natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Proto pro zlepšení realizace dopravních projektů, zejména projektů přeshraničních, s vysokou evropskou přidanou hodnotou by se měla část prostředků z Fondu soudržnosti 11305500000 EUR) přesunout na financování dopravních projektů v hlavní dopravní síti nebo dopravních projektů souvisejících s horizontálními prioritami členských států způsobilých čerpat z Fondu soudržnosti v rámci Nástroje pro propojení Evropy.
Therefore, in order to improve the completion of transport projects – in particular cross-border ones – with a high European added value, part of the Cohesion Fund allocation (EUR 11305500000) should be transferred to finance transport projects on the transport core network or transport projects relating to horizontal priorities in the Member States eligible for financing from the Cohesion Fund under the CEF.
Výběr projektů způsobilých pro financování by měl v počáteční fázi respektovat výši prostředků přidělených jednotlivým státům z Fondu soudržnosti.
In an initial phase, the selection of projects eligible for financing should respect the national allocations under the Cohesion Fund.
Komise by měla podporovat členské státy způsobilé čerpat z Fondu soudržnosti v jejich úsilí při tvorbě vhodného seznamu projektů, a to zejména posílením institucionální kapacity dotčených orgánů veřejné správy a organizováním dalších výzev k předkládání návrhů při současném zajištění transparentního procesu výběru projektů.
The Commission should support Member States eligible for financing from the Cohesion Fund in their efforts to develop an appropriate pipeline of projects, in particular by strengthening the institutional capacity of the public administrations concerned and by organising additional calls for proposals, while ensuring a transparent process for the selection of projects.
Částka 11305500000 EUR převedená z Fondu soudržnosti, která má být vynaložena výhradně v členských státech způsobilých čerpat finanční prostředky z Fondu soudržnosti, by neměla být využívána na financování opatření se synergií mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky přispívajícími k projektům společného zájmu na základě víceodvětvové výzvy k předkládání návrhů.
The amount of EUR 11305500000 transferred from the Cohesion Fund, to be spent exclusively in Member States eligible for funding from the Cohesion Fund, should not be used to finance actions with synergies between transport, telecommunications and energy sectors contributing to projects of common interest resulting from a multi-sectoral call for proposals.
Institucionální a správní kapacita je zásadním předpokladem účinného dosahování cílů Nástroje pro propojení Evropy.
Institutional and administrative capacity are essential prerequisites for effective delivery of the objectives of the CEF.
Komise by měla pokud možno nabízet vhodné prostředky podpory, aby bylo možné v dotčených členských státech navrhovat a realizovat projekty.
The Commission should, as far as possible, offer appropriate means of support to permit the design and implementation of projects in the Member States concerned.
Komise ve sdělení ze dne 17. listopadu 2010 nazvaném „Priority energetických infrastruktur do roku 2020 a na další období – návrh na integrovanou evropskou energetickou síť“ vymezila prioritní koridory, jež jsou nezbytné pro to, aby Unie mohla splnit své náročné cíle v oblasti energetiky a klimatu do roku 2020 pro účely dokončení vnitřního trhu s energií, zajištění bezpečnosti dodávek, umožnění zapojení obnovitelných zdrojů energie a přípravy sítí na další snížení emisí uhlíku v energetickém systému po roce 2020.
In its Communication of 17 November 2010 entitled: "Energy infrastructure priorities for 2020 and beyond – a Blueprint for an integrated energy network", the Commission identified the priority corridors which are necessary to allow the Union to meet its ambitious energy and climate targets by 2020 for the purposes of completing the internal energy market, ensuring security of supply, enabling the integration of renewable sources of energy and preparing the networks for further decarbonisation of the energy system beyond 2020.
K modernizaci a rozšiřování evropské energetické infrastruktury, přeshraničního propojení a odstraňování energetické izolace členských států tak, aby byly nákladově efektivním způsobem splněny cíle politiky Unie v oblasti energetiky a klimatu z hlediska konkurenceschopnosti, udržitelnosti a bezpečnosti dodávek, je zapotřebí velkých investic.
Major investment is needed to modernise and expand Europe's energy infrastructure and to interconnect networks across borders and end the energy isolation of Member States, in order to meet the Union's energy and climate policy objectives of competitiveness, sustainability and security of supply in a cost-effective way.
