natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nástrojům spolupráce fungujícím v reálném čase a interoperabilní, otevřené a důvěryhodné infrastruktuře vědeckých údajů.
real-time collaborative tools; and an interoperable, open and trusted scientific data infrastructure.
podpoře využívání výzkumných infrastruktur ze strany průmyslu, například pokusných zkušebních zařízení nebo znalostních center a
stimulate the use of research infrastructures by industry, e.g. as experimental test facilities or knowledge-based centres; and
Během provádění budou konzultovány odborné poradní skupiny a rovněž zúčastněné strany a poradní subjekty, například ESFRI a e-IRG.
During implementation independent expert groups will be consulted, as well as stakeholders and advisory bodies, such as ESFRI and the e-IRG.
Při provádění se bude uplatňovat třístupňový přístup:
The implementation will follow a three-pronged approach:
uživatelské a zákaznické pilotní projekty k prokázání proveditelnosti a přidané hodnoty a rozsáhlé demonstrační projekty s cílem usnadnit zavádění výsledků výzkumu na trh.
user and customer pilots to prove feasibility and added value; and large-scale demonstrators to facilitate market take-up of the research results.
iniciativy v oblasti mezinárodní spolupráce vedené průmyslem v rámci výrobní komunity a
industry-led, collaborative international initiatives within the manufacturing community; and
umožnění průzkumu, pochopení a udržitelného využívání suchozemské a mořské biologické rozmanitosti pro nové aplikace, biologické výrobky a procesy a podpora vývoje biotechnologických řešení v oblasti zdravotní péče (například diagnostika, biologické materiály, biolékařské přístroje).
enabling exploration, understanding and exploitation in a sustainable manner of terrestrial and marine biodiversity for novel applications, bio-based products and processes; and sustaining the development of biotechnology-based healthcare solutions (e.g. diagnostics, biologicals, and bio-medical devices).
od konkrétních regionů a členských států a
particular regions and Member States; and
Jejich návrh a provádění budou sladěny s obecnými ustanoveními o finančních nástrojích, které jsou obsaženy v nařízení (EU, Euratom) č. 966/2013, a s konkrétnějšími operativními požadavky, jež budou stanoveny v pokynech Komise.
The implementation of the two facilities will be delegated to the European Investment Bank Group (EIB and the European Investment Fund (EIF)) and/or to other financial institutions that may be entrusted with the implementation of financial instruments in compliance with Regulation (EU, Euratom) No 966/2012. Their design and implementation will be aligned with the general provisions for financial instruments set out in that Regulation and with more specific operational requirements to be set out in Commission guidance.
Použití finančních nástrojů musí prokázat jasnou evropskou přidanou hodnotu, mělo by poskytnout pákový efekt a doplňovat vnitrostátní nástroje.
The use of financial instruments must have a clear European added value and should provide leverage and function as a complement to national instruments.
programy vybízející dobročinné nadace a filantropy k podpoře výzkumu a inovace a programy pro podporu obchodního podnikání společností a činností rodinných firem a tzv. „business angels“.
schemes for encouraging philanthropic foundations and individuals to support R&I; and schemes to foster corporate venturing and encourage the activities of family offices and business angels.
Pro modelování epidemií a účinnou reakci na pandemii jsou nezbytné nové nebo lepší metody dozoru, diagnózy, sítě včasného varování, organizace zdravotnických služeb a kampaně k zajištění připravenosti, stejně jako úsilí o zachování a zlepšení schopnosti bojovat proti infekčním onemocněním odolným vůči lékům.
New or improved methods for surveillance, diagnosis, early warning networks, health service organisation and preparedness campaigns are needed for the modelling of epidemics and for effective pandemic response. Efforts to maintain and enhance capabilities to combat drug-resistant infectious diseases are also needed.
zvýšit úspěšnost procesu vývoje léčiv a očkovacích látek (včetně alternativních metod k nahrazení klasického testování bezpečnosti a účinnosti, například vývoj nových metod), rozvíjet regenerativní léčebné metody, včetně metod založených na kmenových buňkách, vyvíjet nová bioléčiva, včetně terapeutických očkovacích látek;
to increase success in the drug and vaccine development process (including alternative methods to replace classical safety and effectiveness testing, e.g. the development of new methods); to develop regenerative medicine approaches, including approaches based on stem cells;
vyvíjet lepší lékařské a pomocné přístroje a systémy, zlepšovat paliativní léčbu;
to develop new biopharmaceuticals, including therapeutic vaccines; to develop improved medical and assistive devices and systems; to improve palliative therapies;
zachovat a zlepšit naši schopnost bojovat proti nemocem a provádět lékařské intervence, které závisí na dostupnosti účinných a bezpečných léků proti mikrobům a rozvíjet komplexní přístupy k léčení průvodních nemocí u všech věkových kategorií a zamezit podávání více léků.
