natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ustanovení o označování byla pozměněna, aby se zavedla povinnost uvádět logo Evropské unie pro CHOP.
The labelling requirements have been amended to include the obligation to affix the European Union ‘PDO’ symbol.
Zavádějí se další informace na základě vnitrostátních předpisů.
Further information has been provided on the basis of the national legislation.
Vnitrostátní požadavky byly doplněny o tabulku s hlavními body, jež je třeba kontrolovat, a o způsob jejich hodnocení, jak je stanoveno ve vnitrostátních předpisech.
The national requirements have been supplemented by a table on the main points to be verified and their evaluation method, as provided for in the national legislation.
Ostatní údaje
Other
Byly aktualizovány kontaktní údaje orgánů příslušných pro kontrolu označení.
The contact details of the structures responsible for monitoring the designation have been updated.
Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin [1]„BANON“
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘BANON’
č. ES: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012
EC No: FR-PDO-0105-0969 - 23.2.2012
CHZO ( ) CHOP (X)
PGI () PDO (X)
Sýr „Banon“ je měkký sýr, který se vyrábí ze syrového plnotučného kozího mléka.
Banon is a soft cheese made from raw, whole goat’s milk.
Získává se rychlým srážením (vysrážením sýřeninou).
It is produced by rapid curdling (using rennet).
Zralý sýr se zabalí (resp. celý se obalí listy) do hnědých přírodních listů kaštanovníku a třikrát až šestkrát se paprskovitě převáže přírodní rafií.
The matured cheese is entirely wrapped in natural brown chestnut leaves and tied up with six to twelve strands of natural raffia forming a radial pattern.
Sýr „Banon“ zraje nejméně 15 dní, z toho 10 dní pod listy, sýrová hmota je poté homogenní, krémová, hladká a vláčná.
After maturing for a minimum of 15 days, including 10 days in its leaf wrapping, ‘Banon’ is smooth, creamy, velvety and soft.
Kůrka pod listy má krémově žlutou barvu.
The rind is a creamy-yellow colour under the leaves.
Průměr sýru včetně listů se pohybuje mezi 75 a 85 mm, výška od 20 do 30 mm.
With the leaves, the cheese is 75 to 85 mm in diameter and 20 to 30 mm in height.
Sýr „Banon“ váží bez listů po dozrání 90 až 110 g.
The net weight without leaves after the maturation period is 90 to 110 grams.
100 gramů sýra obsahuje nejméně 40 gramů sušiny a 40 gramů tuku po úplném vysušení.
The cheese contains a minimum of 40 grams of dry matter per 100 grams of cheese and 40 grams of fat per 100 grams of cheese when completely dry.
Až do 31. prosince 2013 musí kozy produkující mléko z plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen tvořit nejméně 60 % každého stáda.
Until 31 December 2013, dairy goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and from crosses of those breeds must make up at least 60 % of each herd.
Od 1. ledna 2014 musí být mléko na výrobu sýra „Banon“ výhradně z koz plemen Communes Provençales, Roves, Alpines a z kříženců těchto plemen.
From 1 January 2014 onwards, the milk used to make ‘Banon’ must come exclusively from goats of the breeds Commune Provençale, Rove and Alpine and their crossbreeds.
Základní krmná dávka pro kozy pochází hlavně z dané zeměpisné oblasti.
The basic feed ration of the goats comes mostly from the geographical area.
Je tvořena výlučně pastvou na loukách nebo na pastvinách, suchým krmivem z luskovin nebo trav nebo samovolně rostoucí flóry konzervované za dobrých podmínek.
It is obtained exclusively by grazing and/or rough grazing and from dry feed made from legumes and/or grasses and/or spontaneous flora preserved in good conditions.
Kozy musí být na pastvinách nebo ve volném výběhu okamžitě, jakmile to umožní klimatické podmínky a stav vegetace.
As soon as the weather and vegetation permit, the goats must be put out to graze and/or rough graze.
Kozy se musejí řádně pást ve výběhu a na loukách dané oblasti během nejméně 210 dní v roce.
The goats must graze regularly on the rough grazing and pastures in the area for at least 210 days per year.
Během nejméně čtyř měsíců v roce musí představovat většinu hrubé výživy koz pastva.
For at least four months a year, they must obtain most of their rough feed by grazing.
Kozy se pasou:
The goats graze:
na dočasných travnatých, luskovinových nebo smíšených pastvinách.
on temporary pasture of grass or legumes or a mix of these.
Přikrmování (sušené krmivo a doplňky) do koryt má stanovené roční a denní limity.