Komise odhaduje objem investic potřebných v oblasti energetické infrastruktury do roku 2020 na 1 bilion EUR, včetně investic ve výši přibližně 200 miliard EUR na infrastrukturu pro přenos a skladování elektřiny a zemního plynu, která má evropský význam.
According to the Commission, the estimated investment needs in energy infrastructure up to 2020 amount to EUR 1000000 million, including investment of approximately EUR 200000 million in electricity and gas transmission and storage infrastructures considered to be of European relevance.
Jak je uvedeno v pracovním dokumentu útvarů Komise nazvaném „Investiční potřeby a požadavky na financování energetické infrastruktury“, předloženém Radě, u projektů evropského významu hrozí, že investice ve výši přibližně 100 miliard EUR nebudou uskutečněny z důvodů překážek spojených s udílením povolení, regulací a financováním.
According to the Commission Staff Working Paper entitled "Energy infrastructure investment needs and financing requirements" submitted to the Council, among projects of European relevance, approximately EUR 100000 million worth of investment is at risk of not being delivered due to obstacles relating to the granting of permits, regulation and financing.
Naléhavá potřeba vybudovat energetickou infrastrukturu budoucnosti a významně zvýšit objem investic oproti minulým trendům vyžaduje zásadní změnu přístupu k podporování energetické infrastruktury na úrovni Unie.
The urgent need to build the energy infrastructure of the future and the significant increase in investment volumes compared to past trends require a step change in the way energy infrastructure is supported at Union level.
Rada v závěrech ze dne 28. února 2011 potvrdila, že energetické koridory jsou pro Evropu prioritou.
In its conclusions of 28 February 2011, the Council endorsed the energy corridors as priorities for Europe.
Pokud jde o odvětví energetiky, Evropská rada dne 4. února 2011 vyzvala Komisi, aby zjednodušila a zlepšila schvalovací postupy a prosadila regulační rámec, který přiláká investice.
As regards the energy sector, the European Council of 4 February 2011 called upon the Commission to streamline and improve authorisation procedures and to promote a regulatory framework attractive to investment.
Zdůraznila, že většinu nákladů na investice v oblasti infrastruktury bude muset financovat trh, přičemž návratnost nákladů bude zajištěna prostřednictvím tarifů.
It underlined that the bulk of the investment would have to be delivered by the market with costs recovered through tariffs.
Evropská rada uznala, že pro projekty nezbytné z hlediska bezpečnosti dodávek či solidarity, jež nejsou schopny přilákat tržní financování, je zapotřebí veřejných financí.
The European Council recognised that public finance is needed for projects required from a security of supply or solidarity perspective which are unable to attract market-based financing.
Dále zdůraznila potřebu modernizace a rozšiřování evropské energetické infrastruktury a přeshraničního propojení sítí s cílem zajistit funkční solidaritu mezi členskými státy, alternativní trasy pro dodávky nebo tranzit a alternativní zdroje energie a potřebu rozvíjet obnovitelné zdroje energie v soutěži s tradičními zdroji.
It furthermore underlined the need to modernise and expand Europe's energy infrastructure and to interconnect networks across borders, in order to make solidarity between Member States operational, to provide for alternative supply or transit routes and sources of energy and to develop renewable energy sources in competition with traditional sources.
Trvala na tom, že by vnitřní trh s energií měl být dokončen do roku 2014, aby byl umožněn volný tok plynu a elektrické energie, a že po roce 2015 by žádný členský stát neměl být izolován od evropských plynárenských a elektroenergetických sítí ani by energetická bezpečnost žádného členského státu neměla být ohrožena nedostatkem vhodného propojení.
It insisted that the internal energy market should be completed by 2014 so as to allow gas and electricity to flow freely and that no Member State should remain isolated from the European gas and electricity networks after 2015 or see its energy security jeopardised by a lack of the appropriate connections.
První dva roční pracovní programy přijaté podle tohoto nařízení by měly věnovat pozornost především projektům společného zájmu a souvisejícím opatřením, jejichž cílem je odstranit energetickou izolaci a úzká místa v oblasti energetiky, a tím se přiblížit dotvoření vnitřního trhu s energií.
The first two annual work programmes adopted under this Regulation should give priority consideration to projects of common interest and related actions aimed at ending energy isolation and eliminating energy bottlenecks, so as to move towards completion of the internal energy market.