to maintain and enhance the ability to combat disease and undertake medical interventions that depend on the availability of effective and safe antimicrobial drugs; and to develop comprehensive approaches to treat co-morbidities at all ages and avoid poly-pharmacy.
zvýšení bezpečnosti živočišné a rostlinné výroby;
increasing the safety of animal and plant production;
snížení emisí skleníkových plynů ze zemědělství;
reducing agricultural greenhouse gas emissions;
Udržitelné a konkurenceschopné zemědělsko-potravinářské odvětví pro bezpečnou a zdravou stravu
Sustainable and competitive agri-food sector for a safe and healthy diet Consumer needs for safe, healthy, high quality and affordable food have to be addressed, while considering the impacts of food consumption behaviour and food and feed production on human health, the environment and the global ecosystem.
Je třeba se zabývat potřebami spotřebitelů, pokud jde o bezpečné, zdravé a cenově dostupné potraviny vysoké kvality, a současně uvážit dopady chování v oblasti spotřeby potravin a výroby potravin a krmiv na lidské zdraví, životní prostředí a celkový ekosystém.
Food and feed security and safety, the competitiveness of the European agri-food industry and the sustainability of food production, supply and consumption will be addressed, covering the whole food chain and related services, whether conventional or organic, from primary production to consumption. This approach will contribute to achieving food safety and security for all Europeans and eradication of hunger in the world;
Pozornost se soustředí na bezpečnost a zajišťování potravin a krmiv, konkurenceschopnost evropského zemědělskopotravinářského průmyslu a udržitelnost výroby, dodávek a spotřeby potravin se zahrnutím celého potravinového řetězce a souvisejících služeb, bez ohledu na to, zda se jedná o konvenční nebo ekologické zemědělství, a to od prvovýroby po spotřebu.
decreasing the burden of food- and diet-related diseases by promoting the shift towards healthy and sustainable diets, via consumer education and innovations in agriculture and the food industry; reducing water and energy consumption in food processing, transport and distribution;
Tento přístup přispěje k bezpečnosti a zajištění potravin pro všechny Evropany a vymýcení hladu ve světě, snížení zátěže spojené s nemocemi souvisejícími s potravinami a stravou, a to propagováním přechodu na zdravou a udržitelnou stravu vzděláváním spotřebitelů a inovacemi v zemědělství a potravinářském průmyslu, snížení spotřeby vody a energie při zpracovávání potravin, jejich přepravě a distribuci, snížení množství potravinového odpadu o 50 % do roku 2030 a poskytování široké palety zdravých, velmi kvalitních a bezpečných potravin pro všechny.
reducing food waste by 50 % by 2030; and achieving a broad diversity of healthy, high quality and safe food for all.
vytvoření spolehlivých, udržitelných a náležitých dodavatelských řetězců pro biomasu, vedlejší produkty a toky odpadů a široké sítě biorafinerií v celé Evropě a c) podporu rozvoje trhu pro biotechnologické produkty a procesy při zohlednění souvisejících rizik a přínosů.
establishing reliable, sustainable and appropriate supply chains of biomass, byproducts and waste streams and a wide network of biorefineries throughout Europe; and c) supporting market development for bio-based products and processes, taking account of the associated risks and benefits.
Zachycování a ukládání CO2 (CCS) je hlavní možností, kterou je nutno všeobecně zavést v komerčním měřítku na globální úrovni, aby mohla být do roku 2050 úspěšně vyřešena výzva spojená s dekarbonizovanou výrobou elektřiny a průmyslem s nízkými emisemi uhlíku.
Carbon capture and storage (CCS) is a key option that has to be widely deployed on a commercial scale at global level to meet the challenge of a decarbonised power generation and low-carbon industry by 2050.
Cílem je minimalizovat dodatečné náklady na CCS v energetickém odvětví u uhelných a plynových elektráren a u elektráren používajících jako palivo ropné břidlice v porovnání s odpovídajícími elektrárnami bez CCS a energeticky náročnými průmyslovými zařízeními.
The objective is to minimise the extra-cost of CCS in the power sector for coal-fired, gas-fired and oil-shale fired power plants compared to equivalent plants without CCS and energy intensive industrial installations.
