natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tempo současného vývoje a nejistota provázející pravděpodobné budoucí trendy však vyžadují další kroky k zachování a posílení této znalostní a faktické základny, aby bylo zajištěno, že politika v Unii bude i nadále vycházet z důkladného porozumění stavu životního prostředí, možností reakce a jejich důsledků.
However, the pace of current developments and uncertainties surrounding likely future trends requires further steps to maintain and strengthen this knowledge and evidence base in order to ensure policy in the Union continues to draw on a sound understanding of the state of the environment, possible response options and their consequences.
V posledních desetiletích se zlepšil sběr a využívání informací a statistických údajů o životním prostředí na úrovni Unie a na celostátní, regionální a místní úrovni, ale i v celosvětovém měřítku.
Over the past decades, there have been improvements in the way environmental information and statistics are collected and used at Union and at national, regional and local level, as well as globally.
Sběr a kvalita údajů se však stále velmi různí a množství zdrojů může přístup k těmto údajům ztížit.
However, data collection and quality remain variable and the multiplicity of sources can make access to data difficult.
Z tohoto důvodu jsou nezbytné soustavné investice pro zajištění toho, aby ti, kdo jsou zapojeni do tvorby a provádění politik, měli k dispozici spolehlivé, srovnatelné a zaručeně kvalitní údaje a ukazatele.
Continuous investment is therefore needed to ensure that credible, comparable and quality-assured data and indicators are available and accessible to those involved in defining and implementing policy.
Systémy informací o životním prostředí musí být navrženy tak, aby umožňovaly snadné začlenění aktuálních informací o nových tématech.
Environmental information systems need to be designed in order to enable new information on emerging themes to be easily incorporated.
Měla by být dále rozvíjena celounijní výměna elektronických údajů, s dostatkem flexibility pro zahrnutí nových oblastí.
Union-wide electronic data-exchange should be further developed, with enough flexibility to encompass new areas.
Ve znalostech lze stále pozorovat zásadní nedostatky a některé z nich se přímo týkají prioritních cílů 7. akčního programu pro životní prostředí.
There are still significant gaps in knowledge, some of them relevant to the priority objectives of the 7th EAP.
Investice do dalšího sběru údajů a výzkumu, který tyto nedostatky odstraní, jsou tedy nezbytné pro to, aby veřejné orgány a podniky měly solidní základ pro přijímání rozhodnutí plně odrážejících skutečné sociální, ekonomické a environmentální přínosy a náklady.
Investing in further data collection and research to fill those gaps is therefore essential to ensure that public authorities and businesses have a sound basis for taking decisions which fully reflect true social, economic and environmental benefits and costs.
Nejpatrnějších je pět nedostatků:
Five gaps merit particular attention:
Nedostatky v údajích a znalostech – je nutné, aby pokročilý výzkum odstranil tyto nedostatky, a jsou potřebné odpovídající nástroje modelování pro lepší pochopení složitých otázek souvisejících se změnami životního prostředí, jako jsou dopady změny klimatu a přírodních katastrof, důsledky úbytku druhů pro ekosystémové služby, environmentální prahové hodnoty a ekologické body zlomu.
data and knowledge gaps — advanced research is required to fill such gaps and adequate modelling tools are needed to better understand complex issues related to environmental change, such as the impact of climate change and natural disasters, the implications of species loss for ecosystem services, environmental thresholds and ecological tipping points.
Ačkoli dostupné důkazy plně opodstatňují předběžná opatření přijatá v těchto oblastech, vývoj nejvhodnějších řešení bude podpořen dalším výzkumem mezních možností naší planety, systémových rizik a schopnosti naší společnosti se s nimi vyrovnat.
While available evidence fully warrants precautionary action in such areas, further research into planetary boundaries, systemic risks and our society’s ability to cope with them will support the development of the most appropriate responses.
To by mělo zahrnovat investice do odstraňování nedostatků v údajích a znalostech, mapování a posuzování ekosystémových služeb a porozumění podpůrné úloze, kterou v případě takových služeb sehrává biologická rozmanitost, a dále tomu, jak se biologická rozmanitost přizpůsobuje změně klimatu a jaký má úbytek biologické rozmanitosti vliv na lidské zdraví.
