natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na straně jedné skutečnost, že orgány stanovily ceny vstupenek, včetně daně ze vstupu, u některých kasin na nižší úrovni, což tato kasina činí přitažlivějšími pro zákazníky, a toto i) mění poptávku v porovnání se strukturou, která by existovala, pokud by kasina soutěžila pouze na základě svých vlastních schopností, tj. na základě individuálního rozsahu a kvality poskytovaných služeb, a ii) za jinak stejných podmínek uměle zvyšuje počet vstupů.
On the one hand, the setting by regulation of the prices of tickets, including the admission tax, at a lower level for certain casinos, makes them more attractive for customers, thus (i) deviating demand from the pattern that would prevail if casinos would compete only on their own merits based on the individual scope and quality of the services offered and (ii) all other things equal, increasing artificially their level of admissions.
Příjem ze vstupních poplatků představuje na druhou stranu (jak bylo objasněno výše) pouze omezenou část celkových příjmů, které zákazník, jehož kasino přiláká, vytvoří pro podnik a z nichž musí kasina platit daň ze vstupu.
On the other hand, as previously explained, the revenues from admissions are only a limited proportion of the total revenues that a customer attracted by a casino generates for the undertaking and out of which the casinos have to pay the admission tax.
Skutečnost, že daňová diskriminace poskytuje výhodu, se uznává v samotných vnitrostátních právních předpisech.
Finally, it is to be noted that the existence of advantage in the fiscal discrimination is even recognised by the relevant national provisions themselves.
Jak uvedly řecké orgány, kasino Soluň může účtovat nižší vstupní poplatek a odvádět nižší daň na základě legislativní vyhlášky z roku 1953, podle níž je podnikům založeným s pomocí zahraničního kapitálu přiznáno nejpříznivější zacházení poskytované domácím podnikům.
As described by the Greek authorities, the subjection of the casino of Thessaloniki to the regime of lower priced admission tickets and (lower) tax is made on the basis of a Law of 1953 which grants to undertakings established with foreign capital the most favourable treatment granted to national undertakings.
Ačkoliv řecké orgány trvají na tom, že dotyčný režim není výhodný, uplatňují tento právní předpis na kasino Soluň z toho důvodu, že představuje nejpříznivější zacházení poskytované domácím podnikům na rozdíl od nevýhodnějšího zacházení uplatňovaného na ostatní soukromá kasina.
It can be observed that although the Greek authorities maintain that the said regime is not advantageous, this Law is nevertheless applied by the Greek authorities to the Thessaloniki casino on grounds that it is the most favourable treatment to national undertakings, by contrast with the more onerous one applied to other private casinos.
Alternativně řecké orgány a kasino Mont Parnès upozorňují na další rozdíly mezi kasiny na základě daňových nebo regulačních opatření, které podle nich zvýhodňují stěžovatele, kasino Loutraki, a vyrovnávají tudíž případné výhody, které mají příjemci v důsledku nižšího vstupního poplatku [54]; Komise poznamenává, že tvrzení, že by jedno opatření (rozdíl ve všeobecném zdanění) mělo být vyrovnáno jiným opatřením (rozdíl v cenách vstupenek a zvláštní daň odváděná z těchto vstupenek), nelze uznat jako argument podporující názor, že posuzované opatření nepředstavuje podporu.
As concerns the subsidiary remark made by the Greek authorities and Mont Parnès regarding other differences between casinos in terms of various fiscal/regulatory measures, differences which allegedly favour Loutraki (the complainant) and would thus counter-balance the advantages that the beneficiaries enjoy due to the lower price of admission tickets [54], the Commission observes that the ‘offsetting’ of one measure (differences in general taxation) against another (differences in prices for admission tickets and their specific taxation) cannot be accepted as an argument that the measure under assessment does not constitute aid.
Tyto aspekty se každopádně liší (jak již bylo zmíněno) od posuzovaného opatření a nespadají do oblasti působnosti tohoto rozhodnutí (viz 46. bod odůvodnění).
In any case, as already mentioned, these aspects are separate and are not subject to the present Decision (see also paragraph 46 herein above).
Komise vyvozuje závěr, že posuzované opatření, tj. daňová diskriminace vyplývající ze společného účinku jednotné daně ze vstupu uplatňované na různé regulované ceny, zvýhodňuje kasina s nižším vstupním poplatkem.
In regard of all the above considerations, the Commission concludes that the measure under assessment, namely the fiscal discrimination produced by the joint effect of a uniform admission tax applied to unequal regulated prices, provides an advantage to the lowered priced casinos.
