natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Udržitelné a nízkouhlíkové technologie účinně využívající zdroje v odvětvích zpracovatelského průmyslu náročných na energii
Sustainable, resource-efficient and low-carbon technologies in energy-intensive process industries
Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelských odvětví, jako v případě chemických látek, cementu, celulózy a papíru, skla, nerostů nebo neželezných kovů a oceli, a to výrazným zvýšením účinného využívání zdrojů a energetické účinnosti a snížením dopadu těchto průmyslových činností na životní prostředí.
Increasing the competitiveness of process industries, such as chemical, cement, pulp and paper, glass, minerals or non-ferrous metals and steel industries, by drastically improving resource and energy efficiencies and reducing the environmental impact of such industrial activities.
Pozornost se zaměří na vývoj a ověření základních technologií pro inovativní látky, materiály a technologická řešení pro výrobky a procesy s nízkými emisemi uhlíku a méně energeticky náročné procesy a služby v celém hodnotovém řetězci, jakož i na přijetí výrobních technologií a postupů s mimořádně nízkými emisemi uhlíku k dosažení konkrétního omezení intenzity emisí skleníkových plynů.
Focus will be on the development and validation of enabling technologies for innovative substances, materials and technological solutions for low-carbon products and less energy-intensive processes and services along the value chain, as well as on the adoption of ultra-low carbon production technologies and techniques, to achieve specific greenhouse gas emission intensity reductions.
Nové udržitelné obchodní modely
New sustainable business models
Meziodvětvová spolupráce na koncepcích a metodách pro „znalostní“ specializovanou výrobu může podpořit organizační učení, tvořivost a inovace se zaměřením na obchodní modely v přístupech upravených podle potřeb, které lze přizpůsobit požadavkům globálních hodnotových řetězců a sítí, měnícím se trhům a vznikajícím a budoucím průmyslovým odvětvím.
Cross-sectoral cooperation in concepts and methodologies for knowledge-based, specialised production can boost learning in organisations, creativity and innovation with a focus on business models in customised approaches that can adapt to the requirements of globalised value chains and networks, changing markets, and emerging and future industries.
Zahrnuje to řešení udržitelných obchodních modelů pokrytím celého životního cyklu daného výrobku a procesu.
This includes addressing sustainable business models by covering the whole lifecycle of the product and process.
V oblasti výzkumu vesmíru budou činnosti na úrovni Unie prováděny ve spojení s činnostmi výzkumu vesmíru členských států a Evropské kosmické agentury (ESA) za účelem vytvoření doplňkovosti mezi jednotlivými aktéry.
In the field of space research, action at Union level will be carried out in conjunction with the space research activities of the Member States and the European Space Agency (ESA), aiming at building up complementarity among different actors.
Umožnění evropské konkurenceschopnosti, nezávislosti a inovace evropského kosmického odvětví
Enabling European competitiveness, non-dependence and innovation of the European space sector
Cílem je udržet vedoucí úlohu v oblasti vesmíru v celosvětovém měřítku zachováním a dalším rozvojem nákladově účinného a konkurenceschopného a inovativního kosmického průmyslu (včetně malých a středních podniků) a výzkumné obce a podporou inovací založených na kosmických technologiích.
The objective is to maintain a globally leading role in space by safeguarding and further developing a cost-effective, competitive and innovative space industry (including SMEs) and research community and by fostering space-based innovation.
Zabezpečit a dále rozvíjet konkurenceschopný, udržitelný a podnikatelský kosmický průmysl a výzkumnou obec a posílit nezávislost Evropy v oblasti kosmických systémů.
Safeguard and further develop a competitive, sustainable and entrepreneurial space industry and research community and strenghten European non-dependance in space systems
Evropa hraje přední úlohu v oblasti výzkumu vesmíru a vývoje kosmických technologií a nepřetržitě vyvíjí vlastní operační kosmické infrastruktury (například program Galileo a program Copernicus).
Europe is playing a leading role in space research and in the development of space technologies and is continually developing its own operational space infrastructures (e.g. the Galileo programme and the Copernicus programme).
Evropský průmysl se etabloval jako vývozce prvotřídních družic a jiných souvisejících kosmických technologií.
In fact, European industry has established itself as an exporter of first class satellites and other space-related technologies.
Tato pozice je však ohrožena konkurencí ze strany jiných významných kosmických mocností.
