natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Má-li být hlavní síť vytvořena koordinovaně a včas, což umožní maximalizovat její přínos, měly by dotčené členské státy zajistit přijetí vhodných opatření za účelem dokončení projektů společného zájmu do roku 2030.
In order to establish the core network in a coordinated and timely manner, thereby making it possible to maximise the network benefits, Member States concerned should ensure that appropriate measures are taken to finalise the projects of common interest by 2030.
Pokud jde o globální síť, členské státy by měly vyvinout veškeré úsilí, aby ji do roku 2050 dokončily a aby odpovídala příslušným ustanovením hlavních směrů.
With respect to the comprehensive network, Member States should make all possible efforts with the aim of completing it and complying with the relevant provisions of the guidelines by 2050.
Pokud je to ekonomicky životaschopné, udržitelné z hlediska životního prostředí a proveditelné do roku 2030, jsou tyto uzly pokud možno všude propojeny multimodálními spoji.
Wherever possible, those nodes are connected with multimodal links as long as they are economically viable, environmentally sustainable and feasible until 2030.
Použitá metodika zajistila propojení všech členských států a začlenění nejvýznamnějších ostrovů do hlavní sítě.
The methodology has ensured the interconnection of all Member States and the integration of the main islands into the core network.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v čl. 49 odst. 4 a 6 je svěřena Komisi na dobu pěti let počínaje 21 prosince 2013.
The power to adopt delegated acts referred to in Article 49(4) and (6) shall be conferred on the Commission for a period of five years from 21 December 2013.
Komise vypracuje zprávu o přenesené pravomoci nejpozději devět měsíců před koncem tohoto pětiletého období.
The Commission shall draw up a report in respect of the delegation of power not latter than nine months before the end of the five-year period.
globální (Can.Charleroi-Bruxelles.)
Compr. (Can.Charleroi -Bruxelles),
globální (Homberg)
Compr. (Homberg)
globální (Bönen)
Compr. (Bönen)
globální(Karlsruhe-Baden-Baden)
Compr. (Karlsruhe Baden-Baden)
Köln - Neuessen
Köln -Neuessen
globální (Paderborn- Lippstadt)
Compr. (Paderborn Lippstadt)
La Coruña
A Coruña
globální (Asturias)
Compr. (Asturias)
globální (Bahía de Cádiz)
Compr. (Bahía de Cádiz)
globální (El Far d'Emporda)
Compr. (El Far d'Emporda)
globální (Puerto Rosario)
Compr. (Puerto Rosario)
globální (Santa Cruz de La Palma)
Compr (Santa Cruz de La Palma)
globální (Torrelavega)
Compr. (Torrelavega)
globální (Fontanarossa nouzová přistávací dráha Comiso)
Compr. (Fontanarossa, Comiso emergency runway)
globální (Bianconese di Fontevivo)
Compr. (Bianconese di Fontevivo)
globální (Maastricht -Aachen)
Compr. (Maastricht - Aachen)
globální (Trade Port Noord Limburg)
Compr. (Trade Port Noord Limburg)
Bialystok
Białystok
Braganza
Bragança
globální (City)
Compr. (City)
globální (International)
Compr. (International)
globální (Intl. Rail Freight Terminal)
Compr. (Intl. Rail Freight Terminal)
globální (Manchester a Port Salford)
Compr. (Manchester and Port Salford)
globální (Kent International)
Compr. (Kent International)
globální (Doncaster - Sheffield)
Compr. (Doncaster - Sheffield)
globální (Portsmouth)
Compr. (Portsmouth)
REP. MAKEDONIE Evzoni
Evzoni
Nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1316/2013
Regulation (EU) No 1316/2013 of the European Parliament and of the Council
kterým se vytváří Nástroj pro propojení Evropy, mění zařízení (EU) č. 913/2010 a zrušují nařízení (ES) č. 680/2007 a (ES) č. 67/2010
establishing the Connecting Europe Facility, amending Regulation (EU) No 913/2010 and repealing Regulations (EC) No 680/2007 and (EC) No 67/2010
Aby bylo možno v souladu s cíli strategie Evropa 2020 dospět k inteligentnímu a udržitelnému růstu podporujícímu začlenění a stimulovat vytváření pracovních míst, potřebuje Unie moderní a vysoce výkonnou infrastrukturu, která přispěje k propojení a integraci Unie a všech jejích regionů v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky.
In order to achieve smart, sustainable and inclusive growth and to stimulate job creation in line with the objectives of the Europe 2020 Strategy, the Union needs an up-to-date, high-performance infrastructure to help connect and integrate the Union and all its regions, in the transport, telecommunications and energy sectors.
