natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Je-li to možné, vyzývají se příslušné orgány k odebrání většího počtu vzorků.
Competent authorities are invited to take more samples when possible.
Početní rozložení vzorků na jednotlivé členské státy vychází z údajů o počtu obyvatel, přičemž minimální počet je 10 vzorků dotčených výrobků za členský stát a kalendářní měsíc, jak je uvedeno v oddíle II.
The distribution of samples per Member State is based on population figures with a minimum number of 10 samples of the products concerned per Member State per calendar month as indicated in Section II.
Potraviny uváděné na trh nebo označené jako potraviny obsahující hovězí maso
Foodstuffs marketed and/or labelled as containing beef
Orientační doporučený počet vzorků za měsíc
Indicative monthly recommended sample numbers
Francie, Německo, Itálie, Spojené království, Španělsko, Polsko
France, Germany, Italy, the United Kingdom, Spain, Poland
Rumunsko, Nizozemsko, Belgie, Řecko, Portugalsko, Česká republika, Maďarsko, Švédsko, Rakousko, Bulharsko
Romania, the Netherlands, Belgium, Greece, Portugal, Czech Republic, Hungary, Sweden, Austria, Bulgaria
Litva, Slovensko, Dánsko, Irsko, Finsko, Lotyšsko
Lithuania, Slovakia, Denmark, Ireland, Finland, Latvia
Slovinsko, Estonsko, Kypr, Lucembursko, Malta
Slovenia, Estonia, Cyprus, Luxembourg, Malta
E. Metody
E. Methods
Příslušné orgány by měly přednostně používat metodu (metody) doporučenou (doporučené) referenční laboratoří Evropské unie pro živočišné proteiny v krmivech (viz: http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops).
Competent authorities should preferably use the method(s) recommended by the European Union Reference Laboratory for animal proteins in feedstuffs, at http://eurl.craw.eu/en/164/legal-sources-and-sops
OPATŘENÍ 2:
ACTION 2:
Kontroly koňského masa určeného k lidské spotřebě
Controls of horsemeat destined for human consumption
Koňské maso, oslí maso, maso z mul nebo mezků, čerstvé, chlazené nebo zmrazené, které je zařazené pod kódem kombinované nomenklatury 0205 a které je určené k lidské spotřebě.
Meat of horses, asses, mules or hinnies, fresh chilled or frozen, classified under the Combined Nomenclature Code 0205 and which are destined for human consumption.
Příslušné orgány by měly provádět úřední kontroly za účelem zjištění možné přítomnosti reziduí fenylbutazonu ve výrobcích uvedených v písmeni A.
Competent authorities should carry out official controls in order to detect the possible presence of phenylbutazone residues in the products referred to in point A.
Odběr vzorků výrobků by měl být prováděn v zařízeních manipulujících s výrobky uvedenými v písmeni A (např. na jatkách, stanovištích hraniční kontroly).
The sampling of the products should be carried out in establishments handling the products referred to in point A (e.g. slaughterhouses, border inspection posts).
Doporučený minimální počet vzorků, které mají být odebrány ve lhůtě uvedené v oddíle II, by měl být stanoven na 1 vzorek na každých 50 tun výrobků uvedených v písmeni A, přičemž minimální počet je 5 vzorků na členský stát.
The recommended minimum number of samples to be taken within the period provided in Section II should be set at 1 sample every 50 tonnes of the products referred to in point A, with a minimum of 5 samples per Member State.
Příslušné orgány by měly používat metody validované v souladu s rozhodnutím 2002/657/ES.
Competent authorities should use methods validated according to Decision 2002/657/EC.
Tyto metody jsou k dispozici na internetové stránce referenční laboratoře Evropské unie pro rezidua veterinárních léčivých přípravků a kontaminujících látek v potravinách živočišného původu v případě reziduí uvedených ve skupině A bodě 5 a skupině B bodě 2 písm. a), b) a e) přílohy I směrnice Rady 96/23/ES [1] (viz: http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/main).II.
Such methods are available at the website of the European Reference Laboratory for the residues of veterinary medicines and contaminants in food of animal origin for residues listed in Annex I, Group A (5) and Group B (2)(a), (b), (e) to Council Directive 96/23/EC [1], at http://fis-vl.bund.de/Public/irc/fis-vl/Home/mainII.
DOBA TRVÁNÍ KOORDINOVANÉHO PLÁNU KONTROL
DURATION OF COORDINATED CONTROL PLAN
Koordinovaný plán kontrol by měl být prováděn po dobu jednoho měsíce ode dne přijetí tohoto doporučení, nebo nejpozději od 1. března 2013.