Nevertheless, this position is challenged by competition from other major space powers.
Cílem tohoto opatření je rozvoj výzkumné základny zajištěním kontinuity v programech pro výzkum vesmíru a inovace, například sledem menších a častějších demonstračních projektů v oblasti vesmíru.
The objective of this measure is the development of a research base by providing continuity in space research and innovation programmes, for example by a sequence of smaller and more frequent in-space demonstration projects.
To Evropě umožní rozvíjet svou průmyslovou základnu a výzkumnou obec zabývající se vesmírem, a tím přispět k překonání současného stavu a k její nezávislosti na dovozu kritických technologií.
This will allow Europe to develop its industrial base and space research and technological development (RTD) community, thereby contributing to advancing beyond the current state of the art and to its non-dependence from imports of critical technologies.
V zájmu optimalizace investic a rozvoje přístupu na trh by měla být podpořena normalizace.
Standardisation should be supported in order to optimise the investments and to develop access to market.
Podpora inovací mezi kosmickým průmyslem a ostatními odvětvími
Boost innovation between space and non-space sectors
Řada výzev v oblasti kosmických technologií má paralely s pozemními výzvami, například v oblastech letectví, energetiky, životního prostředí, telekomunikací a informačních a komunikačních technologií, využívání přírodních zdrojů, senzorů, robotiky, vyspělých materiálů, bezpečnosti a zdraví.
A number of challenges in space technologies have parallels to terrestrial challenges, for example in the fields of aeronautics, energy, environment, telecommunications and ICT, natural resource exploration, sensors, robotics, advanced materials, security and health.
Tyto společné znaky nabízejí příležitosti ke společnému rozvoji technologií v počátečních fázích, a to jak v rámci výzkumných obcí zabývajících se vesmírem, tak i jiných výzkumných obcí, zejména ze strany malých a středních podniků a včetně průmyslových odvětví mimo oblast vesmíru, což může vést k rychlejším průlomovým inovacím, než by jich bylo možno dosáhnout později v osamostatněných podnicích.
These commonalities offer opportunities for early co-development, in particular by SMEs, of technologies across space and non-space communities, including non-space industries, potentially resulting in breakthrough innovations more rapidly than achieved in spin-offs at a later stage.
Využívání stávající evropské kosmické infrastruktury by mělo být podněcováno podporou vývoje inovativních výrobků a služeb založených na dálkovém průzkumu, geolokalizaci nebo jiných druzích údajů získávaných prostřednictvím družic.
Exploitation of existing European space infrastructure should be stimulated by promoting the development of innovative products and services based on remote sensing, geo-positioning or other types of satellite enabled data.
Evropa by mimoto měla v případě potřeby pomocí náležitě zacílených opatření, včetně podpory pro iniciativy v oblasti přenosu kosmických technologií, posilovat počínající rozvoj podnikání v kosmickém odvětví.
Europe should furthermore reinforce the incipient development of an entrepreneurial space sector, where appropriate, by well targeted measures, including support for space technology transfer initiatives.
Umožnění pokroku v oblasti kosmických technologií
Enabling advances in space technologies
Cílem je vyvíjet vyspělé a základní kosmické technologie a operační koncepce od myšlenky po demonstraci ve vesmíru.
The objective is to develop advanced and enabling space technologies and operational concepts from idea to demonstration in space.
Pro budoucnost evropské společnosti je zásadní schopnost přístupu do vesmíru a rozvoje, udržování a provozování evropských kosmických systémů na oběžné dráze Země a mimo ni.
The ability to access space and to develop, maintain and operate space systems in Earth orbit and beyond are vital to the future of European society.
Potřebné kapacity vyžadují investice do výzkumu a inovací, pokud jde o řadu kosmických technologií, (například pro nosné rakety a jiné nosiče, družice, roboty, nástroje a senzory) a do koncepcí provozu od nápadu po demonstrace ve vesmíru.
The necessary capabilities require research and innovation investments in a multitude of space technologies (e.g. for launchers and other vehicles, satellites, robotics, instruments and sensors) and in operational concepts from idea to demonstration in space.