This should include investment in filling data and knowledge gaps, mapping and assessing ecosystem services, understanding the role of biodiversity in underpinning such services, as well as understanding how biodiversity adapts to climate change and how the loss of biodiversity affects human health;
Přechod k inkluzivní zelené ekonomice vyžaduje náležité uvážení interakce sociálně-ekonomických a environmentálních faktorů.
the transition to an inclusive green economy requires giving proper consideration to the interplay between socioeconomic and environmental factors.
Lepší porozumění udržitelným modelům spotřeby a výroby a tomu, jak přesněji zohledňovat náklady a přínosy vyplývající z přijetí nebo náklady vyplývající z nepřijetí opatření, jak změny v chování jednotlivců nebo společnosti přispívají k výsledkům v oblasti ochrany životního prostředí a jak životní prostředí v Evropě ovlivňují globální megatrendy, může pomoci lépe orientovat politické iniciativy na účinnější využívání zdrojů a zmírňování tlaků na životní prostředí.
Improving our understanding of sustainable consumption and production patterns, how the costs and benefits of action and the costs of inaction can be considered more accurately, how changes in individual and societal behaviour contribute to environmental outcomes and how Europe’s environment is affected by global megatrends can help to better target policy initiatives towards improving resource efficiency and relieving pressure on the environment;
Důsledky endokrinních disruptorů, směsí, kombinovaných účinků chemických látek, některých chemických látek ve výrobcích a některých nanomateriálů pro lidské zdraví a životní prostředí stále obklopuje nejistota.
there are still uncertainties surrounding the human health and environmental implications of endocrine disruptors, the combined effects of chemicals, certain chemicals in products and certain nanomaterials.
Odstranění zbývajících nedostatků ve znalostech může urychlit rozhodování a umožnit další rozvoj acquis týkajícího se chemických látek s cílem zaměřit se na problematické oblasti a také pomoci podnítit udržitelnější přístup k používání chemických látek.
Filling the remaining knowledge gaps can accelerate decision-making and enable the further development of the chemicals-related acquis to better target areas of concern, and also help to stimulate a more sustainable approach to the use of chemicals.
Mělo by se uvažovat o celounijní databázi s cílem zvýšit transparentnost a regulační dohled nad nanomateriály.
A Union-wide database should be considered, in order to increase the transparency and regulatory oversight of nanomaterials.
Lepší porozumění environmentálním faktorům a úrovním expozice ovlivňujícím lidské zdraví a životní prostředí by umožnilo přijetí preventivních politických opatření.
An improved understanding of the environmental factors and the levels of exposure affecting human health and the environment would allow preventive policy actions to be taken.
Cílené biologické monitorování člověka, je-li opodstatněno specifickými obavami, může poskytnout orgánům komplexnější pohled na skutečnou expozici populace znečišťujícím látkám, zvláště citlivých skupin populace, jako jsou děti, a může poskytnout lepší podklady pro návod ke vhodným reakcím.
Targeted human biomonitoring, when justified by specific concerns, can provide authorities with a more comprehensive view of actual exposure of the population to pollutants, especially sensitive population groups such as children, and can provide better evidence for guiding appropriate responses;
S cílem vyvinout komplexní přístup pro minimalizaci expozice nebezpečným látkám, zejména u zranitelných skupin, jako jsou děti a těhotné ženy, bude vytvořena základna znalostí o expozici chemickým látkám a chemické toxicitě.
in order to develop a comprehensive approach to minimising exposure to hazardous substances, in particular for vulnerable groups, including children and pregnant women, a chemical exposure and toxicity knowledge base will be established.
To spolu s vytvořením návodné dokumentace pro zkušební metody a metodiky posuzování rizika urychlí účinné a náležité rozhodování, které je příznivé pro inovace a vytváření udržitelných náhražek včetně nechemických řešení.
This, together with the development of guidance documentation on test methods and risk assessment methodologies will accelerate efficient and appropriate decision-making, which is conducive to innovation and the development of sustainable substitutes including non-chemical solutions;
Aby všechna odvětví mohla přispět k úsilí o ochranu klimatu, je nutné vytvořit jasný přehled o měření emisí skleníkových plynů, monitorování těchto emisí a sběru údajů o těchto emisích, neboť tento přehled je v současné době v klíčových odvětvích neúplný.
ensuring all sectors contribute to efforts to combat climate change requires a clear overview of GHG measurement, monitoring and data collection, which is currently incomplete for key sectors.