Toto propojení by mělo pomoci zlepšit volný pohyb osob, zboží, kapitálu a služeb.
Those connections should help improve the free movement of persons, goods, capital and services.
Transevropské sítě by měly usnadnit přeshraniční propojení, posílit hospodářskou, sociální a územní soudržnost a přispět k dosažení konkurenceschopnějšího sociálně tržního hospodářství a k boji proti změně klimatu.
The trans-European networks should facilitate cross-border connections, foster greater economic, social and territorial cohesion, and contribute to a more competitive social market economy and to combating climate change.
Vytvoření Nástroje pro propojení Evropy na základě tohoto nařízení má za cíl urychlit investice v oblasti transevropských sítí a stimulovat financování z veřejného i soukromého sektoru, při současném zvýšení právní jistoty a dodržování zásady technologické neutrality.
The aim of the creation of the Connecting Europe Facility (CEF) established by this Regulation is to accelerate investment in the field of trans-European networks and to leverage funding from both the public and the private sectors, while increasing legal certainty and respecting the principle of technological neutrality.
Nástroj pro propojení Evropy by měl umožnit plné využívání synergie mezi odvětvím dopravy, telekomunikací a energetiky, čímž se zvýší účinnost opatření přijímaných na úrovni Unie a umožní se optimalizace nákladů na provádění.
The CEF should enable synergies between the transport, telecommunications and energy sectors to be harnessed to the full, thus enhancing the effectiveness of Union action and enabling implementing costs to be optimised.
Komise odhaduje výši potřebných investic do transevropských sítí v odvětvích dopravy, telekomunikací a energetiky v období do roku 2020 na 970 miliard EUR.
According to the Commission, the estimated investment requirement for trans-European networks in the transport, telecommunications and energy sectors for the period up to 2020 is EUR 970000 million.
Toto nařízení stanoví pro provádění Nástroje pro propojení Evropy na období 2014–2020 finanční krytí ve výši 33242259000 EUR v běžných cenách, které má pro Evropský parlament a Radu představovat hlavní referenční částkou při ročním rozpočtovém procesu ve smyslu bodu 17 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení ze dne [4].
This Regulation lays down, for the implementation of the CEF for the period 2014 to 2020, a financial envelope of EUR 33242259000 in current prices which is to constitute the prime reference amount, within the meaning of point 17 of the Interinstitutional Agreement between the European Parliament, the Council and the Commission of 2 December 2013 on budgetary discipline, on cooperation in budgetary matters and on sound financial management [4] for the European Parliament and the Council during the annual budgetary procedure.
V zájmu optimalizace využívání rozpočtových finančních prostředků vyčleněných na Nástroj pro propojení Evropy by Komise v návaznosti na hodnocení tohoto nástroje v polovině období měla být s to navrhnout přesunutí prostředků mezi odvětvími dopravy, telekomunikací a energetiky.
In order to optimise the use of budgetary funds allocated to the CEF, the Commission should, following the mid-term evaluation of the CEF, be able to propose the transfer of appropriations between the transport, telecommunications and energy sectors.
Tento návrh by měl být předmětem ročního rozpočtového procesu.
Such proposal should be subject to the annual budgetary procedure.
Částka 11305500000 EUR v běžných cenách převedená z Fondu soudržnosti, zřízeného nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1301/2013 [5] by měla být využívána pro vázání rozpočtových zdrojů k finančním nástrojům podle tohoto nařízení až od 1. ledna 2017.
The amount of EUR 11305500000 in current prices transferred from the Cohesion Fund established by Regulation (EU) No 1301/2013 of the European Parliament and of the Council [5] should be used to commit budgetary resources to financial instruments under this Regulation only from 1 January 2017.
Vytvoření účinných sítí dopravní a energetické infrastruktury je jedním z dvanácti klíčových opatření, jež Komise uvedla ve sdělení ze 13. dubna 2011 nazvaném „Akt o jednotném trhu – Dvanáct nástrojů k podnícení hospodářského růstu a posílení důvěry – „Společně pro nový růst“.
The creation of efficient transport and energy infrastructure networks is one of the 12 key actions identified by the Commission in its Communication of 13 April 2011 entitled: "Single Market Act – Twelve levers to boost growth and strengthen confidence: 'Working together to create new growth'.
Komise se zavázala systematicky zohledňovat ve výdajových programech Unie změnu klimatu a vyčlenit alespoň 20 % unijního rozpočtu na cíle s ní související.