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 347/2013 [11] určuje priority transevropské energetické infrastruktury, jež je nezbytné provést do roku 2020 tak, aby Unie dosáhla svých cílů politiky v oblasti energetiky a klimatu, stanoví pravidla pro vymezení projektů společného zájmu, jež jsou k provádění těchto priorit nezbytné, a stanoví opatření v oblasti udělování povolení, účasti veřejnosti a regulace, jež mají urychlit či usnadnit realizaci uvedených projektů, včetně kritérií způsobilosti těchto projektů čerpat finanční pomoc Unie.
Regulation (EU) No 347/2013 of the European Parliament and of the Council [11] identifies the trans-European energy infrastructure priorities which need to be implemented by 2020 in order to meet the Union's energy and climate policy objectives, sets rules to identify projects of common interest necessary to implement those priorities, and lays down measures in the field of the granting of permits, public involvement and regulation to speed up and/or facilitate the implementation of those projects, including criteria for the eligibility of such projects for Union financial assistance.
Telekomunikace se stále více mění v internetové infrastruktury, přičemž infrastruktura širokopásmových sítí podporuje používání digitálních služeb u širokého spektra činností ve společnosti.
Telecommunications are increasingly becoming internet-based infrastructures, with broadband networks infrastructure catalysing the use of digital services across a whole range of activities in society.
Internet se stává dominantní platformou pro komunikaci, podnikání, poskytování veřejných i soukromých služeb i pro sociální a kulturní soudržnost.
The internet is becoming the dominant platform for communication, for doing business, for providing public and private services and for social and cultural cohesion.
Navíc se objevují nová paradigmata v oblasti počítačových technologií, jako jsou cloud computing a software jako služba.
Furthermore, cloud computing and software-as-a-service are emerging as the new paradigms of computing.
Pro hospodářský růst i jednotný trh je tedy zásadní, aby rychlé připojení k internetu a inovativní digitální služby byly dostupné všude po celé Unii.
Therefore, the trans-European availability of ubiquitous, fast internet access and innovative digital services is essential for economic growth and the single market.
Moderní rychlé internetové sítě jsou infrastrukturou s klíčovým významem pro budoucnost, pokud jde o konektivitu evropských společností, zejména malých a středních podniků, které si přejí využívat cloud computing s cílem zlepšit efektivitu nákladů.
Modern fast internet networks are a crucial infrastructure for the future in terms of connectivity for European companies, in particular small and medium-sized enterprises ("SMEs") that want to use cloud computing in order to improve cost-efficiency.
S cílem zabránit zdvojení infrastruktury a odlivu soukromých investic a posílit budování kapacit za účelem vytvoření nových investičních příležitostí a podpory provádění opatření na snížení nákladů je třeba přijmout opatření ke zlepšení koordinace podpory Unie pro širokopásmové připojení z Nástroje pro propojení Evropy a podpory širokopásmového připojení ze všech dalších dostupných zdrojů, a to i prostřednictvím vnitrostátních plánů pro širokopásmové připojení.
In order to avoid duplication of infrastructure, prevent the displacement of private investment and enhance capacity-building with a view to creating new investment opportunities and promoting the implementation of cost-reduction measures, actions should be taken to improve coordination of Union support to broadband from the CEF and broadband support from all other available sources, including through national broadband plans.
Strategie Evropa 2020 vyzývá k provádění Digitální agendy pro Evropu, jíž se zavádí stabilní právní rámec, který má stimulovat investice do otevřené a konkurenceschopné infrastruktury pro vysokorychlostní internet a do souvisejících služeb.
The Europe 2020 Strategy calls for the implementation of the Digital Agenda for Europe, which establishes a stable legal framework to stimulate investment in an open and competitive high-speed internet infrastructure and in related services.
Mělo by se docílit toho, aby Evropa měla do roku 2020 nejrychlejší širokopásmové připojení na světě využívající nejmodernějších technologií.
The aim should be for Europe to have the fastest broadband in the world by 2020 based on state-of-the-art technologies.