The supply of feed (dry fodder and supplements) in troughs is limited on an annual and daily basis.
Rovněž je omezen nákup krmiva, které nepochází z dané oblasti.
Purchases of fodder from outside the area are similarly restricted.
Během období, kdy hrubá dávka musí být zajištěna hlavně pastvou, nesmí distribuce sena přesáhnout 1,25 kg suroviny denně na přítomnou dospělou kozu.
During the period when the roughage ration must come mainly from grazing, the share of hay must not exceed 1,25 kg of raw material a day for each adult goat present.
Distribuce zeleného krmiva do koryt je povolena jen 30 na sebe nenavazujících dní ročně.
Green fodder provided in troughs is not authorised for more than 30 non-consecutive days per year.
Přikrmování doplňky je omezeno na 800 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu s omezením na 270 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.
The use of supplements is limited to 800 g of raw material a day for each adult goat present and to 270 kg of raw material a year for each adult goat present.
Nejméně 60 % roční doplňkové dávky musí tvořit obiloviny.
Cereals must make up at least 60 % of the supplementary annual ration.
Přikrmování vojtěškovou moučkou je omezeno na 400 g suroviny denně na přítomnou dospělou kozu ve dvou minimálních dávkách s omezením na 60 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.
The use of dehydrated lucerne is limited to 400 g of raw material a day for each adult goat present, provided in at least two portions, and to 60 kg of raw material a year for each adult goat present.
Přikrmování sušeným krmivem a vojtěškovou moučkou, jež nepocházejí ze zeměpisné oblasti označení, je omezeno na 250 kg suroviny ročně na přítomnou dospělou kozu.
The use of fodder and dehydrated lucerne from outside the geographical area of the designation is limited to 250 kg of raw material a year for each adult goat present.
Silážovaná krmiva a balené sušené krmivo, hlízy (Cruciferae) a ostatní rostliny a semena, jež by mohly dát mléku špatnou chuť, jsou zakázány.
Silage and wrapped fodder, cruciferous and other plants and seeds that might give the milk a bad taste are prohibited.
Krmná plocha podniku reálně určená chovnému kozímu stádu činí nejméně 1 ha luk na 8 koz a 1 ha venkovního výběhu na 2 kozy.
On the farm, the forage area actually intended for the goat herd must be equal to at least 1 ha of natural and/or artificial grassland for every 8 goats and 1 ha of rough grazing for every 2 goats.
Produkce mléka, výroba a zrání sýrů probíhá v zeměpisné oblasti vymezené v bodě 4.
The milk must be produced and the cheese made and matured in the geographical area defined in point 4.
Každý sýr s daným označením se prodává s individuální etiketou obsahující název označení původu, který je stejně velký nebo větší než všechny ostatní nápisy na etiketě.
Each cheese with the designation must be marketed with an individual label showing the designation of origin in characters at least as large as any other characters on the label.
Při označování sýrů, které nesou chráněné označení původu „Banon“, se povinně uvádí symbol Evropské unie „AOP“ (CHOP).
The EU PDO symbol must be included in the labelling of cheeses with the protected designation of origin ‘Banon’.
Název „Banon“ se musí povinně uvádět na fakturách a v obchodní dokumentaci.
The name ‘Banon’ must appear on invoices and commercial documents.
Jedná se o následující obce
The geographical area is composed of the following municipalities:
v departementu Alpes-de-Haute-Provence (04)
Department of Alpes-de-Haute-Provence (04)
obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají celé
Municipalities fully included in the area
obce, které do dané zeměpisné oblasti spadají částečně
Municipalities partly included in the area
U těchto obcí se vymezení dané zeměpisné oblasti nachází v plánech uložených na obecním úřadě dotyčných obcí;
For these municipalities, the boundary of the geographical area is marked on the maps lodged with the town hall of the municipalities concerned.
v departementu Hautes-Alpes (05)
Department of Haute-Alpes (05)
v departementu Vaucluse (84)
Department of Vaucluse (84)
v departementu Drôme (26)
Department of Drôme (26)
Přírodní prostředí
The natural environment
Kolébka sýra „Banon“ se nachází kolem obce Banon v Haute-Provence.
‘Banon’ originates in Haute-Provence around the municipality of Banon.
Jedná se o suchou středohorní oblast složenou z kopců a náhorních planin se středomořským podnebím.
It is a dry middle mountain region with landscapes made up of hills and plateaux. The climate is Mediterranean.