The coordinated control plan should be carried out for a period of one month starting from the date of adoption of this Recommendation or at the latest by 1 March 2013.
PŘEDLOŽENÍ ZPRÁVY O VÝSLEDCÍCH
REPORTING OF RESULTS
Příslušné orgány by měly pro každé z opatření uvedených v oddíle I této přílohy předložit zprávu shrnující tyto informace:
Competent authorities should report the summary of the following information for each of the actions referred to in Section I of this Annex:
počet odebraných vzorků, podle kategorie výrobků;
number of samples taken, per category of products;
metodu (metody) použitou (použité) pro analýzu a druh provedené analýzy;
the method(s) used for the analysis and the type of analysis performed;
počet pozitivních nálezů;
number of positive findings;
následné kontroly provedené s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 1 v případech, kdy je zjištěná přítomnost koňského masa vyšší než 1 %;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 1 in cases where the detected presence of horsemeat exceeds 1 %;
následné kontroly provedené s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 2;
follow-up controls performed with respect to positive findings in products in point A under Action 2;
výsledky následných kontrol;
results of follow-up controls;
s ohledem na pozitivní nálezy u výrobků uvedených v písmeni A v rámci opatření 2 zemi, ve které bylo vydáno osvědčení k porážce dotčeného zvířete.
with respect to positive findings in products referred to in point A under Action 2, the country where the animal concerned was certified for slaughter.
Zpráva by měla být Komisi předána do patnácti dnů od uplynutí jednoměsíčního období uvedeného v oddíle II.
The report should be communicated to the Commission within 15 days from the end of the one-month period referred to in Section II.
Zpráva by měla být předložena ve formátu, který stanoví Komise.
The report should be presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
Příslušné orgány by měly Komisi prostřednictvím systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva neprodleně oznámit jakékoli pozitivní výsledky úředních kontrol provedených v rámci opatření 1 a 2 uvedených v oddíle I.
Competent authorities should immediately report to the Commission any positive results of the official controls carried out with respect to Actions 1 and 2 mentioned in Section I through the Rapid Alert System for Food and Feed.
Příslušné orgány by také měly Komisi podat zprávu o výsledcích všech vlastních kontrol provedených na jejich žádost provozovateli potravinářských podniků.
Competent authorities should also report to the Commission the results of any own checks carried out at their request by food business operators.
Tyto informace by měly být doplněny o podrobné údaje uvedené v bodě 1 a předloženy ve formátu, který stanoví Komise.
Such information should be accompanied by the details referred to in point 1 and presented in accordance with the format to be provided by the Commission.
k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému, nízkouhlíkovému hospodářství
on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy
V dubnu 2006 Evropský parlament a Rada přijaly směrnici o energetické účinnosti u konečného uživatele a o energetických službách [1] vytvářející rámec pro opatření, která řeší potenciál úspory energie v odvětvích konečného využití energie nezahrnutých do systému obchodování s emisemi (ETS).
In April 2006, the European Parliament and the Council adopted a Directive on Energy End-Use Efficiency and Energy Services [1], setting the framework for measures addressing energy saving potential in the energy end-use sectors not covered by the Emissions Trading Scheme (ETS).
Národní akční plány energetické účinnosti (NEEAP) požadované ve směrnici 2006/32/ES hrají klíčovou úlohu v plánování vnitrostátních opatření, které řeší energetickou účinnost s výjimkou ETS, a v podávání zpráv o jejich plnění.
National Energy Efficiency Action Plans (NEEAPs) required by the Directive 2006/32/EC play a central role in planning and reporting on implementation of national measures addressing energy efficiency with the exception of the ETS.
Řada členských států EU ve svých prvních NEEAP stanovila plány využití potenciálu IKT v úspoře energie [2].
In their first NEEAPs a number of EU Member States have indicated plans to tackle the energy saving potential of ICT [2].
Očekává se, že využití potenciálu snížení spotřeby energie EU o 20 % povede k významným úsporám nákladů a přínosům pro životní prostředí.
Unlocking the potential to reduce 20% of the EU's energy consumption is expected to result in significant cost savings and environmental benefits.
Návrhy schválila Evropská rada [5] a Evropský parlament v prosinci 2008.
The proposals were approved by the European Council [5] and the European Parliament in December 2008.