To bude doprovázeno výzkumem týkajícím se dalšího rozvoje těchto technologií a zajištění konkurenceschopnějších technologií zachycování, zdokonalených součástí, integrovaných systémů a procesů, bezpečného geologického ukládání a racionálních řešení pro opětovné použití zachyceného CO2 a pro jeho přijetí ze strany veřejnosti s cílem umožnit komerční zavádění technologií CCS u elektráren na fosilní paliva a v jiných výrobních odvětvích s vysokými emisemi uhlíku zprovozněných po roce 2020.
This will be accompanied by research to further develop these technologies and to deliver more competitive capture technologies, improved components, integrated systems and processes, safe geological storage and rational solutions and public acceptance for the re-use of captured CO2 to enable the commercial deployment of CCS technologies for fossil fuel power plants and other carbon-intensive industries going into operation after 2020.
Podpořeny budou rovněž technologie čistého spalování uhlí jakožto technologie doplňující CCS.
Support will also be given to clean coal technologies as technologies complementary to CCS.
Dlouhodobější výzkum podpoří rozvoj udržitelného bioenergetického odvětví po roce 2020.
Longer term research will support the development of a sustainable bioenergy industry beyond 2020.
Tyto činnosti doplní předchozí (například výchozí suroviny, biologické zdroje) a následné (například integrace do vozového parku) výzkumné činnosti prováděné v rámci dalších příslušných specifických cílů v rámci priority „společenské výzvy“.
These activities will complement upstream (e.g. feedstock, bio-resources) and downstream (e.g. integration into vehicle fleets) research activities carried out in other relevant specific objectives of the priority "Societal challenges".
integrace ohromného nárůstu obnovitelných zdrojů energie a řízení vztahů mezi miliony dodavatelů a odběratelů (přičemž domácnosti budou v rostoucí míře jak dodavateli, tak odběrateli), včetně majitelů elektrických vozidel.
integrating a massive increase of renewable energy sources; and managing interactions between millions of suppliers and customers (where increasingly households will be both), including owners of electrical vehicles.
vytvoření databází a scénářů pro rozšířenou Unii a posouzení dopadů energetické politiky a souvisejících politik na zabezpečení dodávek, spotřebu, životní prostředí, přírodní zdroje a změnu klimatu, společnost a konkurenceschopnost energetického průmyslu;
to build databases and scenarios for an enlarged Union and for the assessment of the impact of energy and energy-related policies on the security of supply, consumption, the environment, natural resources, climate change, society and competitiveness of the energy industry;
provádění socioekonomických výzkumných činností, jakož i pro vědní činnosti v rámci společenských studií.
and to carry out socio-economic research activities as well as science in society studies.
Za účelem vypracování (ve spolupráci se zúčastněnými stranami) klíčových výkonnostních ukazatelů ke sledování pokroku při provádění, které budou pravidelně revidovány v zájmu zohlednění nejnovějšího vývoje, bude mobilizován informační systém Komise pro plán SET (SETIS).
The Commission's Information System for the SET Plan (SETIS) will be mobilised to develop, together with stakeholders, key performance indicators (KPIs) to monitor the progress of implementation. These KPIs will be revised on a regular basis to account of the latest developments.
Evropa si stanovila strategický cíl dosáhnout do roku 2050 snížení emisí CO2 o 60 % oproti stavu v 90. letech 20. století.
Europe has set a policy target of achieving a 60 % reduction of CO2 by 2050 compared to 1990 levels.
Do roku 2030 usiluje o snížení počtu „konvenčně poháněných“ automobilů ve městech na polovinu a o dosažení toho, aby se městská logistika ve velkých městských centrech vyznačovala prakticky nulovými emisemi CO2.
It aims at halving the use of 'conventionally-fuelled' cars in cities and achieving virtually CO2-free city logistics in major urban centres by 2030.
Paliva s nízkými emisemi uhlíku používaná v letectví by do roku 2050 měla dosáhnout 40 % a emise CO2 z ropných paliv používaných v námořní dopravě by se do roku 2050 [14] měly snížit o 40 % oproti stavu v roce 2005.
Low-carbon fuels in aviation should reach 40 % by 2050, and CO2 emissions from maritime bunker fuels should be reduced by 40 % by 2050 [14] compared to 2005 levels.
Je nezbytné, aby byl tento dopad na životní prostředí snížen zaváděním cílených technologických zlepšení, ovšem s přihlédnutím k tomu, že každý druh dopravy čelí jiným výzvám a vyznačuje se specifickými cykly integrace technologií.
