natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jakmile vejce na povrchu trochu zaschne, rozložíme placičky rovnoměrně na pekáč, necháme je 40–45 minut kynout a poté je v horké troubě při teplotě 220–240 °C pečeme 8–10 minut.
When the egg has dried slightly on the surface, the scones are placed, evenly spaced, on the baking tray; they are left to rise for 40-45 minutes and then baked in a hot oven at 220-240 °C for 8-10 minutes.
Jedinečné vlastnosti zemědělského produktu nebo potraviny
Specific character of the agricultural product or foodstuff
Jedinečné vlastnosti výrobku „tepertős pogácsa“ zaručují následující skutečnosti:
The specific character of ‘Tepertős pogácsa’ is based on the following:
základní suroviny – vepřové škvarky a vepřové sádlo,
the basic material comprising pork crackling and pork fat,
zvláštní metoda přípravy těsta,
the special technique used to prepare the dough,
fyzikální, chemické a organoleptické vlastnosti.
the physical, chemical and organoleptic characteristics.
Základní surovina, která dodává produktu jeho typický charakter – vepřové škvarky
The basic material, pork crackling, gives the product its character.
Typický charakter dodávají výrobku „tepertős pogácsa“ škvarky, které zbudou po vypečení slaniny, jež neobsahuje žádné maso nebo jen v malém množství.
The crackling, which comprises the pieces obtained by frying fat bacon containing little or no meat, gives ‘Tepertős pogácsa’ its specific character.
Škvarky obsahují 12–13 % bílkovin a 82–84 % tuku. Nejméně 60 % obsahu tuku v produktu pochází právě ze škvarků.
The crackling has a protein content of 12-13 %, a fat content of 82-84 % and provides at least 60 % of the fat contained in the product.
Zvláštní metoda přípravy těsta Použití škvarků umožňuje přípravu nejen měkké varianty těsta, ale i speciální překládané, listové varianty.
The special technique used to prepare the dough:
Vysoký obsah tuku zároveň vyžaduje zvláštní přípravu studeného těsta o teplotě 24–26 °C.
The crackling which is used to make the short variety also makes it possible to prepare the dough by means of a special folding technique which gives it its flaky structure; moreover, the high fat content means that the dough must undergo special preparation in cold conditions at 24–26 °C.
Fyzikální, chemické a organoleptické vlastnosti
The physical, chemical and organoleptic characteristics:
Kvůli 20–30 % obsahu tuku, kterého se dosáhne použitím vepřových škvarků a sádla, je výživná hodnota výrobku „tepertős pogácsa“ vyšší, pečivo pomaleji vysychá, a jeho trvanlivost je tedy delší, než u výrobků stejné kategorie.
Owing to the 20-30 % fat content achieved by using the pork crackling and fat, ‘Tepertős pogácsa’ has a higher nutritive value, dries less quickly and has a longer shelf-life than other products in the same category.
První zmínky slova „pogácsa“ (pagáč) pocházejí z doby kolem roku 1395 a původně označovalo placatý chléb pečený v popelu a žhavých uhlících.
The word ‘pogácsa’ (scone) was first used around 1395 and originally meant a griddle cake/bread baked in ash and embers.
V maďarských lidových pohádkách se hovoří o tzv. „hamuban sült pogácsa“ (pagáč pečený v popelu).
In Hungarian folk tales the scone became known as ‘hamuban sült pogácsa’ (scone baked in ash).
Až do 18. století se pro placatý chléb, který sloužil jako běžné pečivo, používalo označení „pogácsakenyér, pogácsás kenyér“ (pagáčový chléb).
Until the end of the 17th century the griddle cake/bread, which was eaten like bread, was called scone-bread or scone-type bread.
Vznik „tepertős pogácsa“ umožnily dva předpoklady: rozšířilo se vypékání tuku ze slaniny a ze škvarků se stalo každodenní jídlo.
Two conditions enabled the development of ‘Tepertős pogácsa’: firstly, the custom of frying fat from bacon became widespread and, secondly, crackling became an everyday food.