V květnu 2008 přijala Komise sdělení Zlepšování energetické účinnosti prostřednictvím informačních a komunikačních technologií [6], v němž uznává potenciál informačních a komunikačních technologií (IKT) poskytovat nákladově efektivní prostředky pro zvýšení energetické účinnosti v celém odvětví a v širší občanské společnosti.
In May 2008, the Commission adopted the Communication Addressing the challenge of energy efficiency through information and communication technologies [6] in which it recognised the potential of Information and Communication Technologies (ICT) to provide a cost-effective means of improving energy efficiency across industry and broader civil society.
V červenci 2008 přijala Komise sdělení o Akčním plánu pro udržitelnou spotřebu a výrobu a udržitelnou průmyslovou politiku [7], (SCP/SIP) s návrhy zaměřenými na zlepšení environmentální výkonnosti výrobků během jejich celého životního cyklu, zvýšení poptávky po více udržitelném zboží a na podporu průmyslu EU, aby využíval výhody vyplývající z inovačních příležitostí.
In July 2008 the Commission adopted the Communication on the Sustainable Consumption and Production and Sustainable Industrial Policy Action Plan [7], (SCP/SIP), with proposals aiming to improve the environmental performance of products throughout their life-cycle and to increase the demand for more sustainable goods, while encouraging EU industry to take advantage of opportunities to innovate.
V listopadu 2008 Komise přijala plán evropské hospodářské obnovy [10] pro rychlejší návrat k hospodářskému růstu, v němž se zdůrazňuje neodkladná potřeba investování do energetické účinnosti a čistých technologií.
In November 2008, the Commission adopted a European Economic Recovery Plan [10] for a faster return to economic growth, emphasising the immediate need for investment in energy efficiency and clean technologies.
Komise za účelem plnění tohoto plánu navrhla ve sdělení Investujme dnes do Evropy zítřka [11] soubor opatření na vyčlenění finanční podpory pro energetiku a vysokorychlostní širokopásmové sítě.
To implement this plan, in the Communication Investing today for tomorrow's Europe [11], the Commission proposed a package of measures to channel financial support towards energy and high speed broadband networks.
V prosinci 2008 přijala Komise Akční plán zavádění inteligentních dopravních systémů v Evropě a s ním spojený návrh směrnice, která stanoví rámec pro zavádění inteligentních dopravních systémů (ITS) v oblasti silniční dopravy a styčné body s jinými druhy dopravy [12].
In December 2008, the Commission adopted, as part of the Green Transport initiative, an Action Plan for the Deployment of Intelligent Transport Systems in Europe and an accompanying Proposal for a Directive laying down the framework for the deployment of Intelligent Transport Systems (ITS) in the field of road transport and interfaces with other transport modes [12].
Komise navrhla konkrétní opatření zaměřená na urychlené zavádění ITS s cílem zvýšit energetickou účinnost v dopravních systémech.
The Commission proposed specific measures aimed to accelerate the deployment of ITS with the aim of improving energy efficiency in transport systems.
Využívání energie v zařízeních a službách IKT představuje přibližně 8 % elektrické energie v EU a 2 % emisí uhlíku [13].
Energy use by ICT equipment and services represents about 8% of electrical power in the EU, and about 2% of carbon emissions [13].
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/32/ES ze dne 6. července 2005 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign energetických spotřebičů [14] stanoví pro celou EU pravidla pro uvádění energetických spotřebičů na trh, včetně produktů IKT, pokud jde o jejich energetickou účinnost a vliv na životní prostředí po dobu celého životního cyklu.
The Directive 2005/32/EC of the European Parliament and of the Council of 6 July 2005 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-using products [14] provides EU-wide rules for placing energy-using products on the market, including ICT products, in relation to their energy efficiency and environmental performance over their full life-cycle.
Směrnice také poskytuje příležitost pro dobrovolné iniciativy předložené průmyslem.
The Directive also gives opportunities to voluntary initiatives tabled by industry.
Komise ve sdělení k mobilizaci informačních a komunikačních technologií pro usnadnění přechodu k energeticky účinnému nízkouhlíkovému hospodářství [15] zdůraznila nevyužitý potenciál odvětví IKT v oblasti systémového zlepšování vlastních procesů, včetně provozu, výroby, poskytování služeb a řízení dodavatelských řetězců.
In its Communication on mobilising Information and Communications Technologies to facilitate the transition to an energy-efficient, low-carbon economy [15], the Commission underscored the untapped potential for the ICT sector to focus on systemic improvements to its own processes, including operations, manufacturing, service delivery and supply chain management.