Iniciativa Horizont 2020 umožní soustředit výzkumné úsilí a uvolnit evropský potenciál inovací tím, že spojí zdroje a znalosti z různých oblastí a oborů jak v rámci Unie, tak na mezinárodní úrovni.
Horizon 2020 will provide the opportunity to focus research efforts and to deploy Europe’s innovation potential by bringing together resources and knowledge across different fields and disciplines within the Union and internationally.
Otázky, jež se nově objevují v souvislosti s tím, že rychlý vývoj technologií předbíhá vývoj politický, například v případě nanomateriálů a materiálů s podobnými vlastnostmi nebo nekonvenčních zdrojů energie, zachycování a ukládání uhlíku a elektromagnetických vln, přinášejí problémy v oblasti řízení rizik a mohou vést ke střetu zájmů či potřeb a různým očekáváním.
New and emerging issues arising from rapid technological developments that outpace policy, such as nanomaterials and materials with similar properties, unconventional energy sources, carbon capture and storage and electromagnetic waves, pose risk management challenges and can give rise to conflicting interests, needs and expectations.
To může způsobit větší obavy veřejnosti a její možnou zdrženlivost vůči novým technologiím.
This in turn can lead to increasing public concern and potential hostility to new technologies.
Je proto třeba vést širší, explicitní společenskou debatu o environmentálních rizicích a možných kompromisech, jež jsme ochotni akceptovat vzhledem k mnohdy neúplným nebo nejistým informacím o nových rizicích a způsobu, jak s nimi nakládat.
There is therefore a need to ensure a broader, explicit societal debate about the environmental risks and possible trade-offs that we are willing to accept in the light of sometimes incomplete or uncertain information about emerging risks and how they should be handled.
Systematický přístup k řízení environmentálních rizik zlepší schopnost Unie zaznamenávat technologický vývoj a včas na něj reagovat a zároveň poskytovat potřebné ujištění veřejnosti.
A systematic approach to environmental risk management will improve the Union’s capacity to identify and act upon technological developments in a timely manner, while providing reassurance to the public.
S cílem zlepšit znalostní a faktickou základnu pro politiku Unie v oblasti životního prostředí 7. akční program pro životní prostředí zajistí, aby do roku 2020:
In order to improve the knowledge and evidence base for Union environment policy, the 7th EAP shall ensure that by 2020:
tvůrci politik a zúčastněné strany měli informovanější základ pro vývoj a provádění politiky v oblasti životního prostředí a klimatu, včetně porozumění environmentálním dopadům lidských činností a měření nákladů a přínosů činnosti a nákladů nečinnosti;
policy-makers and stakeholders have a more informed basis for developing and implementing environment and climate policies, including understanding the environmental impacts of human activities and measuring the costs and benefits of action and the costs of inaction;
naše porozumění novým rizikům v oblasti životního prostředí a klimatu a naše schopnost tato rizika hodnotit a řídit doznala značného zlepšení;
the understanding of, and the ability to evaluate and manage, emerging environmental and climate risks are greatly improved;
bylo posíleno propojení politiky a vědy v oblasti životního prostředí, včetně přístupnosti údajů pro občany a příspěvku k vědeckým iniciativám občanů;
the environment science-policy interface is strengthened, including the accessibility of data for citizens and the contribution of citizens’ science;
byl zvýšen vliv Unie a jeho členských států na mezinárodních fórech zabývajících se vztahem vědy a politiky s cílem zlepšit znalostní základnu pro mezinárodní politiku v oblasti životního prostředí.
the impact of the Union and its Member States in international science-policy fora is enhanced in order to improve the knowledge base for international environment policy.
koordinovat, sdílet a podporovat výzkumné úsilí na úrovni Unie a členských států a soustředit je na řešení klíčových nedostatků ve znalostech o životním prostředí, včetně rizik překročení environmentálních bodů zlomu a hranic možností naší planety,
coordinating, sharing and promoting research efforts at Union and Member State level with regard to addressing key environmental knowledge gaps, including the risks of crossing environmental tipping-points and planetary boundaries;
přijmout systematický a integrovaný přístup k řízení rizik, zejména ve vztahu k hodnocení a řízení nových a nově se objevujících oblastí politiky a s nimi souvisejících rizik, a také pokud jde o přiměřenost a koherence příslušných regulačních kroků.
adopting a systematic and integrated approach to risk management, particularly in relation to the evaluation and management of new and emerging policy areas and related risks as well as the adequacy and coherence of regulatory responses.