Z popisu každodenního života jedné domácnosti nižší šlechty v 80. letech 18. století je patrné, že vypékání slaniny a příprava škvarků se v domácnostech šlechty začaly objevovat právě v 18. století.
According to a description of a middle-ranking noble family in the county of Somogy dating from 1770, frying bacon and making crackling became part of the customs of noble households from the 18th century onwards.
Na základě etnografických záznamů vycházejících z ústních výpovědí místních obyvatel z přelomu 19. a 20. století se škvarky ve venkovských domácnostech v oblasti středního toku Tisy používaly ještě k přípravě mýdla.
According to oral ethnographic data from the turn of the 19th and 20th centuries, crackling was used for making soap by peasant households in the Central Tisza region, and eating crackling developed gradually.
Ke konzumaci se začaly používat teprve postupně. Po zabíjačce se pagáče připravovaly z čerstvých, zejména drobných škvarků bez kůže.
After slaughtering a pig, the scones were baked with fresh, generally small, skinless crackling.
Ve velkém etnografickém přehledu z 30. let 20. století se uvádí, že pagáče se dělají z nekvašeného i kvašeného těsta a kromě jiného se ochucují také škvarky (Bátky, Zsuzsanna: Táplálkozás (Stravování). In: A magyarság néprajza (Maďarský národopis). Budapešť, 1933, s. 100). Můžeme tedy říct, že přidávání škvarků do kvašeného těsta se rozšířilo již na začátku 20. století. „Tepertős pogácsa“ je důležitou součástí každodenního jídelníčku i dnes.
Major consolidated works produced in the 1930s in the field of ethnography refer to scones made with risen or unrisen dough based on wheat flour and already embellished, among other ingredients, with crackling [Bátky Zs.: Táplálkozás (Food) in: A magyarság néprajza (Ethnography of the Hungarians), Budapest, 1933, p. 100] and it can therefore be maintained that the addition of crackling from bacon fried to risen dough became a widespread custom at the beginning of the 20th century.
Podává se jako druhý chod po sytých polévkách (např. gulášové či fazolové polévce) nebo se například nabízí na obchodních setkáních, konferencích či hostům na návštěvách. Jsou oblíbené v domácnostech, zejména při rodinných oslavách (jako jsou například svatby nebo křtiny) a na Vánoce či Velikonoce. V rámci agroturistiky se tyto pagáče turistům často nabízejí k vínu.
Today, ‘Tepertős pogácsa’ has become an important part of everyday meals and is served after soups (made with meat or beans).
(Hagyományok Ízek Régiók (Oblasti tradičních chutí), svazek I, s. 145–147).
It is offered to meeting or conference participants and is a dish favoured in the home, especially on the occasion of family celebrations (weddings, christenings) or feasts (Christmas, Easter); it is also often served as a savoury snack to accompany wine in agri-tourism [Hagyományok Ízek Régiók (Regional Taste Traditions), vol. I, p. 145-147.].
Jejich reputaci dosvědčuje nespočet kuchařských knih od 80. let 19. století až do dneška: Dobos, C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Maďarsko-francouzská kuchařka), s. 784–785, 1881; Rozsnyai, Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (Nejnovější velká kniha domácího jemného pečiva), s. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Receptář Vánczy Kinčeše), s. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (Druhý receptář nové doby), s. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (Co mám uvařit?), s. 73, 1941; Rudnay, János: A magyar cukrászat remekei (Skvosty maďarské výroby jemného pečiva), s. 89, 1973.
From the 1880s to the present day several cookery books have attested to its reputation, including Dobos C. József: Magyar-Franczia szakácskönyv (Hungarian-French cookery book) pp. 784-785, 1881; Rozsnyai Károly: Legújabb nagy házi cukrászat (The latest home-made confectionery) p. 350, 1905; Kincses Váncza receptkönyv (Kincses Váncza recipe book) p. 21, 1920; Az Új idők második receptkönyve (The second volume of the modern-day recipe book), p. 182, 1934; Hajdú Ernőné: Jaj, mit főzzek (What shall I cook?), p. 73, 1941; Rudnay János: A magyar cukrászat remekei (Masterpieces of Hungarian confectionery), p. 89, 1973.
