise ze dne 7. září 2011 nazvané „Energetická politika EU: jednání s partnery za našimi hranicemi“ zdůraznilo, že je zapotřebí, aby Unie zahrnula prosazování rozvoje energetické infrastruktury do svých vnějších vztahů s cílem podporovat sociálně-ekonomický rozvoj za hranicemi Unie.
The communication from the Commission of 7 September 2011 entitled ‘The EU Energy Policy: Engaging with Partners beyond Our Borders’ underlined the need for the Union to include the promotion of energy infrastructure development in its external relations with a view to supporting socio-economic development beyond the Union borders.
Unie by měla usnadňovat infrastrukturní projekty týkající se propojení energetických sítí Unie se sítěmi třetích zemí, zejména se sousedními zeměmi a se zeměmi, s nimiž Unie navázala zvláštní spolupráci v oblasti energetiky.
The Union should facilitate infrastructure projects linking the Union’s energy networks with third-country networks, in particular with neighbouring countries and with countries with which the Union has established specific energy cooperation.
K zajištění stability napětí a kmitočtu je nutné věnovat zvláštní pozornost stabilitě evropské elektrické sítě za měnících se podmínek, jejichž příčinou je rostoucí přítok energie z obnovitelných zdrojů, jež jsou ze své podstaty nestálé.
To ensure voltage and frequency stability, particular attention should be focused on the stability of the European electricity network under the changing conditions caused by the growing inflow of energy from renewable resources that are variable in nature.
Pracovní dokument útvarů Komise pro Radu ze dne 10. června 2011 Investiční potřeby a požadavky na financování energetické infrastruktury zdůraznil riziko, že zhruba polovina celkových investic potřebných na desetiletí končící rokem 2020 nebude buď vynaložena vůbec, nebo nebude vynaložena v termínu z důvodu překážek spojených s udělováním povolení, regulací a financováním.
The Commission Staff Working Paper for the Council of 10 June 2011 entitled ‘Energy infrastructure investment needs and financing requirements’ stressed that approximately half of the total investments needed for the decade up to 2020 are at risk of not being delivered at all or not in time due to obstacles related to the granting of permits, regulatory issues and financing.
Toto nařízení stanoví pravidla pro včasný rozvoj a interoperabilitu transevropských energetických sítí, aby se dosáhlo cílů v oblasti energetické politiky uvedených ve Smlouvě o fungování Evropské unie (dále jen „Smlouva o fungování EU“), kterými je zajistit fungování vnitřního trhu s energií a bezpečnost dodávek energie v Unii a podporovat energetickou účinnost, úsporu energie, rozvoj nových a obnovitelných forem energie a propojení energetických sítí.
This Regulation lays down rules for the timely development and interoperability of trans-European energy networks in order to achieve the energy policy objectives of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU) to ensure the functioning of the internal energy market and security of supply in the Union, to promote energy efficiency and energy saving and the development of new and renewable forms of energy, and to promote the interconnection of energy networks.
Sledováním těchto cílů přispívá toto nařízení k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a přináší celé Evropské unii výhody v podobě konkurenceschopnosti a hospodářské, sociální a územní soudržnosti.
By pursuing these objectives, this Regulation contributes to smart, sustainable and inclusive growth and brings benefits to the entire Union in terms of competitiveness and economic, social and territorial cohesion.