Státní prostředky a přičitatelnost státu
Presence of State resources and imputability to the State
Výše uvedenou výhodu lze přičíst státu a je financována ze státních prostředků.
The advantage referred to above is imputable to the State and is financed by State resources.
Jak bylo objasněno výše, daňová diskriminace je výsledkem řady správních aktů, vyhlášek a nařízení přijatých řeckým státem, včetně zejména: zákona č. 2206/1994, ministerského rozhodnutí z roku 1995, zákona č. 3139 ze dne 30. dubna 2003, legislativní vyhlášky č. 2687/1953, rozhodnutí generálního tajemníka EOT (spravujícího veřejná kasina) vydaných v souladu se zákonem č. 1624/1951 a vyhláškou č. 4109/1960, konkrétně rozhodnutí EOT č. 535633 ze dne 21. listopadu 1991, které stanoví vstupní poplatek kasina Mont Parnès ve výši 2000 GRD, a rozhodnutí EOT č. 508049 ze dne 24. března 1992, které stanoví vstupní poplatek kasin Korfu a Rhodos ve výši 1500 GRD (v případě Korfu byl tento poplatek rozhodnutím č. 532691 ze dne 24. listopadu 1997 později upraven na 2000 GRD), a licencí udělených každému kasinu podle vnitrostátního práva, které potvrzují příslušný vstupní poplatek a povinnost odvádět 80 % vstupního poplatku platného pro dané kasino.
As previously explained, the fiscal discrimination is the result of a series of administrative acts, decrees and regulations adopted by the Greek State, among which in particular: the Law 2206/1994; the Ministerial Decision of 1995; the Law 3139/30.4.2003, the Law 2687/1953; the decisions of the General Secretary of EOT (managing the public casinos) issued in accordance with Law 1624/1951 and Decree 4109/1960: EOT decision 535633/21.11.1991, setting the price of admission tickets to the Mont Parnès Casino at 2000 drachmas; EOT decision 508049/24.3.1992 setting the price of admission tickets to the Corfu and Rhodes Casinos at 1500 drachmas (later adjusted for the Corfu Casino to 2000 drachmas by decision 532691/24.11.1997); the licenses granted to each casino under national law and confirming the respective price of admission tickets and the obligation to pay 80 % thereof as applicable to each casino.
Daňová diskriminace je mimoto financována ze státních prostředků.
Furthermore the fiscal discrimination under assessment is financed by State resources.
Jestliže stát promine příjmy, které by jinak vybral od podniku, je příslušné opatření financováno ze státních prostředků.
If the State forgoes revenues which it would otherwise have to collect from an undertaking in normal circumstances, the relevant measure is financed by State resources.
Z daňového hlediska vyplývá v tomto případě výhoda poskytnutá veřejným kasinům z umělého snížení daňového základu, z něhož se odvádí 80 % daň ze vstupu, tj. z běžné nominální hodnoty vstupenky ve výši 15 EUR na 6 EUR v případě veřejných kasin.
In fiscal terms the fiscal advantage in this case results from the artificial reduction for the public casinos of the tax base on which the 80 % admission tax rate sits, from the general EUR 15 to the EUR 6 face value of the admission ticket in the public casinos.
Soudní dvůr rozhodl [55], že pro účely čl. 107 odst. 1 SFEU vede takovéto diskriminační snížení daňového základu ke ztrátě daňových příjmů státu, která se rovná spotřebě státních prostředků.
In line with the Court’s case-law [55], this discriminatory reduction in tax base leads to a loss of tax revenue for the State, which is equivalent to consumption of State resources in the meaning of Article 107(1) of the TFEU.
V posuzovaném případě se řecký stát vzdává daňových příjmů plynoucích z veřejných kasin ve výši 7,20 EUR za vstup, což je rozdíl mezi daní ve výši 12 EUR za vstup, kterou státu odvádějí soukromá kasina, a daní ve výši 4,80 EUR za vstup, kterou státu odvádějí veřejná kasina.
Thus, in general terms, in the case under assessment the Greek State forgoes fiscal revenue from the public casinos in the amount of EUR 7,20 per admission, which corresponds to the difference between the tax of EUR 12 per admission remitted to the State by the private casinos and the tax of EUR 4,80 per admission remitted to the State by the public casinos.
Při posuzování výhody poskytnuté každému kasinu využívajícímu opatření však lze přihlédnout k určitým úpravám (jak je blíže objasněno v oddíle V.4 „Vyčíslení a vrácení podpory“: zejména se zdá, že až do roku 2000 neodváděla kasina Mont Parnès a Korfu státu žádnou daň ze vstupu, takže v tomto případě se výhoda rovná dani ve výši 12 EUR za vstup, kterou státu odvádějí soukromá kasina).