Jedinečné vlastnosti
Specific character
Způsob kontroly a její frekvence
Verification method and frequency
obsah tuku
fat content
20–30 % (v sušině)
20-30 % (of the dry matter)
lze používat pouze vepřové sádlo
only pig fat may be used
V souladu s popisem produktu v bodě 3.5 v laboratoři jednou za půl roku
In accordance with the product description under point 3.5, in a laboratory once every six months.
škvarková směs
crackling (cream)
použití vepřových škvarků
pork crackling must be used
použití škvarků bez kůže
crackling without skin must be used
Na základě dokumentace výrobku nebo produktového listu, dokumentováno podle výrobních položek.
On the basis of the file or sheet relating to the product, with documentation by batch.
použité suroviny
ingredients
v souladu s popisem produkce v bodě 3.6 (vepřové škvarky, vepřové sádlo, pšeničná mouka, vejce, vaječný žloutek, mléko, droždí, bílé víno nebo ocet, kysaná smetana, sůl a pepř)
in accordance with the product description under point 3.6 (pork crackling, pig fat, wheat flour, egg, egg yolk, milk, yeast, white wine or vinegar, cream, salt and pepper).
Na základě dokumentace výrobku nebo produktového listu, dokumentováno podle výrobních položek.
On the basis of the file or sheet relating to the product, with documentation by lot.
organoleptické vlastnosti hotového výrobku (struktura, chuť a vůně)
organoleptic characteristics of the product (content, taste and aroma)
křehká nebo listová struktura
short or flaky texture
chuť a vůně je typicky škvarková a jemně chutná a voní po pepři
taste and aroma characteristic of the crackling and mildly peppered
Organoleptický test během každé směny.
Organoleptic test every shift.
Název Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság (Ústřední zemědělská správa, ředitelství pro bezpečnost potravin a krmiv)
Name Mezőgazdasági Szakigazgatási Hivatal Központ, Élelmiszer- és Takarmánybiztonsági Igazgatóság [Central Agriculture Administration Office, Food and Feed Safety Directorate]
Adresa 1095 Budapest, Mester u. 81
Address 1095 Budapest, Mester u. 81
Tel. 456-30-10
Telephone 456-30-10
E-mail oevi@oai.hu
e-mail address oevi@oai.hu
☒ Veřejné
☒ Public
 Soukromé
 Private
Ověřující orgán kontroluje, zda produkt odpovídá požadavkům uvedeným ve specifikaci produktu.
The authority responsible for verification checks that the requirements set out in the specification are indeed being complied with.
Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží Třída 2.3 Chléb, pečivo, cukrářské výrobky, cukrovinky, sušenky a ostatní pekařské zboží
Class 2.3. Confectionery, bread, pastry, cakes, biscuits and other baker’s wares
Škvarky lze také rozemlít mlýnkem na maso.
They may also be minced with a mincer.
V tom případě je na rozemletí třeba použít kotouč s co nejmenšími otvory.
In that case, the disk with the smallest perforations should be used.
Po umístění pagáčů na plech je necháme 50–55 minut kynout a poté je v horké troubě při teplotě 220–240 °C pečeme 12–15 minut.
After the scones have been placed on the baking tray they are left to rise for 50-55 minutes, then baked in a hot oven at 220–240 °C for 12-15 minutes.
Poté jsou pagáče hotové.
Then they are ready.
Dnešní menší, válcovitá varianta s mřížkováním se v Uhrách rozšířila koncem středověku jako nejčastější pekařský výrobek venkovské kuchyně, který se vyráběl v několika variacích a jehož popularita se udržela dodnes.
The present-day variety – which is smaller, cylindrical and marked with a square pattern – became widespread in Hungary at the end of the Middle Ages. This griddle cake/bread, with its different varieties of dough, was the most common foodstuff in peasant cuisine and its popularity has been undeniable ever since.
Tomu svědčí i skutečnost, že v 18. století se v dochovaných inventářích šlechtického majetku začaly ve Velké uherské nížině (Alföld) objevovat malé soudky na vepřové sádlo (Cegléd 1850-1900. Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, s. 28, 30 Szűcs).