Evropa je v současnosti jednou ze tří předních kosmických mocností, jejíž hybnou silou jsou zejména investice členských států prostřednictvím programů ESA a národních programů, avšak v porovnání s výší investic do vesmírného výzkumu a vývoje ve Spojených státech amerických (přibližně 20 % celkového rozpočtu NASA) je nutné evropskou výši investic do budoucích kosmických technologií a aplikací posílit v celém řetězci:
Europe is currently one of the three leading space powers mainly driven by investments by Member States through ESA and national programmes, but compared to the level of investment in space R&D in the United States (e.g. about 20 % of the total NASA budget) the European focus in future space technologies and applications needs to be strengthened along the entire chain:
nízká úroveň technologické připravenosti (TRL) výzkum, který je často silně závislý na klíčových základních technologiích, s možností vytvoření průlomových technologií s pozemními aplikacemi;
low technology readiness level (TRL) research, often relying heavily on key enabling technologies, with the potential of generating breakthrough technologies with terrestrial applications;
zdokonalení stávajících technologií, například prostřednictvím miniaturizace, vyšší energetické účinnosti a vyšší citlivosti senzorů;
improvement of existing technologies, e.g. through miniaturisation, higher energy efficiency, and higher sensor sensitivity;
demonstrace a ověření nových technologií a koncepcí ve vesmíru a v analogickém pozemském prostředí;
demonstration and validation of new technologies and concepts in the space and terrestrial analogue environments;
kontext mise, například analýza kosmického prostředí, pozemní stanice, ochrana kosmických systémů a infrastruktury před poškozením nebo zničením v důsledku střetu s odpadem nebo jinými kosmickými objekty, jakož i účinky kosmického počasí, včetně slunečních erupcí (situační orientace ve vesmíru („Space Situational Awareness“, SSA)), podpora inovativního shromažďování a přenosu údajů a infrastruktury pro archivování vzorků;
mission context, e.g. analysis of the space environment, ground stations, protecting space systems and infrastructure against damage or destruction from collision with debris or other space objects, as well as the effects of space weather events including solar flares (Space Situational Awareness, SSA), fostering innovative data gathering and transmission and sample archiving infrastructure;
družicová komunikace, vyspělé technologie v oblasti navigace a dálkového průzkumu zahrnující výzkum, který je nezbytný pro budoucí generace kosmických systémů Unie (například Galileo a Copernicus).
satellite communication, advanced navigation and remote sensing technologies, covering the research essential for future generations of Union space systems (e.g. Galileo and Copernicus).
Umožnění využívání kosmických údajů
Enabling exploitation of space data
Cílem je zajistit rozsáhlejší vyžívání kosmických údajů ze stávajících, minulých a budoucích evropských misí ve vědecké, veřejné a komerční oblasti.
The objective is to ensure more extensive utilisation of space data from existing, archived and future European missions in the scientific, public and commercial domain.
Kosmické systémy vytvářejí informace, které často nelze získat jinak.
Space systems produce information which often cannot be acquired in any other way.
Navzdory evropským misím světové úrovně údaje o zveřejnění ukazují, že pravděpodobnost využití údajů z evropských misí je nižší než u údajů z misí USA.
Despite world-class European missions, publication figures show that data from European missions are not as likely to be used as data from US missions.
Lze dosáhnout mnohem většího využití údajů z evropských družic (vědeckého, veřejného nebo obchodního), pokud bude vyvinuto další úsilí v oblasti zpracování, archivace, ověřování, normalizace a udržitelné dostupnosti kosmických údajů z evropských misí, jakož i podpory vývoje nových informačních produktů a služeb vzešlých z těchto údajů a případně v kombinaci s údaji pozemního pozorování.
A considerably increased exploitation of data from European satellites (scientific, public or commercial) can be achieved if further effort is made for the processing, archiving, validation, standardisation and sustainable availability of space data from European missions as well as to support the development of new information products and services resulting from those data and, where appropriate, in combination with data from ground-based observations.
Inovace v oblasti získávání a zpracovávání údajů, jejich syntézy, šíření a interoperability, zejména podpora volného přístupu k vědeckým údajům a metaúdajům o Zemi a jejich výměny, s využitím rovněž inovativních forem spolupráce založených na informačních a komunikačních technologiích mohou zajistit vyšší návratnost investic do kosmické infrastruktury a přispět k řešení společenských výzev.
Innovations in data acquisition and processing, data fusion, and data dissemination and interoperability, in particular promotion of access to and exchange of earth science data and metadata, utilising also innovative ICT-enabled forms of collaboration, can ensure a higher return on investment of space infrastructure and contribute to tackling societal challenges.