Tato oblast se vyznačuje nedostatkem vody, neboť podzemní vody jsou velmi hluboko a povrchové vody jsou poznamenány tím, že srážky se vyskytují výjimečně a velmi nepravidelně – prší hlavně na podzim a na jaře, zatímco v létě je srážek silný nedostatek.
The area is characterised by a lack of water, as the groundwater runs deep inside the earth and the surface water receives exceptional and highly irregular precipitation mainly in the autumn and spring, with a great shortage of rain in the summer.
Oblast výroby sýra „Banon“ se rovněž vyznačuje málo úrodnými půdami, hlavně vápencovými a propustnými, které mají skvělou schopnost absorpce dešťů.
The geographical area of ‘Banon’ is also characterised by not very fertile soils that are mainly chalky, permeable and excellent at absorbing rainwater.
V tomto prostředí se střídají řídké lesní vegetace, jež zahrnují borovice Aleppo, duby, kručinky, zimostráz a vonné byliny, rozptýlená vřesoviště, mlází a křoviny a kultury adaptované na drsné provensálské podnebí středních nadmořských poloh; toto prostředí je suché, slunečné a v zimě často dost chladné a skýtá prostory vhodné pro výběh kozích stád.
In that environment, low-density forest vegetation consisting of Aleppo pine, oak, broom, boxwood and scented plants alternates with heaths featuring scattered coppices and bushes and crops adapted to the harsh Provençal climate prevailing at medium altitudes: dry, sunny and often rather cold in the winter. It is an environment that provides areas well suited to rough grazing by goat herds.
Přírodní podmínky této oblasti způsobují, že obecné hospodářství této oblasti je příznivé pro pastýřství a pěstování kultur s nízkou úrodností.
The natural conditions of this region explain why pastoralism and low-yielding crops are an important part of its overall economy.
Historie sýra „Banon“
The history of ‘Banon’
Vedle prasete a několika kusů drůbeže chovala každá rodina také malé stádo domácích zvířat, které tvořily ovce, ale i několik koz – zvířata, která se doplňují jak v terénu (v tom, jak optimálně využívají okolní krajinu a prostředí na pokraji lesů), tak z hlediska hospodářské funkčnosti.
In addition to having a pig and a small poultry yard, each family also raised a small domestic herd composed of ewes but also of a few goats. These are complementary animals both on the land, where they make the most of the heath and surrounding undergrowth, and in terms of their economic usefulness.
Zatímco ovce se využívá na maso, koza jakožto „kráva chudých“ slouží k produkci mléka.
Sheep were used for meat, while the purpose of the goat as the ‘poor man’s cow’ was to produce milk.
Toto mléko mělo v čerstvém stavu sloužit k výživě rodiny, bylo však určeno i ke zpracování v sýr, což představovalo jediný způsob, jak prodloužit jeho výživovou hodnotu v čase.
The milk was consumed by the family but was also processed into cheese, which was the only way of preserving its nutritive value for a longer period of time.
Sýr měl sice sloužit k využití v domácnosti, z přebytku produkce vznikla však posléze jeho obchodní hodnota.
The cheese was intended mainly for home consumption and any commercial value came from production above and beyond the needs of the family.
Tento přebytek výroby si tudíž začal hledat odbytiště na místních trzích.
Surplus cheeses then started to be sold at local markets.
Obec Banon jakožto hlavní město kantonu, zeměpisný střed zemí Lure a Albion a křižovatka významných komunikačních cest figurovala právě v této fázi jako nejvýznamnější z těchto trhů či jarmarků se sýry.
It was precisely Banon, the administrative centre of the canton and the geographical centre of the Lure and Albion regions, a crossroads between major communication routes, that was the most important venue for cheese fairs and markets.
První zmínka o obaleném kozím sýru ve spojení s názvem Banon se nachází v knize Cuisinière provençale (Provensálská kuchařka) z roku 1886 od Maria MORARDA.
The first reference to wrapped tommes of goat’s cheese with the name ‘Banon’ can be found in the book ‘Cuisinière provençale’ written by Marius MORARD in 1886.
Poválečné období se vyznačuje postupným zaváděním technického pokroku do metod výroby sýra.
The post-war period saw the gradual introduction of new cheesemaking techniques.
Kozí stáda se specializují, výroba sýra opouští rámec domácí (rodinné) výroby: jestliže doposud výroba sýra sloužila primárně k výživě rodiny a k prodeji docházelo příležitostně, nyní se přechází do stádia, kdy výroba slouží především prodeji (k výživě rodiny slouží jen přebytek).