Dne 31. května 2010 Rada dospěla k závěru, že by Unie měla vynaložit potřebné zdroje na vytvoření jednotného digitálního trhu, který bude založen na rychlém a ultrarychlém internetu a interoperabilních aplikacích, a uznala, že efektivní a konkurenceschopné investice do širokopásmových sítí nové generace budou nezbytné pro inovace, nabídku pro spotřebitele i pro konkurenceschopnost Unie a že mohou zajistit lepší kvalitu života díky lepší zdravotní péči, bezpečnější dopravě, novým příležitostem v oblasti médií a snadnějšímu přístupu ke zboží, službám a znalostem, zejména přes hranice.
On 31 May 2010, the Council concluded that the Union should put the necessary resources into the development of a digital single market based on fast and ultra-fast internet and interoperable applications, and acknowledged that efficient and competitive investment in next-generation broadband networks would be necessary for innovation, consumer choice and the competitiveness of the Union, and could provide a better quality of life through improved health care, safer transport, new media opportunities and easier access to goods, services and knowledge, in particular across borders.
Vedoucí úlohu při zavádění a modernizaci širokopásmových sítí by měl hrát soukromý sektor, přičemž podporou by mu měl být regulační rámec podporující hospodářskou soutěž a investice.
The private sector should play a leading role in rolling out and modernising broadband networks, supported by a competitive and investment-friendly regulatory framework.
V případě, kdy objem soukromých investic není dostatečný, by měly členské státy podniknout nezbytné kroky k dosažení cílů Digitální agendy.
Where private investment falls short, Member States should undertake the necessary efforts to achieve the targets of the Digital Agenda.
Veřejná finanční podpora pro širokopásmové sítě by měla být omezena na finanční nástroje pro programy nebo iniciativy zaměřené na projekty, které nemohou být financovány pouze soukromým sektorem, což musí být doloženo hodnocením ex ante, kterým se zjistí nedostatky trhu či suboptimální investiční situace.
Public financial assistance to broadband should be limited to financial instruments for programmes or initiatives targeting projects which cannot be financed solely by the private sector, confirmed by an ex-ante assessment identifying market imperfections or sub-optimal investment situations.
Z tohoto důvodu je zásadní stimulovat instalaci rychlých a ultrarychlých širokopásmových sítí v celé Unii – při zachování zásady technologické neutrality – a usnadňovat zřizování a využívání transevropských digitálních služeb.
Consequently, it is essential to stimulate, in accordance with the principle of technological neutrality, Union-wide deployment of fast and ultra-fast broadband networks and to facilitate the development and deployment of trans-European digital services.
Veřejné investice do rychlých a ultrarychlých širokopásmových sítí prostřednictvím finančních nástrojů nesmějí vést k narušení trhu ani odrazovat od investic.
Public investment through financial instruments in fast and ultra-fast broadband networks must not lead to market distortions or create disincentives to invest.
Měly by být používány k povzbuzení soukromých investic a pouze v případech, kdy o investice není dostatečný komerční zájem.
It should be used to attract private investment, and should be resorted to only in cases where there is a lack of commercial interest to invest.
K podnícení soukromých investic a k reakci na zvláštní potřeby jednotlivých projektů je zapotřebí několika metod realizace, které ke zvýšení účinnosti a dopadu finanční pomoci Unie vyžadují různou míru financování a různé finanční nástroje.
Several methods of implementation are necessary and require different funding rates and financial instruments to increase the efficiency and impact of the Union financial assistance, to encourage private investment and to respond to the specific requirements of individual projects.
V nařízení o hlavních směrech transevropských sítí v oblasti telekomunikační infrastruktury budou určena kritéria, podle kterých mohou být finančně podporovány projekty společného zájmu na základě tohoto nařízení.
A Regulation on guidelines for trans-European networks in the area of telecommunications infrastructure will identify the criteria according to which projects of common interest may be financially supported under this Regulation.
Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace [12] se bude zaměřovat kromě jiného na řešení společenských problémů (například prostřednictvím inteligentní, zelené, dostupné a integrované dopravy, bezpečné, čisté a účinné energie a zdraví, správy a udržitelného rozvoje prostřednictvím informačních a komunikačních technologií), aby tak bylo možné přímo reagovat na problémy zjištěné ve strategii Evropa 2020 tím, že se podpoří činnosti pokrývající celé spektrum od výzkumu až po trh.