Kalibrace a validace kosmických údajů (pro jednotlivé přístroje, mezi přístroji a misemi a s ohledem na objekty na místě) jsou klíčové pro účinné využívání kosmických údajů ve všech oblastech a je potřeba posílit normalizaci údajů získaných z vesmíru a referenčních rámců.
Calibration and validation of space data (for individual instruments, between instruments and missions, and with respect to in-situ objects) are key factors in the efficient use of space data in all domains, and there is a need to enhance the standardisation of space-derived data and reference frames.
Přístup k údajům a využití kosmických misí představuje záležitost, která vyžaduje globální koordinaci.
Data access and exploitation of space missions is a matter that requires global coordination.
U údajů z pozorování Země je harmonizovaných přístupů a osvědčených postupů dosaženo částečně v koordinaci s mezivládní organizací Skupina pro dálkový průzkum Země (GEO), jejímž cílem je podporovat globální soustavu systémů pozorování Země (GEOSS), jíž se Unie účastní, a to konkrétně plným využitím programu Copernicus.
For Earth observation data, harmonised approaches and best practices are partly achieved in coordination with the intergovernmental organisation Group on Earth Observation (GEO), aiming to sustain a Global Earth Observation System of Systems (GEOSS), in which the Union participates, namely by fully exploiting the Copernicus programme.
Bude podpořeno rychlé zavádění těchto inovací do příslušných aplikací a rozhodovacích procesů.
A fast introduction of these innovations into the relevant application and decision making processes will be supported.
To rovněž zahrnuje využívání údajů pro další vědecké zkoumání.
This includes as well the exploitation of data for further scientific investigation.
Umožnění evropského výzkumu na podporu mezinárodních partnerství v oblasti vesmíru
Enabling European research in support of international space partnerships
Cílem je podporovat přínos evropského výzkumu a inovací k dlouhodobým mezinárodním partnerstvím v oblasti vesmíru.
The objective is to support the European research and innovation contribution to long term international space partnerships.
Ačkoliv kosmické údaje přinášejí značné místní výhody, kosmické projekty mají v zásadě globální charakter.
Although space information provides great local benefits, space undertakings have a fundamentally global character.
To je zřejmé zejména v případě kosmických hrozeb pro Zemi a kosmické systémy.
This is particularly clear for the cosmic threat to Earth and space systems.
Ztráty družic způsobené kosmickým počasím a kosmickým odpadem činí zhruba 100 milionů EUR ročně.
The loss of satellites due to space weather and space debris is estimated to cost around EUR 100 million a year.
Globální povahu má stejně tak mnoho projektů v oblasti vědy o vesmíru a průzkumu ve vesmíru.
Equally global are many space science and exploration projects.
Vývoj špičkových kosmických technologií se v rostoucí míře uskutečňuje v takovýchto mezinárodních partnerstvích, což znamená, že přístup k těmto mezinárodním projektům je pro evropské výzkumné pracovníky a průmysl důležitým faktorem úspěchu.
The development of cutting-edge space technology is increasingly taking place within such international partnerships, making access to such international projects an important success factor for European researchers and industry.
Příspěvek Unie k tomuto celosvětovému úsilí v oblasti vesmíru je nutno vymezit v dlouhodobých strategických plánech (10 let a více), sladit jej s prioritami politiky Unie v oblasti vesmíru a koordinovat s členskými státy a s interními evropskými partnery, například Evropskou kosmickou agenturou a národními kosmickými agenturami, a případně s mezinárodními partnery a s kosmickými agenturami kosmických mocností.
The Union contribution to such global space endeavours needs to be defined in long-term strategic roadmaps (10 years and more), aligning with the Union's space policy priorities, and in coordination with the Member States and internal European partners, such as ESA and National Space Agencies, and, when relevant, with international partners and with the space agencies of space-faring nations.
Priority pro provádění výzkumu vesmíru a inovací v rámci programu Horizont 2020 jsou v souladu s prioritami politiky Unie v oblasti vesmíru, jak jsou vymezeny Radou pro vesmír a ve sdělení Komise ze dne 4. dubna 2011 nazvaném „Na cestě ke kosmické strategii Evropské unie sloužící občanům“.
The implementation priorities of space research and innovation under Horizon 2020 are in line with the Union's space policy priorities as defined by the Space Council and in the Commission Communication of 4 April 2011 entitled "Towards a space strategy for the European Union that benefits its citizens".