Goat herds became specialised and cheesemaking expanded beyond the home: while the cheese had formerly been produced first and foremost for the family’s needs and secondarily for sale, now it began to be produced above all for sale, with any surpluses being consumed by the family.
Sýr „Banon“ je originální ve dvou ohledech, které jsou v odvětví kozích sýrů velmi specifické: jedná se o sýr s jemnou sýřeninou (rychle srážený sýr čili sýr vysrážený syřidlem), který je zabalený do kaštanových listů.
‘Banon’ has two original features that set it apart from other goat’s cheeses: it is a soft-curd cheese (produced by rennet-based rapid curdling) wrapped in chestnut leaves.
Podle studie od J. M. MARIOTTINIHO s názvem „A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie“ (Pátrání po sýru: Historické a etnologické aspekty sýra Banon) byl sýr Banon vždy sýrem, u něhož se používalo syřidlo, a zůstává jedním z nemnoha sýrů, jež se touto technologií nadále vyrábějí.
According to J.M. MARIOTTINI’s study ‘A la Recherche d’un fromage: le Banon éléments d’histoire et d’ethnologie’, rennet has always been used in the production of ‘Banon’ and it is one of the rare cheeses to be made using this technique.
Jak dosvědčuje historie, Provensálsko se nachází v oblasti „syřidlové kultury“, naproti tomu v severní Francii dominuje „mléčná kultura“ (s pomalým vysrážením během přibližně 24 hodin).
Historical evidence shows that Provence is clearly a region where there is a tradition of using rennet to make cheese, in contrast to northern France which has a ‘lactic’ tradition (slow curdling lasting approximately 24 hours).
Už v 15. století byly králi Renému nabídnuty „tyto malé měkké sýry, vysrážené syřidlem“; odkaz na syřidlo je jasný.
As early as in the 15th century King René was offered ‘one of those small soft cheeses, from rennet’; the reference to rennet is clear.
Nádoby s perforovanými stěnami, které se v Provensálsku tradičně používají, mají široké otvory, z čehož lze usoudit, že sýřenina vznikla srážením syřidlem (mléčná sýřenina by z takových nádob vytekla).
The cheese-sieves traditionally used in Provence had large holes, indicating that the curd was rennet-based, as a lactic type of curd would leak out from such sieves).
Obalování sýra, které je specifické pro sýr „Banon“, má nadto dva cíle: na jedné straně je to technologie konzervační, na druhé straně technologie výrobní.
In addition, the specific way of wrapping ‘Banon’ has a twofold objective: on the one hand, it helps preserve the cheese and, on the other, it is a method of production.
Běží o zpracování čerstvého sýra, jež sleduje zároveň cíl uchovat sýr i zušlechtit jej.
It is a way of processing the fresh cheese which takes into account the need both to preserve the cheese and to improve it.
Zpracování tohoto výrobku spočívá hlavně v jeho spojení s kaštanovými listy, a to „zabalením“ sýra do listů.
The product is processed principally by wrapping it in chestnut leaves.
Tento postup vyznačil přechod od původního sýra k „Banonu“.
This process marks the transition from tomme to ‘Banon’.
Tyto listy slouží jako faktor zajišťující izolaci od vzduchu a mají roli doplňkové látky, neboť umožňují rozvoj aromatických vlastností tohoto sýra.
The leaves insulate the cheese from the air and serve as an adjuvant, so that the cheese can acquire its aromatic characteristics.
I když se sýrem lze spojit listy více druhů rostlin (vinné révy, kaštanovníku, platanu, ořešáku), nejvhodnější jsou právě kaštanové listy, neboť mají pevnou strukturu a obsahují dostatek taninu.
Although it would seem that the leaves of numerous species could be used for the cheese (the vine plant, the chestnut tree, the plane tree, the walnut tree, etc.), in fact chestnut leaves must be used because of their solid structure and the quality of their tannin.
V důsledku těchto okolností se vytváří vegetace středomořské lesostepi, která je složena z porostů kručinky, hlohu, trnky, cistu, jalovce, levandule, marulky, tymiánu ... a kaštanovníků, jež byly vysazeny dolem roku 1860 do odvápněných oblastí.
These factors have resulted in scrubland vegetation comprising heath with gorse, hawthorn, blackthorn, rock rose, juniper, lavender, savory, thyme, etc. as well as chestnut trees which were planted around 1860 in decalcified areas.
To je příznivé prostředí pro chov koz a provozování pastýřství.
It is an ideal environment for goat breeding and pastoralism.
Zemědělsko-pastýřský systém
The agri-pastoral system
Pro chovatele jsou plochy pro pastvu a krmné plochy základem pro výživu koz.