The Commission has committed itself to mainstreaming climate change into Union spending programmes and to directing at least 20 % of the Union budget to climate-related objectives.
Je důležité zajistit, aby se zmírňování změny klimatu, přizpůsobování se této změně, jakož i předcházení rizikům a řízení rizik podpořilo v rámci přípravy, návrhu a realizace projektů společného zájmu.
It is important to ensure that climate change mitigation and adaptation, as well as risk prevention and management, are promoted in the preparation, design and implementation of projects of common interest.
Investice do infrastruktury, na něž se vztahuje toto nařízení, by měly pomoci podpořit přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a společnosti, která bude odolná vůči změně klimatu a katastrofám, s přihlédnutím ke specifickým podmínkám přírodně a demograficky znevýhodněných regionů, zejména nejvzdálenějších a ostrovních regionů.
Infrastructure investments covered by this Regulation should help to promote the transition to a low-carbon and climate- and disaster-resilient economy and society, taking into account the specificities of regions with natural and demographic disadvantages, in particular the outermost and island regions.
Nástroj pro propojení Evropy by měl zejména v odvětvích dopravy a energetiky přispívat k plnění střednědobých a dlouhodobých cílů Unie týkajících se snižování emisí uhlíku.
In the transport and energy sectors in particular, the CEF should contribute to the Union's mid-term and long-term objectives in terms of decarbonisation.
Evropský parlament v usnesení ze dne 8. června 2011 s názvem „Investování do budoucnosti: nový víceletý finanční rámec pro konkurenceschopnou, udržitelnou a inkluzivní Evropu“ [6] zdůraznil význam zajištění rychlého provádění Digitální agendy Evropské unie a pokračujícího úsilí o splnění cílů, jimiž je do roku 2020 umožnit přístup k vysokorychlostnímu internetu všem občanům Unie, a to i v méně rozvinutých regionech.
In its resolution of 8 June 2011 on Investing in the future: a new Multiannual Financial Framework (MFF) for a competitive, sustainable and inclusive Europe [6], the European Parliament stressed the importance of ensuring the rapid execution of the Union's Digital Agenda and of continuing efforts towards reaching by 2020 the targets of making access to high-speed internet available to all Union citizens, also in less developed regions.
Evropský parlament zdůraznil, že investice do efektivní dopravní infrastruktury hrají klíčovou úlohu v tom, aby Evropa mohla obhájit svou konkurenceschopnost a připravit cestu pro dlouhodobý ekonomický růst po krizi, a že transevropská dopravní síť („TEN-T“) je nezbytná pro zajištění řádného fungování vnitřního trhu i poskytování důležité evropské přidané hodnoty.
The European Parliament underlined that investing in an effective transport infrastructure had a key role to play in enabling Europe to defend its competitiveness and pave the way for post-crisis, long-term economic growth, and that the trans-European transport network ("TEN-T") was vital in order to guarantee the proper functioning of the internal market and provide important European added value.
Evropský parlament rovněž uvedl, že se domnívá, že by TEN-T měla být klíčovou prioritou víceletého finančního rámce a že je nezbytné finanční prostředky pro TEN-T ve víceletém finančním rámci zvýšit.
The European Parliament also stated that it was of the opinion that TEN-T should, accordingly, be a key priority in the MFF and that an increase in TEN-T funds was necessary in the MFF.
Kromě toho Evropský parlament zdůraznil potřebu maximalizovat dopady financování Unií a možnosti, jež při financování klíčových projektů rozvoje vnitrostátní a přeshraniční energetické infrastruktury, které jsou pro Evropu prioritní, nabízejí Fond soudržnosti a evropské strukturální a investiční fondy i finanční nástroje, a dále zdůraznil potřebu přidělit na finanční nástroje v této oblasti významné prostředky z rozpočtu Unie.
In addition, the European Parliament emphasised the need to maximise the impact of Union funding and the opportunity offered by the Cohesion and by the European Structural and Investment Funds and financial instruments to fund key national and cross-border European priority energy infrastructure projects, and stressed the need for a substantial allocation from the Union budget for financial instruments in this field.
Pro účely financování infrastruktury v přeshraničních regionech v rámci rozvoje sítí jako celku by měla být podporována synergie mezi finančními nástroji Nástroje pro propojení Evropy a jinými finančními prostředky Unie.
With a view to financing infrastructure in cross-border regions as part of the development of the networks as a whole, synergies should be encouraged between the financial instruments of the CEF and other Union funds.