Způsob provádění bude případně založen na strategických výzkumných programech vypracovaných na základě konzultací s členskými státy a národními kosmickými agenturami, ESA, zúčastněnými stranami z evropského kosmického průmyslu (včetně malých a středních podniků), akademickou obcí a technologickými instituty a Poradní skupinou pro vesmír.
The implementation will, where appropriate, be based on strategic research agendas developed in consultation with the Member States and National Space Agencies, ESA, stakeholders from European space industry (including SMEs), academia, technology institutes and the Space Advisory Group.
Pokud jde o účast v mezinárodních podnicích, výzkumný a inovační program bude stanoven ve spolupráci se zúčastněnými stranami z Evropy a s mezinárodními partnery (například NASA, ROSCOSMOS a JAXA).
As regards the participation in international undertakings, the research and innovation agenda will be defined in collaboration with European stakeholders and international partners (e.g. NASA, ROSCOSMOS and JAXA).
Využívání kosmických technologií musí být případně podporováno prostřednictvím příslušných specifických cílů v rámci priority „společenské výzvy”.
The application of space technologies shall be supported through the respective specific objectives of the priority "Societal challenges", where appropriate.
PŘÍSTUP K RIZIKOVÉMU FINANCOVÁNÍ
ACCESS TO RISK FINANCE
Program Horizont 2020 zřídí dva nástroje („kapitálový nástroj“ a „dluhový nástroj“) složené z různých specializovaných nástrojů.
Horizon 2020 will set up two facilities (the 'Equity facility' and the 'Debt facility'), composed of various windows.
Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj pro malé a střední podniky v rámci dluhového nástroje budou zavedeny ve vzájemné provázanosti s programem COSME jako součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitál a dluhové financování na podporu výzkumu a inovací a růstu malých a středních podniků.
The Equity facility and the SME window of the Debt facility will be implemented in interdependence with COSME, as part of two Union Financial Instruments that provide equity and debt to support R&I and growth of SMEs.
Kapitálový nástroj a dluhový nástroj mohou případně umožnit spojení finančních zdrojů s členskými státy nebo regiony ochotnými přispět částí evropských strukturálních a investičních fondů, které jim byly přiděleny, podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1303/2013 [10].Místo poskytování úvěrů, záruk nebo prostředků na vlastní kapitál atp. přímo konečným příjemcům pověří Komise poskytováním podpory finanční instituce, zejména prostřednictvím systémů záruk se sdílením rizik a investic do vlastního a kvazivlastního kapitálu.
The Equity facility and the Debt facility may, where appropriate, allow pooling of financial resources with Member States or regions willing to contribute part of the ESI Funds allocated to them, in accordance with Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council [10].Instead of providing for instance loans, guarantees or equity directly to final beneficiaries, the Commission will delegate to financial institutions the provision of support via, in particular, risk-sharing, guarantee schemes and equity and quasi-equity investments.
Dluhový nástroj
Debt facility
Dluhový nástroj bude poskytovat úvěry jednotlivým příjemcům na investice do výzkumu a inovací;
The Debt facility will provide loans to single beneficiaries for investment in R&I;
(protizáruky), záruky finančním zprostředkovatelům poskytujícím úvěry příjemcům;
(counter-) guarantees to financial intermediaries providing loans to beneficiaries;
kombinace úvěrů a (protizáruk) záruk;
combinations of loans and (counter-) guarantees;
a záruky nebo protizáruky v rámci vnitrostátních nebo regionálních systémů dluhového financování.
and guarantees and/or counter-guarantees for national or regional debt-financing schemes.
Dluhový nástroj bude uskutečňovat činnosti k zlepšení splatnosti a bude podporovat specializovaný nástroj pro malé a střední podniky, s výhradou výše poptávky (viz část II oddíl 3 „Inovace v malých a středních podnicích“).
The Debt facility will undertake maturity enhancement activities, and it will support the dedicated SME Instrument, subject to the level of demand (see section 3 'Innovation in SMEs' of Part II).
Prostředky z dluhového nástroje mohou být kombinovány, případně s připojením grantů (včetně jednorázových částek), spolu s prostředky z kapitálového nástroje do jednoho či více integrovaných programů.
Provisions from the Debt facility may be combined, with the possible addition of grants (including lump sums), with provisions from the Equity facility in one or more integrated schemes.