The goats feed essentially on pastureland and in forage areas.
Jsou začleněny do výživové strategie stáda.
Those areas are integrated into the feeding strategy for the herd.
Chovatelé tak zavedli zvláštní systém produkce, kde se kombinuje tato rozmanitost přírodních zdrojů.
Therefore breeders have introduced a specific production system incorporating the diversity of natural resources.
Pastýřství kombinuje tři druhy zdrojů: přírodní louky, lesy a luskoviny bohaté na dusík.
Grazing combines three types of resources: natural grassland, woods and nitrogen-rich legumes.
Většina chovatelů se stará o vlastní ovce, takže v závislosti na spásané vegetaci a na postupu ročních období může doplňovat výživu koz jejich pasením na loukách vičence nebo vojtěšky.
Most breeders tend their own goats. This enables them to supplement the goats’ feed by letting them graze on sainfoin or lucerne growing on grassland, depending on the feed obtained from rough grazing and the season.
Tento systém chovu představuje zemědělské využití, jež plně přispívá k typickým vlastnostem tohoto sýra v souvislosti s jeho krajem.
This breeding system is an agricultural practice that forms an integral part of the relationship between the specific characteristics of the cheese and its geographical area.
Technologie výroby
Production techniques
Technologie vláčné sýřeniny je nutná kvůli klimatickým podmínkám (vysoká teplota a suché okolní podnebí).
The use of soft curd is necessary because of the prevailing climatic conditions (high temperatures and dryness).
Bez těchto zvláštních technologií nelze v této oblasti vychladit mléko a následně je udržovat na nízké teplotě, při které působí mléčné fermenty, neboť existuje reálné riziko, že mléko zkysne.
Without specific techniques it is impossible in this region to cool the milk and then keep it at a low temperature in order to allow lactic bacteria to work without the milk turning sour.
Je tudíž třeba aktivovat srážení mléka, tj. jeho koagulaci, syřidlem.
Therefore the curdling, i.e. the coagulation, of the milk must be activated with rennet.
Balení sýra umožňovalo překlenout celý potravinářský rok, zejména přestát zimní období, kdy kozy neprodukují mléko.
Wrapping the tommes of cheese helped provide food all year round, in particular in the long winter months when the goats did not give milk.
Sýr „Banon“ je výsledkem kombinace všech těchto faktorů: chudého prostředí vhodného pro extenzivní chov koz a zhodnocovaného člověkem, teplého a suchého prostředí, jež přirozeně vede k postupu srážení syřidlem a k technologii zpracování (obalování), jež umožňuje uchovávat sýr dlouhodobě.
‘Banon’ results from the combination of all these factors: a poor environment suited to extensive goat breeding and made the most of by man, a hot and dry climate leading naturally to the use of renneted curd and a processing technique (wrapping) permitting the long-term preservation of the cheeses.
Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne;
Aiglun, Allemagne-en-Provence, Archail, Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Banon, Barras, Beaujeu, Bevons, Beynes, Bras-d’Asse, Brunet, Céreste, Champtercier, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Châteauredon, Clamensane, Cruis, Curel, Dauphin, Digne-les-Bains, Draix, Entrepierres, Entrevennes, Esparron-de-Verdon, Estoublon, Fontienne, Forcalquier, Hautes-Duyes, La Javie, La Motte-du-Caire, Lardiers, La Rochegiron, Le Brusquet, Le Castellard-Mélan, Le Castellet, Le Chauffaut-Saint-Jurson, L’Escale, Les Omergues, L’Hospitalet, Limans, Malijai, Mallefougasse-Augès, Mallemoisson, Mane, Marcoux, Mézel, Mirabeau, Montagnac-Montpezat, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Moustiers-Sainte-Marie, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Ongles, Oppedette, Peipin, Pierrerue, Pierrevert, Puimichel, Puimoisson, Quinson, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, Riez, Roumoules, Sainte-Croix-à-Lauze, Sainte-Croix-du-Verdon, Saint-Étienne-les-Orgues, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d’Asse, Saint-Jurs, Saint-Laurent-du-Verdon, Saint-Maime, Saint-Martin-de-Brômes, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michel-l’Observatoire, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thoard, Vachères, Valbelle, Valernes, Villemus, Volonne.
Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx;
Château-Arnoux-Saint-Auban, Ganagobie, Gréoux-les-Bains, La Brillanne, Les Mées, Lurs, Manosque, Montfort, Oraison, Peyruis, Valensole, Villeneuve, Volx.