Dne 28. března 2011 přijala Komise bílou knihu nazvanou „Plán jednotného evropského dopravního prostoru – vytvoření konkurenceschopného dopravního systému účinně využívajícího zdroje“ (dále jen „bílá kniha“).
On 28 March 2011, the Commission adopted the White Paper entitled "Roadmap to a Single European Transport Area — Towards a competitive and resource efficient transport system" (the "White Paper").
Proto také pro politiku TEN-T stanoví následující relevantní cíle: 30 % objemu silniční nákladní dopravy na vzdálenosti větší než 300 km by mělo být do roku 2030 převedeno na jiné druhy dopravy, a do roku 2050 by to mělo být více než 50 %; délka stávajících vysokorychlostních železničních sítí by se měla do roku 2030 ztrojnásobit a do roku 2050 by měla většina objemu přepravy cestujících na střední vzdálenost probíhat po železnici; do roku 2050 by měla všechna letiště hlavní sítě být napojena na železniční síť a všechny námořní přístavy na železniční nákladní dopravu a tam, kde je to možné, i na vnitrozemské vodní cesty.
Therefore, it sets the following relevant targets for TEN-T policy: 30 % of road freight carried over distances of more than 300 km should shift to other modes by 2030, and more than 50 % by 2050; the length of the existing high-speed rail network should triple by 2030 and by 2050 the majority of medium-distance passenger journeys should be undertaken by rail; by 2050, all core network airports should be connected to the rail network and all seaports to the rail freight and, where possible, to the inland waterway system.
Evropský parlament v usnesení ze dne 6. července 2010 o udržitelné budoucnosti pro dopravu [7] zdůraznil, že účinná politika v oblasti dopravy vyžaduje vhodný finanční rámec s ohledem na současné výzvy a že je k tomu třeba zvýšit stávající zdroje určené pro dopravní odvětví a mobilitu; dále se domníval, že existuje potřeba vytvořit nástroj na koordinaci a optimalizaci využívání různých zdrojů financování dopravy a veškerých finančních prostředků a mechanismů dostupných na úrovni Unie.
In its resolution of 6 July 2010 on a sustainable future for transport [7], the European Parliament emphasised that an efficient transport policy required a financial framework that was appropriate to the challenges arising and that, to that end, the current resources for transport and mobility should be increased; it further considered that there was a need to create a facility to coordinate and optimise the use of different sources of transport funding and of all the financial means and mechanisms available at Union level.
Rada v závěrech ze dne 11. června 2009 o přezkumu politiky TEN-T potvrdila, že je zapotřebí nadále investovat do dopravní infrastruktury s cílem zajistit odpovídající rozvoj TEN-T pro všechny druhy dopravy, a poskytnout tak základ pro vnitřní trh a konkurenceschopnost, hospodářskou, sociální a územní soudržnost Unie a její propojení se sousedními zeměmi, přičemž je třeba se zaměřit na evropskou přidanou hodnotu, kterou by to přineslo.
In its conclusions of 11 June 2009 on the TEN-T policy review, the Council reaffirmed the need to continue investing in transport infrastructure in order to ensure proper development of the TEN-T in all transport modes, as a basis for the internal market and competitiveness, economic, social and territorial cohesion of the Union and its connection to neighbouring countries, focusing on the European added value that this would bring.
Rada též zdůraznila, že je nutné, aby Unie dala k dispozici finanční zdroje nezbytné k podpoře investic do projektů TEN-T, a že je zejména nutné vyvážit potřebu vhodné finanční podpory z rozpočtu TEN-T na prioritní projekty, které se týkají příslušných přeshraničních úseků a jejichž realizace by přesáhla rok 2013, s institucionálními omezeními plánování ve víceletém finančním rámci.
The Council also underlined the need for the Union to make available the financial resources necessary to stimulate investment in TEN-T projects and, in particular, the need to reconcile appropriate financing support from the TEN-T budget to the priority projects which involve relevant cross-border sections and the implementation of which would extend beyond 2013 within the institutional constraints of the MFF programming.
Podle Rady by měly být přístupy partnerství veřejného a soukromého sektoru v této souvislosti tam, kde je to vhodné, dále rozvíjeny a podporovány.
In the view of the Council, public-private partnership approaches should be further developed and supported in this context where appropriate.
Na základě cílů určených bílou knihou vymezují hlavní směry pro síť TEN-T, jak jsou stanoveny nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1315/2013 [8], infrastrukturu sítě TEN-T, upřesňují požadavky, které musí splnit, a stanoví pravidla jejich uplatňování.