Výsledky veřejné konzultace [16] uveřejněné v září 2009 potvrdily, že různé společnosti mají v současné době různé strategie ke snížení energetické náročnosti a vlivu na životní prostředí.
The results of a public consultation [16] published in September 2009 confirmed that different companies currently pursue different strategies to improve their energy and environmental performance.
Koordinovaný přístup by lépe upozornil na příležitosti, pomohl v zaměření investic, vedl k hospodářským přínosům pro dané odvětví jako celek a přispěl k dosažení cílů v oblasti energetické účinnosti.
A co-ordinated approach would better highlight opportunities, focus investment and yield economic benefits for the sector as a whole, as well as contributing to energy-efficiency goals.
Je nanejvýš důležité, aby si odvětví IKT stanovilo náročné cíle pro snížení energetické náročnosti svých procesů a jejich vlivu na životní prostředí.
Setting ambitious targets by the ICT sector for improving the energy and environmental performance of its processes is of the utmost importance.
Pokrok v dosahování těchto cílů by měl být měřitelný a ověřitelný.
Progress towards such targets should be measurable and verifiable.
Cíle by se měly aktualizovat s tím, jak budou k dispozici spolehlivější výchozí údaje.
Targets should be updated as more reliable baseline data becomes available.
Odvětví IKT vyjádřilo zájem na ustavení Fóra pro energetickou účinnost IKT (IKT4EE), které by pracovalo s cílem přijmout a zavést rámcový systém pro měření energetických a uhlíkových stop v odvětví a stanovit cíle a určit srovnatelný pokrok.
The ICT sector has expressed an interest in setting up an ICT for Energy Efficiency (ICT4EE) Forum that would work to adopt and implement a framework to measure the sector's energy and carbon footprints, set targets and benchmark progress.
Pro účely tohoto doporučení se odvětvím IKT rozumí odvětví výroby IKT, odvětví obchodu s IKT a odvětví služeb IKT podle definic Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj [17].
For the purposes of this Recommendation, the ICT sector refers to the ICT manufacturing industries, ICT trade industries and ICT services industries as defined by the Organisation for Economic Co-operation and Development [17].
Odvětví IKT může poskytnout nástroje pro simulaci, modelování, analýzu a vizualizaci, které jsou naprosto nezbytné pro usnadnění celého přístupu stavebnictví k projektu a provozu budov, který bere v úvahu řadu faktorů ovlivňujících poptávku po energii.
The ICT sector can deliver simulation, modelling, analysis, monitoring and visualisation tools that are vitally needed to facilitate a whole building approach to the design and operation of buildings that takes into account the many factors that influence energy demand.
Investice však brzdí skutečnost, že za celé odvětví neexistují spolehlivé a transparentní prostředky pro kvantifikaci a sledování úspor energie a nákladů v průběhu času, které by v ideálním případě vytvořily základnu pro strategie a nástroje projektů.
However investments are hampered by the absence of a sector-wide reliable and transparent means of quantifying and tracking energy and cost savings over time, which ideally would form the basis of design strategies and tools.
Odvětví dopravy a logistiky silně závisí na používání IKT, pokud jde o fungování a optimalizaci celkové činnosti tohoto odvětví, zejména pak požadavků na dopravu a skladování.
Transport and logistics industries rely heavily on the use of ICT for the functioning and optimisation of their overall operations, in particular transportation and storage requirements.
Z toho důvodu jsou dobře připravena převzít vedoucí úlohu v optimalizaci energetických a uhlíkových stop svých služeb a v poskytování příslušných informací zákazníkům.
They are thus well-positioned to take a leading role in optimising the energy and carbon footprints of their services and providing relevant information to customers.
V oblasti budov, stavebnictví, dopravy a logistiky už byla formulována potřeba srovnatelných metodik pro měření energetické náročnosti a emisí uhlíku a práce za tímto účelem už byly zahájeny.
In the buildings and construction, and transport and logistics domains, a need for comparable methodologies for measuring energy performance and carbon emissions has already been identified, and work to this end has already been initiated.
Společné metodiky by měly sloužit k zajištění spolehlivých údajů a jako základna, na které by bylo možné rozvíjet nástroje IKT.
Common methodologies should serve to provide reliable data and a basis upon which ICT tools could be developed.
Partnerství mezi odvětvími by mohla urychlit rozvoj a rozsáhlé zavádění řešení na bázi IKT určených pro sledování, řízení a měření využívání energie a emisí uhlíku v energeticky náročných činnostech, a tím přispět k poskytnutí spolehlivého základu pro rozhodování v oblasti úspor energie a snižování emisí.