Proof of this is provided by the succession inventory of noble families, which shows that fat/lard firkins started to appear in the Great Plain from the 18th century (Cegléd 1850-1900, published by Ceglédi Kossuth Múzeum, Cegléd, 1988, pp. 28 30 Szűcs).
Můžeme předpokládat, že pečení tuku během venkovské zabíjačky a používání vepřového sádla jako stravy selského lidu se začalo rozšiřovat od (poloviny) 19. století – malé soudky na vepřové sádlo se totiž v inventářích venkovského majetku v oblasti mezi Dunajem a Tisou začínají objevovat právě v 50. letech 19. století.
The custom of frying bacon and eating fat/lard probably became part of the popular peasant tradition of preparing pig in the mid-19th century, because from the 1850s onwards fat/lard firkins appeared in the peasant registers of the area between the Danube and the Tisza.
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1145/2013
Commission Implementing Regulation (EU) No 1145/2013
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1146/2013
Commission Implementing Regulation (EU) No 1146/2013
o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení [Cebolla Fuentes de Ebro (CHOP)]
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Cebolla Fuentes de Ebro (PDO)]
Žádost o zápis názvu „Cebolla Fuentes de Ebro“ předložená Španělskem byla v souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie [3].
Pursuant to Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, Spain’s application to register the name ‘Cebolla Fuentes de Ebro’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
Protože Komisi nebyla oznámena žádná námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, musí být název „Cebolla Fuentes de Ebro“ zapsán do rejstříku,
As no statement of objection under Article 7 of Regulation (EC) No 510/2006 has been received by the Commission, the name ‘Cebolla Fuentes de Ebro’ should therefore be entered in the register,
Úř. věst. C 375, 5.12.2012, s. 18.
OJ C 375, 5.12.2012, p. 18.
Cebolla Fuentes de Ebro (CHOP)
Cebolla Fuentes de Ebro (PDO)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1147/2013
Commission Implementing Regulation (EU) No 1147/2013
kterým se mění nařízení (ES) č. 1121/2009, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (ES) č. 73/2009, pokud jde o režim jednotné platby na plochu pro zemědělce na Kypru
amending Regulation (EC) No 1121/2009 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 73/2009, as regards the single area payment scheme for farmers in Cyprus
V souladu s článkem 89 nařízení Komise (ES) č. 1121/2009 [2] jsou zemědělské plochy pro Kypr uvedeny v příloze VIII uvedeného nařízení.
In accordance with Article 89 of Commission Regulation (EC) No 1121/2009 [2], the agricultural area for Cyprus is set out in Annex VIII to that Regulation.
Dopisem ze dne 13. srpna 2013 Kypr informoval Komisi, že přezkoumal svou využívanou zemědělskou plochu způsobilou pro režim jednotné platby na plochu, jak je uvedeno v čl. 124 odst. 1 nařízení (ES) č. 73/2009.
By letter of 13 August 2013, Cyprus has informed the Commission that it had reviewed its utilised agricultural area eligible for the single area payment scheme, as referred to in Article 124(1) of Regulation (EC) No 73/2009.
Při přezkumu bylo přihlédnuto ke skutečnosti, že mnoho producentů svou obdělávanou půdu v posledních letech opustilo v důsledku mimořádných povětrnostních podmínek v letech 2006–2009, které spočívaly ve výrazném suchu a nedostatečných zásobách vody pro zavlažovací systémy, což mělo vážný dopad na integritu sítě vodních nádrží na Kypru.
The revision takes account of the fact that many producers have abandoned their cultivated land in recent years, following exceptional weather conditions in the years 2006-2009 manifested by significant droughts and shortages of water supply for irrigation systems, which had a severe impact on the integrity of the network of dams in Cyprus.
Celková plocha, pro niž se žádá o jednotnou platbu na plochu, se proto od roku 2007 zmenšuje, což poukazuje na trvalou povahu takového opouštění půdy a ospravedlňuje přezkum využívané zemědělské plochy.