On the basis of the objectives set by the White Paper, the TEN-T guidelines as laid down in Regulation (EU) No 1315/2013 of the European Parliament and of the Council [8] identify the infrastructure of the TEN-T, specify the requirements to be fulfilled by it and provide for measures for their implementation.
Tyto hlavní směry zejména předpokládají dokončení hlavní sítě do roku 2030 vytvořením nové infrastruktury, ale i zásadní modernizací a rekonstrukcí infrastruktury stávající.
Those guidelines envisage, in particular, the completion of the core network by 2030 through the creation of new infrastructure as well as the substantial upgrading and rehabilitation of existing infrastructure.
Na základě analýzy plánů dopravní infrastruktury členských států Komise odhaduje, že objem investic potřebných v oblasti dopravy na období 2014–2020 činí 500 miliard EUR v celé síti TEN-T, z čehož odhadem 250 miliard EUR bude potřeba investovat do hlavní sítě TEN-T.
Based on an analysis of the transport infrastructure plans of Member States, the Commission estimates that investment needs in transport amount to EUR 500000 million over the entirety of the TEN-T network for the period 2014-2020, of which an estimated EUR 250000 million will need to be invested in the core network of the TEN-T.
Pokud je to vhodné, měl by být zajištěn soulad mezi zeměpisným vytyčením koridorů pro železniční nákladní dopravu stanovených v nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 913/2010 [9] a koridorů hlavní sítě uvedených v části I přílohy I tohoto nařízení, přičemž je třeba zohlednit cíle daných nástrojů, aby se snížila administrativní zátěž a zefektivnil rozvoj a využívání železniční infrastruktury.
The geographical alignment of rail freight corridors as provided for by Regulation (EU) No 913/2010 of the European Parliament and of the Council [9] and of core network corridors under Part I of Annex I to this Regulation should, where appropriate, be ensured, taking into consideration the objectives of the respective instruments, in order to reduce the administrative burden and streamline the development and use of the railway infrastructure.
Koridory pro železniční nákladní dopravu by se měly řídit pouze nařízením (EU) č. 913/2010, a to i pokud jde o změny v jejich vytyčení.
The rail freight corridors should be subject solely to the provisions of Regulation (EU) No 913/2010, including as regards changes to their alignment.
V rámci přezkumu politiky TEN-T zahájeného v únoru roku 2009 byla zřízena specializovaná odborná skupina, jež měla podpořit Komisi a zaměřit se na otázku strategie a vyhlídek financování TEN-T.
Within the framework of the TEN-T policy review launched in February 2009, a dedicated expert group was created to support the Commission and look into the issue of the funding strategy and financing perspectives for the TEN-T.
Odborná skupina č. 5 čerpala ze zkušeností externích odborníků z různých oblastí: provozovatelů infrastruktur, plánovačů infrastruktur, celostátních, regionálních a místních zástupců, odborníků na životní prostředí, akademiků a zástupců soukromého sektoru.
Expert Group No 5 drew from the experience of external experts from various fields: infrastructure managers, infrastructure planners, national, regional and local representatives, environmental experts, academia, and representatives of the private sector.
Závěrečná zpráva odborné skupiny č. 5 [10] přijatá v červenci roku 2010 obsahuje 40 doporučení, z nichž některá byla v tomto nařízení zohledněna.
The final report of Expert Group No 5 [10] adopted in July 2010 contains 40 recommendations, some of which have been taken into account in this Regulation.
V uvedené zprávě se mimo jiné doporučuje, aby Komise poskytla standardní rámec pro kombinování grantů Unie a partnerství veřejného a soukromého sektoru v TEN-T, který by zahrnoval finanční prostředky z politiky soudržnosti i rozpočet na TEN-T.
That report recommends inter alia that the Commission should provide a standard framework for the blending of Union grants and TEN-T public-private partnerships ("PPPs"), covering both the funds under the cohesion policy and the TEN-T budget.
Zkušenosti s víceletým finančním rámcem na období 2007–2013 ukazují, že některé členské státy způsobilé čerpat z Fondu soudržnosti čelí významným překážkám, které brání včasné realizaci komplexních projektů přeshraničních dopravních sítí s vysokou evropskou přidanou hodnotou, jakož i účinnému využívání prostředků Unie.
Experience with the MFF (2007-2013) shows that some Member States which are eligible for financing from the Cohesion Fund are facing significant obstacles in delivering on time complex cross-border transport infrastructure projects with a high European added value, as well as allowing efficient use of Union funds.