To by mohlo pomoci podnítit další výzkum rizik nových výrobků, postupů a technologií,
This could help to stimulate further research on the hazards of new products, processes and technologies;
zjednodušit, zefektivnit a modernizovat sběr, řízení, sdílení a opětovné použití údajů a informací o životním prostředí a změně klimatu, včetně vytvoření a zavedení evropského systému sdílení informací o životním prostředí,
simplifying, streamlining and modernising environmental and climate change data and information collection, management, sharing and re-use, including the development and implementation of a Shared Environmental Information System;
zintenzívnit spolupráci na mezinárodní úrovni a na úrovni Unie a členských států v otázce propojení vědy a politiky v oblasti životního prostředí.
intensifying cooperation at international, Union and Member State level on the environment science-policy interface.
Prioritní cíl č. 6:
Priority objective 6:
zajistit investice pro politiku v oblasti životního prostředí a klimatu a řešit environmentální externality
To secure investment for environment and climate policy and address environmental externalities
Úsilí nezbytné k dosažení cílů uvedených v 7. akčním programu pro životní prostředí si vyžádá odpovídající investice z veřejných a soukromých zdrojů.
The efforts required to achieve the objectives set out in the 7th EAP will need adequate investment from public and private sources.
Přestože se mnoho zemí snaží vyrovnat s hospodářskou a finanční krizí, potřeba hospodářských reforem a snížení veřejného dluhu zároveň nabízejí nové příležitosti k rychlému přechodu na bezpečné a udržitelné nízkouhlíkové hospodářství účinně využívající zdroje.
At the same time, while many countries are struggling to cope with the economic and financial crisis, the need for economic reforms and the reduction of public debts offer new opportunities to move rapidly towards a more resource-efficient, safe and sustainable low-carbon economy.
Přilákání investic do některých oblastí je v současné době obtížné, zejména z důvodu neexistence nebo zkreslení cenových signálů vyplývajících z toho, že nebyly řádně zohledněny náklady na ochranu životního prostředí nebo že byly přiděleny veřejné dotace na činnosti škodlivé pro životní prostředí.
Attracting investment in some areas is currently difficult in particular because of the absence of, or distortion to, price signals arising from a failure to account properly for environmental costs or from public subsidies for environmentally harmful activities.
Unie a členské státy budou muset nastolit vhodné podmínky pro zajištění řádného řešení environmentálních externalit, včetně správných tržních signálů pro soukromý sektor; vše s náležitým ohledem na případné nepříznivé sociální dopady.
The Union and its Member States will need to put in place the right conditions to ensure that environmental externalities are adequately addressed, including by ensuring that the right market signals are sent to the private sector, with due regard to any adverse social impacts.
To bude znamenat systematičtější uplatňování zásady „znečišťovatel platí“, zejména postupným ukončováním dotací, které škodí životnímu prostředí, na úrovni Unie a členských států, vedeným Komisí, s použitím přístupu založeného na aktivní činnosti, mimo jiné prostřednictvím evropského semestru a se zvážením fiskálních opatření na podporu udržitelného využívání zdrojů, například přesunu daňové zátěže z trhu práce na znečištění.
This will involve applying the polluter-pays principle more systematically, in particular through phasing out environmentally harmful subsidies at Union and Member State level, guided by the Commission, using an action-based approach, inter alia, via the European Semester, and considering fiscal measures in support of sustainable resource use such as shifting taxation away from labour towards pollution.
Jelikož přírodní zdroje jsou stále vzácnější, ekonomické výnosy a zisky spojené s jejich vlastnictvím nebo výhradním využíváním se mohou zvýšit.
As natural resources become increasingly scarce, the economic rent and profits associated with their ownership or exclusive use may increase.
Veřejná intervence, která zajistí, aby tyto výnosy nebyly nadměrné a aby byly zohledněny externality, povede k účinnějšímu využívání těchto zdrojů, napomůže předcházet narušení trhu a bude zdrojem veřejných příjmů.
Public intervention to ensure that such rents are not excessive and that externalities are taken into account will lead to a more efficient use of those resources and will help to avoid market distortions, as well as generate public revenue.