It is essential to reduce this environmental impact through targeted technological improvement, bearing in mind that each mode of transport faces varying challenges and is characterised by specific technology integration cycles.
Výzkum a inovace u všech druhů dopravy významně přispějí k rozvoji a přijetí nezbytných řešení, která výrazně sníží emise z dopravy, jež jsou škodlivé pro životní prostředí (například CO2, NOx, SOx a hluk), sníží závislost dopravy na fosilních palivech, a tudíž omezí dopad dopravy na biologickou rozmanitost a změnu klimatu a pomohou zachovat přírodní zdroje.
Research and innovation will substantially contribute to the development and take up of the necessary solutions for all transport modes, which will drastically reduce transport emissions that are harmful to the environment (such as CO2, NOx, SOx and noise), lower the dependence of transport on fossil fuels, and hence reduce transport impact on biodiversity and climate change and preserve natural resources.
Příslušné cíle evropské dopravní politiky usilují vzhledem k rostoucí potřebě mobility o optimalizaci výkonnosti a účinnosti s cílem učinit z Evropy nejbezpečnější region pro leteckou, železniční a vodní dopravu a přiblížit se cíli, kterým je nulový počet úmrtí v silniční dopravě do roku 2050 a snížení počtu zraněných při nehodách v silniční dopravě do roku 2020 o polovinu.
Relevant European transport policy goals aim to optimise performance and efficiency in the face of growing demands for mobility, to make Europe the safest region for aviation, railways and waterborne transport and to move towards the target of zero fatalities in road transport by 2050 and of halving the road casualties by 2020.
Do roku 2030 by se 30 % silniční nákladní dopravy na vzdálenost delší než 300 kilometrů mělo přesunout na železniční a lodní dopravu.
By 2030,30 % of road freight transport over 300 kilometres should shift to rail and waterborne transport.
Bude vypracován scénář zohledňující společenské trendy, důkazy o kauzalitě, strategické cíle a technologické prognózy v horizontu do roku 2050.
Scenario development taking into account societal trends, evidence on causalities, policy objectives and technology foresight in a 2050 perspective will be carried out.
Za účelem lepšího pochopení vazeb mezi územním rozvojem, sociální soudržností a evropským dopravním systémem jsou zapotřebí důkladné modely, na jejichž základě lze přijmout náležitá strategická rozhodnutí.
In view of better understanding the links between territorial development, social cohesion and the European transport system, robust models are needed on which sound policy decisions can be taken.
Ekologické inovace vytvářejí rovněž důležité příležitosti pro růst a zaměstnanost a zvyšují konkurenceschopnost Evropy na světovém trhu, který podle odhadů po roce 2015 [17] vzroste na jeden bilion EUR. Nějaký typ ekologických inovací zavedlo již 45 % podniků.
Eco-innovation also creates major opportunities for growth and jobs, and increases European competitiveness within the global market, which is estimated to grow to a trillion Euro market after 2015 [17]. 45 % of companies have already introduced some type of eco-innovation.
další poskytování nástrojů pro posuzování a zvládání globálních bezpečnostních hrozeb, jako je terorismus a nešíření zbraní (chemických, biologických, radiologických a jaderných (v rámci programu Euratomu)) a hrozeb vyplývajících ze sociální a politické nestability a přenosných nemocí;
continueing to provide tools for the assessment and management of global security challenges such as terrorism and non-proliferation (chemical, biological, radiological and nuclear (in the Euratom programme)) and threats arising from socio-political instability and communicable diseases;
k novým oblastem, jimž bude věnována pozornost, patří zranitelnost a odolnost vůči novým nebo hybridním hrozbám, jako je dostupnost surovin, pirátství, nedostatek zdrojů či soutěž o zdroje a dopady změny klimatu na výskyt přírodních pohrom.
new areas to be addressed include vulnerability and resilience to emerging or hybrid threats, e.g. accessibility to raw materials, piracy, resource scarcity/competition and effects of climate change on occurrence of natural disasters.
V souladu s prioritami okruhu„ „globální Evropa“ víceletého finančního rámce na období 2014-2020posílí Společné výzkumné středisko vědeckou spolupráci s hlavními mezinárodními organizacemi a se třetími zeměmi (například orgány OSN, OECD, Spojené státy americké, Japonsko, Rusko, Čína, Brazílie, Indie) v oblastech, které mají silný globální rozměr, jako je změna klimatu, zajišťování potravin nebo nanotechnologie. Tato spolupráce bude úzce koordinována s činnostmi Unie a členských států v oblasti mezinárodní spolupráce.