Partnerships between sectors could accelerate the development and wide-scale roll-out of ICT-based solutions for monitoring, managing and measuring energy-use and carbon emissions in energy-using activities, thus helping to provide a reliable basis for energy-saving and emissions-reducing decisions.
Inteligentní měření spotřeby může zajistit toky informací v reálném čase a umožnit nové kontrolní smyčky, čímž dovolí lepší řízení a kontrolu elektrické energie a ovlivní konečnou spotřebu ze strany spotřebitelů, zejména když je doprovázeno podrobným vyúčtováním.
Smart metering can provide real-time information flows and the possibility of new control loops, thereby enabling better management and control of energy, and influencing final consumption by consumers, in particular when metering is accompanied by informative billing.
Několik členských států již přijalo právní předpisy nařizující zavedení inteligentního měření spotřeby nebo o jejich přijetí uvažuje.
Several Member States have introduced, or are considering legal obligations to introduce, smart metering.
Koordinovaný postup členských států při stanovování minimálních funkčních specifikací pro inteligentní měřiče spotřeby by měl zamezit vzniku technických překážek, zajistit interoperabilitu a umožnit zavedení inovačních aplikací pro řízení konečného využití energie založených na IKT.
Concerted action by Member States to set minimum functional specifications for smart meters would help avoid technical barriers, ensure interoperability and enable the introduction of innovative ICT-based applications for managing energy end-use.
Inteligentní měření a inteligentní rozvodné sítě jsou důležitými prostředky pro maximalizaci úspor energie v budovách, pro rozsáhlé rozšíření elektrických vozidel, pro efektivní dodávky a distribuci energie a pro zavedení obnovitelných zdrojů energie.
Smart metering and smart grids are important means to maximise energy savings in buildings, for the widespread deployment of electric vehicles, and for efficient energy supply and distribution and for integrating renewable energy sources.
Aplikace a služby vyplývající z tohoto rozvoje pravděpodobně zavdají podnět ke vzniku nových odvětví hospodářské činnosti se zapojením účastníků jak z odvětví energetiky, tak i z odvětví IKT.
Applications and services stemming from such developments will likely give rise to new sectors of economic activity, involving actors from both the energy and ICT sectors.
Podmínky napomáhající ke vzniku nových trhů by se měly posuzovat spolu s pilotními projekty a jinými průzkumnými iniciativami.
The conditions conducive to spawning new markets should be considered alongside pilot schemes and other exploratory initiatives.
Pro účely tohoto doporučení se odhmotněním IKT rozumí snížení potřeby fyzického zařízení, které podmiňuje poskytování elektronických služeb.
For the purposes of this Recommendation, dematerialisation of ICT should be understood as reducing the need for the physical equipment that underlies electronic services delivery.
Odhmotnění má mimořádný význam pro zadávání veřejných zakázek v oblasti IKT.
Dematerialisation is of particular relevance to public procurement of ICT.
Lze toho dosáhnout optimalizací využívání existujících fyzických zdrojů, optimalizací konfigurace systémů IKT a zajištěním, aby rozšíření nebo modernizace existujících systémů nebylo nevyhnutně omezeno smluvně nebo technicky.
This can be achieved by optimising the use of existing physical resources, by optimising the configuration of ICT systems and by ensuring that extensions or upgrades to existing systems are not contractually or technically limited.
Jak prokázala veřejná konzultace uvedená ve 14. bodu odůvodnění, státní správy na všech úrovních jsou připraveny zapojit se do činností v oblasti zvyšování energetické účinnosti a snižování emisí uhlíku.
There is a readiness at all levels of government to engage in activities to improve energy efficiency and reduce carbon emissions, as evidenced by the public consultation referred to in recital 14.
Úlohou IKT v dosahování těchto cílů je také zaměření na probíhající iniciativy státních orgánů v celé Evropě.
The role of ICT in achieving these objectives is also the focus of ongoing initiatives by public authorities across Europe.
Je nutná účinná spolupráce mezi vnitrostátními, regionálními a místními úrovněmi správních orgánů členských států, aby se zajistil soulad mezi opatřeními, využila pozitivní synergie mezi nimi a vytvořil soubor kolektivních znalostí na základě sdílení zkušeností.
Effective cooperation among national, regional and local levels of Member State governments is needed to ensure coherence between measures, exploit positive synergy between them and build a body of collective knowledge from sharing the results of experience.