However, some adjustments may be taken into account when evaluating the advantage received by each beneficiary casino (as further described in Section V.4 ‘Quantification and recovery’ herein below – more particularly, it would appear that until 2000 Mont Parnès and Corfu have not paid at all any admission tax to the State, therefore the advantage in that case is at the level of the tax of EUR 12 per admission remitted to the State by the private casinos).
Řecko uvedlo, že vzhledem k tomu, že kasina, která účtují nižší vstupní poplatek, mohou přilákat více zákazníků, není jisté, že se stát vzdal svých příjmů.
Greece argued that, as the casinos with a lower price may thereby attract more customers, there is no certainty that the State forgoes revenue.
Řecko tvrdí, že opatření proto nepředstavuje státní podporu.
Greece maintains that therefore the measure would not constitute State aid.
Jak již bylo uvedeno v rozhodnutí o zahájení řízení, Komise toto tvrzení nemůže přijmout.
As already mentioned in the Opening Decision, the Commission does not accept this argument.
V souladu se svou předchozí praxí se Komise domnívá, že skutečnost, že snížení daně u určitých daňových poplatníků může vést k zvýšení celkové výše příjmů vybraných prostřednictvím této daně, nutně neznamená, že opatření není financováno ze státních prostředků [56].
In line with its previous practice [56], the Commission considers that the fact that a tax reduction in respect of certain tax payers can generate as a result an increase in the overall level of revenues collected under the relevant tax does not necessarily mean that the measure is not financed from State resources.
Tvrzení řeckých orgánů je mylné v tom, že srovnávací měřítko, na jehož základě porovnávají dopady daňové diskriminace na státní rozpočet, je zkresleno výhodou obsaženou v opatření.
In fact the contention by the Greek authorities is erroneous in that the benchmark against which the Greek authorities test the effects of the fiscal discrimination on the State budget is biased by the advantage built in the measure.
Ve své argumentaci řecké orgány vzaly v úvahu dynamický účinek snížení ceny, jež může vést k zvýšení poptávky a rovněž vybrané daně, jelikož vybraná daň je úměrná počtu vstupů.
The Greek authorities introduce in their reasoning the dynamic effect of a reduction in price that might increase the demand and eventually the tax collected, since the latter is proportionate to the number of admissions.
Toto srovnání je však chybné, jelikož k zvýšení poptávky vede nerovnost způsobená výhodou, konkrétně skutečností, že existuje nižší vstupní poplatek, a tudíž nižší daň ze vstupu.
This comparison is however inaccurate, considering that it is the inequality itself created by the advantage, namely the fact that there is a lower price and the corresponding lower tax burden per admission, which makes the demand increase.
Řecké orgány každopádně neposkytly žádné důkazy, že tato struktura rozdílných cen maximalizuje celkové daňové příjmy plynoucí z daně ze vstupu uložené kasinům.
Anyway the Greek authorities have not provided any proof that the overall tax revenue of the admission tax on casinos is maximised with that pattern of unequal prices.
Pokud by Komise akceptovala argumentaci, že snížení vstupního poplatku na 6 EUR zvyšuje vybranou daň, byly by daňové příjmy nejvyšší tehdy, pokud by ceny všech vstupenek do všech kasin, veřejných i soukromých, činily 6 EUR, což je v rozporu s tvrzením Řecka, že tohoto bodu je dosaženo v důsledku daňové diskriminace vyplývající z rozdílných cen.
In fact if the Commission were to follow the reasoning that a lowering of the admission price to EUR 6 produces an increase in tax collection, the tax revenue maximisation would take place at a level where all admission tickets are priced at EUR 6 for all casinos both private and public, contradicting the Greek contention that this point is reached with the fiscal discrimination resulting from the unequal prices.
Sporná výhoda je proto financována ze státních prostředků.
Accordingly, the contested advantage is financed through State resources.
Podle čl. 107 odst. 1 SFEU musí být opatření specifické nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje „určité podniky nebo určitá odvětví výroby“, aby představovalo státní podporu.
According to Article 107(1) of the TFEU, in order to constitute State aid, the measure must be specific or selective in that it favours ‘certain undertakings or the production of certain goods’.
V judikatuře Soudního dvora [57] je uvedeno: „Pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je definičním znakem pojmu státní podpory, z judikatury vyplývá, že čl. 87 odst. 1 ES [nyní čl. 107 odst. 1 SFEU] ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření zvýhodňovat ‚určité podniky nebo určitá odvětví výroby‘ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci“ [58].