V rámci evropského semestru budou sledovány priority v oblasti životního prostředí a klimatu, mimo jiné pomocí hlavních ukazatelů v případě, že tyto priority budou mít význam pro perspektivu udržitelného růstu jednotlivých členských států, jimž jsou určena specifická doporučení.
Environment and climate priorities will be pursued in the framework of the European Semester, including via lead indicators where those priorities are relevant to the sustainable growth prospects of individual Member States to which country-specific recommendations are addressed.
Na úrovni Unie a na úrovni vnitrostátní by měly být ve větší míře využívány další tržní nástroje, například platby za ekosystémové služby, podporující zapojení soukromého sektoru a udržitelnou správu přírodního bohatství.
Other market-based instruments, such as payments for ecosystem services, should be used more extensively at Union and national level to incentivise private sector involvement and the sustainable management of natural capital.
Soukromý sektor, a zejména malé a střední podniky, by měl být rovněž vybízen k tomu, aby využil příležitostí, které mu nabízí nový finanční rámec Unie, k většímu zapojení do společného úsilí o dosažení cílů v oblasti životního prostředí a klimatu, zejména ve vztahu k ekologickým inovacím a zavádění nových technologií.
The private sector, in particular SMEs, should also be encouraged to take up opportunities offered under the new Union financial framework to step up its involvement in efforts to achieve environment and climate objectives, especially in relation to eco-innovation activities and the uptake of new technologies.
V rámci evropského inovačního partnerství by měly být podporovány iniciativy veřejného a soukromého sektoru týkající se ekologických inovací, například inovační partnerství v oblasti vodohospodářství [74].
Public-private initiatives for eco-innovation should be promoted under European Innovation Partnerships, such as the Innovation Partnership on Water [74].
Díky novému rámci pro inovační finanční nástroje [75] by měl být soukromému sektoru usnadněn přístup k financování investic do životního prostředí ‚zejména pokud jde o biologickou rozmanitost a změnu klimatu.
Through the new framework for Innovative Financial Instruments [75], private sector access to finance for investments in environment, in particular biodiversity and climate change, should be facilitated.
Evropské podniky by pak měly být vybízeny i k tomu, aby informace o životním prostředí zveřejňovaly v rámci svého finančního výkaznictví, a to ve větší míře, než jakou od nich požadují stávající právní předpisy Unie [76].
European enterprises should be further encouraged to disclose environmental information as part of their financial reporting, beyond the extent required under existing Union legislation [76].
Komise ve svých návrzích víceletého finančního rámce Unie na období 2014–2020 posílila přednostní začlenění cílů v oblasti životního prostředí a klimatu do všech finančních nástrojů Unie, aby členským státům umožnila dosáhnout souvisejících cílů.
In its proposals for the 2014–2020 Union Multiannual Financial Framework, the Commission has improved the mainstreaming of environment and climate objectives in all Union funding instruments in order to provide opportunities for Member States to achieve related objectives.
Zároveň navrhla zvýšit výdaje související s oblastí klimatu na nejméně 20 % z celkového rozpočtu.
It has also proposed raising climate-related expenditure to at least 20 % of the whole budget.
V klíčových oblastech politiky, jako je zemědělství, rozvoj venkova a politika soudržnosti, by měly být zvýšeny pobídky k poskytování veřejných statků a služeb prospěšných pro životní prostředí a financování by mělo mít vazbu na splnění předběžných podmínek vztahujících se k životnímu prostředí, včetně podpůrných („doprovodných“) opatření.
In key policy areas such as agriculture, rural development and cohesion policy, incentives for the provision of environmentally-beneficial public goods and services should be enhanced, and funding linked to environment-related ex-ante conditionalities, including supporting (‘flanking’) measures.
To by mělo zajistit, aby byly finanční prostředky vynakládány efektivněji a v souladu s cíli souvisejícími se životním prostředím a klimatem.
This should ensure that funds are spent more effectively and in line with environment and climate objectives.
Tyto návrhy předpokládají, že na politiky Unie budou poskytnuty koherentní finanční zdroje určené na provádění a další finanční prostředky pro oblast životního prostředí a změny klimatu, aby byl efektivně zajištěn konkrétní a konzistentní přínos v terénu.
Those proposals envisage matching Union policies with coherent financial resources for implementation, and additional funds for the environment and climate change, so as to effectively deliver tangible and coherent benefits on the ground.