Accordingly, the overall area for which the single area payment is claimed has been declining since 2007, which demonstrates the permanent nature of such land abandonment and justifies a revision of the utilised agricultural area.
Přezkum kromě toho vychází ze zkušeností získaných v posledních letech z ověřování podmínek způsobilosti pro jednotnou platbu na plochu v rámci režimu jednotné platby na plochu, jehož výsledkem byla aktualizace systému identifikace zemědělských pozemků podle článku 17 nařízení (ES) č. 73/2009 a ze kterého vyplynulo, že využívaná zemědělská plocha udržovaná k 30. červnu 2003 v dobrém zemědělském stavu byla menší, než se původně odhadovalo.
Furthermore, the revision follows from the experience gained in recent years from the verification of the eligibility conditions for the single area payment under the single area payment scheme, which resulted in an update of the identification system for agricultural parcels referred to in Article 17 of Regulation (EC) No 73/2009, and which has shown that the utilised agricultural area maintained in good agricultural condition on 30 June 2003 was less than previously estimated.
Zemědělská plocha v rámci režimu jednotné platby na plochu by tedy měla být snížena na 127000 hektarů.
The agricultural area for the single area payment scheme should therefore be reduced to 127000 ha.
Změna navrhovaná tímto nařízením by se měla použít na žádosti o podporu podané počínaje kalendářním rokem 2013.
The amendment proposed by this Regulation should apply to aid applications as from calendar year 2013.
V příloze VIII nařízení (ES) č. 1121/2009 se řádek týkající se Kypru nahrazuje tímto:
In Annex VIII to Regulation (EC) No 1121/2009, the row concerning Cyprus is replaced by the following:
Použije se na žádosti o podporu podané počínaje kalendářním rokem 2013.
It shall apply to aid applications as from calendar year 2013.
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1148/2013
Commission Implementing Regulation (EU) No 1148/2013
kterým se zrušuje zápis názvu zapsaného v rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Wernesgrüner Bier (CHZO))
cancelling the registration of a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications [Wernesgrüner Bier (PGI)]
Německo podalo v souladu s článkem 12 nařízení Rady (ES) č. 510/2006, následně nahrazeným článkem 54 nařízení (EU) č. 1151/2012, žádost o zrušení zápisu názvu „Wernesgrüner Bier“.
Germany submitted a request to cancel the registration of the name ‘Wernesgrüner Bier’ under Article 12 of Regulation (EC) No 510/2006, subsequently replaced by Article 54 of Regulation (EU) No 1151/2012.
V souladu s čl. 6 odst. 2 nařízení (ES) č. 510/2006 byla žádost Německa o zrušení zápisu názvu „Wernesgrüner Bier“ zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie [3].
In accordance with Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, Germany’s request to cancel the registration of the name ‘Wernesgrüner Bier’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
Protože Komisi nebyla podána námitka podle článku 7 nařízení (ES) č. 510/2006, zápis tohoto názvu musí být zrušen.
As no objection pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 510/2006 has been received by the Commission, registration of that name should therefore be cancelled.
Na základě těchto skutečností musí být tedy tento název vymazán z rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení.
In light of the above, that name should therefore be deleted from the ‘Register of protected designations of origin and protected geographical indications’.
Opatření stanovená tímto nařízením jsou v souladu se stanoviskem Výboru pro politiku jakosti zemědělských produktů,
The measures laid down in this Regulation are in accordance with the opinion of the Committee on Quality Policy for Agricultural Products,
Zápis názvu uvedeného v příloze tohoto nařízení se zrušuje.
The registration of the name shown in the Annex to this Regulation is hereby cancelled.
Úř. věst. C 322, 24.10.2012, s. 13.
OJ C 322, 24.10.2012, p. 13.