According to the case-law of the Court of Justice [57], ‘as regards the assessment of the condition of selectivity, which is a constituent factor in the concept of State aid, it is clear from settled case-law that Article 87(1) EC [now Article 107(1) of the TFEU] requires assessment of whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to “favour certain undertakings or the production of certain goods” in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the system in question’ [58].
Soudní dvůr v řadě případů rovněž rozhodl, že čl. 107 odst. 1 Smlouvy o ES nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státních podpor, nýbrž je definuje podle jejich účinků [59].
The Court has also held on numerous occasions that Article 107(1) of the TFEU does not distinguish between the causes or the objectives of State aid, but defines them in relation to their effects [59].
Podle vlastní praxe Komise a judikatury EU v případech týkajících se daní může dotyčná selektivní výhoda vyplývat z výjimky z daňových ustanovení legislativní, regulační nebo správní povahy nebo z volného uvážení finančních úřadů.
According to the Commission’s practice and the EU case-law concerning fiscal cases, the selective advantage involved may derive from an exception to the tax provisions of a legislative, regulatory or administrative nature or from a discretionary practice on the part of the tax authorities.
Selektivní povaha opatření však může být opodstatněná na základě „povahy nebo vnitřního uspořádání systému“, přičemž v tomto případě lze mít za to, že opatření nepředstavuje státní podporu [60].
However, the selective nature of a measure may be justified by ‘the nature or general scheme of the system’ [60], in which case the measure may be considered not to constitute State aid.
Komise za prvé podotýká, že v posuzovaném případě je obecný daňový systém systémem, jenž se v zásadě vztahuje na všechna kasina a který je stanoven v zákoně č. 2206/1994 a v prováděcím ministerském rozhodnutí z roku 1995 (což řecké orgány potvrdily, viz 19. bod odůvodnění výše).
Firstly, the Commission observes that in the case under review the general tax system is constituted by the regime applicable (in principle) to all casinos, as established by the Law 2206/1994 and the implementing Ministerial Decision of 1995 (as also confirmed by the Greek authorities – see paragraph 19 herein above).
Komise za druhé uvádí, že dotyčné opatření představuje odchylku od obecného daňového systému.
Secondly, the Commission notes that the measure at issue constitutes a departure from the application of the general tax system.
Jak potvrdily řecké orgány, zvláštní ustanovení vztahující se na veřejná kasina (a soukromé kasino Soluň) se pokládají za výjimky z obecných ustanovení zákona č. 2206/1994 a prováděcího ministerského rozhodnutí z roku 1995 (viz 19. bod odůvodnění a následující body).
As confirmed by the Greek authorities, the special provisions applicable to the public casinos (and the assimilated private casino of Thessaloniki) are considered exceptions from the application of the general provisions of the Law 2206/1994 and the implementing Ministerial Decision of 1995 (see also paragraph 19 and the following herein above).
Komise se proto domnívá, že opatření je selektivní.
In consideration of all the above, the Commission considers that the measure is selective.
Komise za třetí poznamenává, že selektivní povaha opatření může být opodstatněná na základě „povahy nebo vnitřního uspořádání systému“, tj. tím, nakolik výjimky z daňového systému či rozdíly v rámci systému přímo vyplývají ze základních nebo hlavních zásad systému v dotyčném členském státě (jedná se o třetí krok v analýze selektivity).
Thirdly, the Commission observes, however, that the selective nature of a measure may be justified by ‘the nature or general scheme of the system’, that is to say, whether the exceptions to the system or differentiations within that system derive directly from the basic or guiding principles of the tax system in the Member State concerned (third step of the selectivity analysis).
Komise v souladu s ustálenou judikaturou Soudního dvora usuzuje, že opatření zavádějící rozlišení mezi podniky nepředstavují státní podporu, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo struktury soustavy poplatků, do níž tato opatření patří [61].
If so, the Commission considers that, under the settled case-law of the Court [61] the measures introducing a differentiation between undertakings when that differentiation arises from the nature and overall structure of the system of charges of which they form part do not constitute State aid.
Tato opodstatněnost na základě povahy nebo celkového uspořádání daňového systému odráží soulad konkrétního daňového opatření s vnitřní logikou obecného daňového systému.
This justification based on the nature or overall structure of the tax system reflects the consistency of a specific tax measure with the internal logic of the tax system in general.
Praxe Komise a judikatura Soudního dvora však zaujímají k takovémuto opodstatnění velmi restriktivní přístup.