Horizon 2020 – the Framework Programme for Research and Innovation [12] – will focus inter alia on tackling societal challenges (e.g. through smart, green, accessible and integrated transport, secure, clean and efficient energy, and information- and communication technology-enabled health, government and sustainable development) in order to respond directly to the challenges identified in the Europe 2020 Strategy, by supporting activities covering the entire spectrum from research to market.
Horizont 2020 bude podporovat všechny fáze inovačního řetězce, zejména činnosti blíže k trhu, včetně inovativních finančních nástrojů.
Horizon 2020 will support all stages in the innovation chain, especially activities closer to the market, including innovative financial instruments.
S cílem zajistit větší dopad financování Unie a s cílem zajistit soudržnost vytvoří Nástroj pro propojení Evropy úzkou synergii s Horizontem 2020.
With the aim of ensuring that the Union funding has a greater impact, and in order to ensure coherence, the CEF will develop close synergies with Horizon 2020.
Při hodnocení výsledků Nástroje pro propojení Evropy by mělo být přihlíženo k tomu, do jaké míry se podařilo snížit počet obětí silničních nehod v rámci Unie.
The evaluation of the performance of the CEF should take into account the reduction of casualties on the road network of the Union.
Unie a většina členských států jsou smluvními stranami Úmluvy OSN o právech osob se zdravotním postižením, zatímco ve zbývajících členských státech probíhá proces ratifikace této úmluvy.
The Union and most Member States are party to the United Nations Convention on the Rights of Persons with Disabilities, while the remaining Member States are in the process of ratifying it.
Je důležité, aby při realizaci příslušných projektů byla v projektových specifikacích zohledněna přístupnost pro osoby se zdravotním postižením, jak je uvedeno v této úmluvě.
It is important in the implementation of the relevant projects that accessibility for persons with disabilities, as mentioned in that Convention, be considered in the specification of the projects.
Přestože významnou část objemu investic v rámci strategie Evropa 2020 lze získat na trhu a prostřednictvím regulačních opatření, výzvy v oblasti financování mohou vyžadovat veřejné zásahy a podporu Unie formou grantů a inovativních finančních nástrojů.
Even though a large proportion of the investment under the Europe 2020 Strategy can be delivered by the market and regulatory measures, the financing challenges may require public actions and Union support in the form of grants and innovative financial instruments.
V zájmu optimalizace využívání rozpočtu Unie by měly být granty zaměřeny na ty projekty, které nejsou dostatečně financovány ze soukromého sektoru.
In order to optimise the use of the Union budget, grants should be targeted at those projects which receive insufficient financing from the private sector.
Železniční projekty by ze získávání grantů podle tohoto nařízení neměly být vyloučeny pouze z toho důvodu, že na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2012/34/EU [13] vytvářejí příjem z povinných poplatků.
Railway projects should not be excluded from receiving grants under this Regulation because they generate revenue from mandatory charges under Directive 2012/34/EU of the European Parliament and of the Council [13].
Fiskální opatření v mnoha členských státech přimějí nebo už přiměla veřejné orgány k tomu, aby přehodnotily své programy investic do infrastruktur.
Fiscal measures in many Member States will drive, or have already driven, public authorities to reassess their infrastructure investment programmes.
V této souvislosti byla partnerství veřejného a soukromého sektoru pokládána za účinný způsob, jak uskutečnit projekty infrastruktury, které zajistí dosažení takových cílů politiky, jako jsou boj proti změně klimatu, podpora alternativních zdrojů energie, jakož i účinné využívání energie a zdrojů, podpora udržitelné dopravy a zavádění širokopásmových sítí.
In this context, PPPs have been viewed as an effective means of delivering infrastructure projects which ensure the achievement of policy objectives such as combating climate change, promoting alternative energy sources and energy and resource efficiency, and supporting sustainable transport and the deployment of broadband networks.
Komise se ve sdělení ze dne 19. listopadu 2009 nazvaném „Mobilizace soukromých a veřejných investic pro obnovu a dlouhodobou strukturální změnu: rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru“ zavázala, že zlepší přístup partnerství veřejného a soukromého sektoru k finančním prostředkům rozšířením oblasti působnosti stávajících finančních nástrojů.
In its Communication of 19 November 2009 entitled: "Mobilising private and public investment for recovery and long term structural change: developing Public Private Partnerships", the Commission committed itself to improving access to finance for PPPs by broadening the scope of existing financial instruments.