Wernesgrüner Bier (CHZO)
Wernesgrüner Bier (PGI)
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1149/2013
Commission Implementing Regulation (EU) No 1149/2013
ze dne 14. listopadu 2013
of 14 November 2013
o zápisu názvu do rejstříku chráněných označení původu a chráněných zeměpisných označení (Rillettes de Tours (CHZO))
entering a name in the register of protected designations of origin and protected geographical indications (Rillettes de Tours (PGI))
Žádost o zápis názvu „Rillettes de Tours“ do rejstříku předložená Francií byla v souladu s čl. 6 odst. 2 prvním pododstavcem nařízení (ES) č. 510/2006 zveřejněna v Úředním věstníku Evropské unie [3].
Pursuant to the first subparagraph of Article 6(2) of Regulation (EC) No 510/2006, France’s application to register the name ‘Rillettes de Tours’ was published in the Official Journal of the European Union [3].
Komisi bylo v souladu s článkem 7 nařízení (ES) č. 510/2006 předloženo Nizozemskem prohlášení o námitce odůvodněné podle čl. 7 odst. 3 písm. a) nařízení (ES) č. 510/2006.
Pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 510/2006, a statement of objection was sent to the Commission by the Netherlands, substantiated under Article 7(3)(a) of Regulation (EC) No 510/2006.
V souladu s čl. 51 odst. 3 nařízení (EU) č. 1151/2012 postoupila Komise dopisem ze dne 12. února 2013 doručenou námitku francouzským orgánům, čímž začala běžet tříměsíční lhůta pro příslušné konzultace.
In accordance with Article 51(3) of Regulation (EU) No 1151/2012, the Commission forwarded the statement of objection to the French authorities with its letter of 12 February 2013 and in so doing opened the three-month appropriate consultation period.
Protože v uvedené lhůtě došlo k dohodě, musí být název „Rillettes de Tours“ zapsán do rejstříku.
As an agreement was reached within that period, the name ‘Rillettes de Tours’ should therefore be entered in the register.
Informace zveřejněné podle čl. 50 odst. 2 písm. a) nařízení (EU) č. 1151/2012 byly předmětem nepodstatných změn.
Non-substantial amendments were made to the information published under Article 50(2)(a) of Regulation (EU) No 1151/2012.
V zájmu zohlednění připomínek Nizozemska ohledně ustanovení bodu 3.3 jednotného dokumentu o kritériích, pokud jde o původ zpracovaných prasat, zrušily francouzské orgány ve specifikaci i v jednotném dokumentu odstavce týkající se genetického původu prasat.
In order to take account of the Netherlands’ comments concerning the criteria laid down in Section 3.3 of the Single Document on the origin of the pigs used, the French authorities deleted the sections relating to the genetic origin of the pigs from both the specification and the Single Document.
Je tudíž třeba zveřejnit novelizovanou verzi jednotného dokumentu,
The amended version of the Single Document should therefore be published,
Úř. věst. C 183, 23.6.2012, s. 16.
OJ C 183, 23.6.2012, p. 16.
Rillettes de Tours (CHZO)
Rillettes de Tours (PGI)
Nařízení Rady (ES) č. 510/2006 ze dne 20. března 2006 o ochraně zeměpisných označení a označení původu zemědělských produktů a potravin [1]„RILLETTES DE TOURS“
Council Regulation (EC) No 510/2006 of 20 March 2006 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs [1]‘RILLETTES DE TOURS’
č. ES: FR-PGI-0005-00845-18.1.2011
EC No: FR-PGI-0005-00845-18.1.2011
Jedná se o vařený roztíratelný uzenářský produkt, jenž se nabízí v kelímcích, hliněných a skleněných uzavřených nádobách nebo na kus/váhu.
A cooked, spreadable pork product presented in a tub, terrine, hermetically sealed jar or block.
V kelímku nebo v hliněné nádobě se může na produktu objevit vrstva vepřového sádla, čímž se zlepšuje konzervace.
In a tub or terrine, the product may be covered with a layer of pork fat to improve its preservation.
„Rillettes de Tours“ se získávají dlouhým vařením nakrájených kousků vepřového masa (o velikosti nejméně 6 ×6 cm) v hrnci s vepřovým sádlem.
‘Rillettes de Tours’ are obtained by slowly cooking pieces of pork meat (at least 6 × 6 cm in size) in pork fat in a cooking pot.