However, the Commission’s practice and the Court’s case-law have adopted a very restrictive approach for these justifications.
Důvody, na nichž je toto opodstatnění založeno, musí souviset s daňovým systémem.
Only reasons inherent in the tax system can be invoked.
Řecké orgány uvedly, že se individuální situace každého kasina liší a že vstupní poplatky jsou stanoveny na základě této situace, přičemž se přihlíží k tomu, že cílem je stanovit cenu, která odrazuje osoby s nízkými příjmy od hazardních her.
The Greek authorities stated that the individual circumstances of each casino are different, and that the prices of admission tickets are set in function of those circumstances, taking account of the objective of setting such a price which is to discourage persons of low income from gambling.
Komise nemůže tato tvrzení přijmout.
The Commission cannot accept these arguments.
Tvrzení, že výše poplatku je stanovena a opodstatněná na základě situace každého kasina s přihlédnutím k tomu, že cílem je odradit osoby s nízkými příjmy od hazardních her, není slučitelná se skutečností, že se kasina Mont Parnès a Soluň, která uplatňují vstupní poplatek ve výši 6 EUR, nacházejí v blízkosti nejlidnatějších oblastí.
The argument that the level of the price is set according to and justified by the circumstances of each individual casino, taking account of the objective of discouraging persons of low income from gambling, cannot be reconciled with the fact that the casinos of Mont Parnès and Thessaloniki, which apply the price of EUR 6, are both close to major centres of population in Greece.
Je rovněž v rozporu s výslovným ustanovením, které kasinům umožňuje povolit zákazníkům bezplatný vstup, pokud státu přesto odvedou 80 % vstupního poplatku.
Nor can it be reconciled with the explicit possibility to admit customers without payment provided that 80 % of the price is nonetheless remitted to the State.
Komise rovněž podotýká, že není zjevné, proč je tento nižší poplatek nezbytný konkrétně v případě těchto kasin, a nikoli v případě ostatních kasin. Řecké orgány neobjasnily ekonomický výpočet ke stanovení nižšího vstupního poplatku ve výši 6 EUR místo na jiné střední úrovni, nebo za předpokladu, že skutečně existují zvláštní okolnosti, které podle Řecka spočívají především v zeměpisné poloze konkrétního kasina, skutečnost, proč musí všechna kasina využívající opatření (zpravidla, viz výše) účtovat stejný vstupní poplatek místo ceny přizpůsobené jejich individuální situaci.
Furthermore, the Commission also observes that it is not apparent why this lower price is necessary as concerns these casinos specifically and not in the case of other casinos, nor have the Greek authorities explained the economic calculation for setting the lower price of admission tickets at the specific level of EUR 6 and not another intermediary level, and if individual circumstances are concerned, which according to Greece mainly consist in the geographical situation of each casino, why all the beneficiary casinos are (in principle, see above) obliged to charge the same price of admission tickets and not a ‘personalised’ one, adapted to their individual situation.
Pokud se například tvrdí, že nižší vstupní poplatek odůvodňují faktory, které souvisí se zeměpisnou polohou každého kasina, toto odůvodnění každopádně neplatí pro kasino Soluň, které (jak se zdá) využívá toto zacházení nikoli kvůli své zeměpisné poloze, nýbrž na základě vnitrostátního předpisu, jenž poskytuje podnikům založeným s pomocí zahraničního kapitálu nejvýhodnější zacházení použitelné na domácí podniky.
As an example, should the lower price of admission tickets be justified by the specificities of the individual geographical situation of each of the casinos, than such reasoning in any case would not apply to the casino of Thessaloniki who seems to enjoy this treatment not in consideration of its geographical situation, but in consideration of a national provision granting to undertakings established with foreign capital the most advantageous treatment applicable to national undertakings.
Při stanovení vstupního poplatku do kasina Soluň nebyla tudíž nikdy (jak se zdá) aspektem jeho zeměpisná poloha.
Thus, the geographical situation of the casino of Thessaloniki does not appear to have been taken into consideration at any time in setting the price of its admission tickets.
Jako další příklad, po privatizaci v srpnu 2010 začalo kasino Korfu účtovat vstupní poplatek ve výši 15 EUR. Řecké orgány nevysvětlily uspokojivě, proč již nyní výše uvedené zvláštní okolnosti neplatí a proč již není nutná nižší cena vstupenek.
As a further example, in August 2010, the Corfu Casino passed to EUR 15 upon its privatisation. However, the Greek authorities have not satisfactorily explained why at that time the abovementioned special circumstances no longer applied and thus why the lower price of admission tickets was no longer necessary in consideration thereof.