In line with the priorities of the heading "Global Europe" of the Multiannual Financial Framework for 2014-2020, the JRC will strengthen scientific cooperation with key international organisations and third countries (e.g. UN bodies, OECD, United States, Japan, Russia, China, Brazil, and India) in areas having a strong global dimension such as climate change, food security, or nanotechnologies. This cooperation will be coordinated closely with international cooperation activities of the Union and the Member States.
KOM(2007) 723.
COM(2007) 723.
o podpisu Protokolu o odstranění nezákonného obchodu s tabákovými výrobky k Rámcové úmluvě Světové zdravotnické organizace o kontrole tabáku, jménem Evropské unie, pokud jde o jeho ustanovení o povinnostech souvisejících s justiční spoluprací v trestních věcech, vymezením trestných činů a policejní spoluprací
on the signing, on behalf of the European Union, of the Protocol to Eliminate Illicit Trade in Tobacco Products to the World Health Organisation’s Framework Convention on Tobacco Control, as regards its provisions on obligations related to judicial cooperation in criminal matters, the definition of criminal offences, and police cooperation
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 82 odst. 1, článek 83 a čl. 87 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 5 této smlouvy,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 82(1), Article 83 and Article 87(2), in conjunction with Article 218(5), thereof,
Dne 22. října 1999 Rada zmocnila Komisi, aby v rámci Světové zdravotnické organizace (WHO) jednala o Rámcové úmluvě o kontrole tabáku a souvisejících protokolech.
On 22 October 1999, the Council authorised the Commission to negotiate, in the context of the World Health Organisation (WHO), a Framework Convention on Tobacco Control (FCTC) and related protocols.
Uzavření Rámcové úmluvy o kontrole tabáku bylo jménem Společenství schváleno rozhodnutím Rady 2004/513/ES [1], což je podmínkou k tomu, aby se Evropská unie stala smluvní stranou protokolu.
The conclusion of the FCTC was approved on behalf of the Community by Council Decision 2004/513/EC [1], which is a condition for the European Union’s becoming a Party to the Protocol.
Protokol představuje důležitý příspěvek k mezinárodnímu úsilí o odstranění všech forem nezákonného obchodu s tabákovými výrobky, což je nezbytnou složkou kontroly tabáku.
The Protocol represents a significant contribution to the international efforts to eliminate all forms of illicit trade in tobacco products, which constitutes an essential component of tobacco control.
Protokol stanoví povinnosti smluvních stran v souvislosti s justiční spoluprací v trestních věcech, vymezením trestných činů a policejní spoluprací.
The Protocol sets out obligations for the contracting parties related to judicial cooperation in criminal matters, the definition of criminal offences, and police cooperation.
V důsledku toho spadají tato ustanovení do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie.
As a consequence, those provisions fall within the scope of Title V of Part Three of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Vzhledem k tomu, že protokol se vztahuje na záležitosti spadající do pravomoci Unie, měl by být podepsán jménem Unie, s výhradou jeho pozdějšího uzavření.
As the Protocol covers matters that fall within the Union’s competence, the Protocol should be signed on behalf of the Union, subject to its conclusion at a later date.
Podpisem protokolu nebude Unie vykonávat sdílenou pravomoc, členské státy si tedy ponechají své pravomoci v oblastech, které jsou zahrnuty v protokolu, avšak které nemají vliv na společná pravidla ani nemění rozsah těchto pravidel.
By signing the Protocol, the Union will not be exercising shared competence, hence Member States retain their competence in the areas covered by the Protocol which do not affect common rules or alter the scope of such rules.
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 21) o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, a aniž je dotčen článek 4 uvedeného protokolu, se tyto členské státy neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol (No 21) on the position of the United Kingdom and Ireland in respect of the area of freedom, security and justice annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, and without prejudice to Article 4 of that Protocol, those Member States are not taking part in the adoption of this Decision and are not bound by it or subject to its application.
V souladu s články 1 a 2 Protokolu (č. 22) o postavení Dánska, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie, se Dánsko neúčastní přijímání tohoto rozhodnutí a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
In accordance with Articles 1 and 2 of the Protocol (No 22) on the position of Denmark annexed to the Treaty on European Union and to the Treaty on the Functioning of the European Union, Denmark is not taking part in the adoption of this Decision and is not bound by it or subject to its application.