natgillin/translations-raw huggingface dataset:
o podpisu dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé, jménem Unie
on the signing, on behalf of the Union, of an Agreement in the form of a Protocol between the European Union and the Hashemite Kingdom of Jordan establishing a dispute settlement mechanism applicable to disputes under the trade provisions of the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Hashemite Kingdom of Jordan, of the other part
Tato jednání byla dokončena a dne 9. prosince 2009 byla parafována dohoda ve formě protokolu (dále jen „protokol“) mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé [1].
These negotiations have been concluded and an Agreement in the form of a Protocol (the Protocol) between the European Union and the Hashemite Kingdom of Jordan establishing a dispute settlement mechanism applicable to disputes under the trade provisions of the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Hashemite Kingdom of Jordan, of the other part [1] was initialled on 9 December 2009.
Podpis dohody ve formě protokolu mezi Evropskou unií a Jordánským hášimovským královstvím, kterou se zřizuje mechanismus pro urovnávání sporů použitelný na spory v rámci obchodních ustanovení Evropsko-středomořské dohody zakládající přidružení mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Jordánským hášimovským královstvím na straně druhé (dále jen „protokol“), se schvaluje jménem Unie s výhradou uzavření protokolu [2].
The signing of the Agreement in the form of a Protocol between the European Union and the Hashemite Kingdom of Jordan establishing a dispute settlement mechanism applicable to disputes under the trade provisions of the Euro-Mediterranean Agreement establishing an Association between the European Communities and their Member States, of the one part, and the Hashemite Kingdom of Jordan, of the other part (the Protocol) is hereby approved on behalf of the Union, subject to the conclusion of the said Protocol [2].
o státní podpoře C 1/09 (ex NN 69/08), kterou Maďarsko poskytlo podniku MOL Nyrt.
on state aid C 1/09 (ex NN 69/08) granted by Hungary to MOL Nyrt.
s ohledem na rozhodnutí Komise o zahájení řízení podle čl. 108 odst. 2 Smlouvy [1] ve věci podpory číslo C 1/09 (ex NN 69/08) [2],
Having regard to the Commission Decision initiating the procedure laid down in Article 108(2) of the Treaty [1] in respect of aid No C 1/09 (ex NN 69/08) [2],
poté, co vyzvala zúčastněné strany, aby v souladu s výše uvedenými ustanoveními podaly připomínky, a s ohledem na jejich připomínky,
Having called on interested parties to submit their comments pursuant to the provisions cited above, and having regard to their comments,
Dne 13. ledna 2009, na základě stížnosti obdržené dne 14. listopadu 2007, zahájila Komise formální vyšetřovací řízení týkající se opatření, která zavedlo Maďarsko a která údajně představují státní podporu zvýhodňující společnost Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; dále jen „MOL“).
On 13 January 2009, following a complaint received on 14 November 2007, the Commission opened a formal investigation procedure into measures put in place by Hungary allegedly constituting state aid in favour of a company called Hungarian Oil & Gas Plc (Magyar Olaj- és Gázipari Nyrt.; hereinafter ‘MOL’).
Dne 8. dubna 2009 předložilo Maďarsko své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
Hungary submitted its comments on the Commission’s opening decision on 8 April 2009.
Komise si dne 21. září 2009 a 12. ledna 2010 vyžádala od maďarských orgánů další informace a Maďarsko odpovědělo v dopisech ze dne 19. října 2009 a 9. února 2010.
The Commission requested further information from the Hungarian authorities on 21 September 2009 and 12 January 2010, and Hungary replied by letters of 19 October 2009 and 9 February 2010.
PŘÍJEMCE
THE BENEFICIARY
MOL je integrovaná ropná a plynárenská společnost se sídlem v maďarské Budapešti.
MOL is an integrated oil and gas company based in Budapest, Hungary.
Mezi hlavní činnosti společnosti MOL na maďarském trhu patří: průzkum a těžba ropy a zemního plynu; výroba zemního plynu; rafinace, přeprava, skladování a distribuce ropných produktů v maloobchodní i velkoobchodní síti; přeprava zemního plynu a výroba a prodej olefinů a polyolefinů.
MOL’s core activities in the Hungarian market include: exploration for and extraction of crude oil and natural gas; manufacturing of gas products; the refining, transportation, storage and distribution of crude oil products at both retail and wholesale; transmission of natural gas; and the production and sale of olefins and polyolefins.
Součástí skupiny MOL (k níž MOL náleží) je také několik dalších maďarských a zahraničních dceřiných společností [4].
In addition, the MOL Group (to which MOL belongs) also includes several other Hungarian and foreign subsidiaries [4].
V Maďarsku a na Slovensku zastává skupina MOL vedoucí pozici na trhu v každé ze svých hlavních činností.
In Hungary and Slovakia the MOL Group is market leader in each of its core activities.
V roce 2008 činily čisté tržby společnosti MOL přibližně 6,8 miliardy EUR a skupiny MOL přibližně 13 miliard EUR [5].
In 2008 the net sales of MOL and the MOL Group were around EUR 6,8 billion and EUR 13 billion respectively [5].
V tomtéž roce činil jejich provozní zisk přibližně 400 milionů EUR resp. 732 milionů EUR.
In the same year their respective operating profits were around EUR 400 million and EUR 732 million.
Horní zákon
The Mining Act
Všeobecná pravidla, podle nichž se řídí těžební činnosti v Maďarsku, jsou stanovena v zákoně o těžbě z roku 1993 (dále jen „horní zákon“) [6], který zároveň upravuje těžební činnosti (sondování, průzkum a těžbu) v oblasti uhlovodíků (tj. ropa a zemní plyn).
The general rules governing mining activities in Hungary are laid down in the 1993 Act on Mining (hereinafter ‘Mining Act’) [6], which also governs mining activities (prospecting, exploration and extraction) involving hydrocarbons (i.e. crude oil and natural gas).
Tento horní zákon rozlišuje těžební činnosti prováděné na základě dvou různých právních nástrojů: i) koncese [7] a ii) povolení [8].
The Mining Act distinguishes mining activities exercised on the basis of two different legal instruments: (i) concession [7] and (ii) authorisation [8].
V případě koncese uzavře ministr, který má na starosti těžbu (dále jen „příslušný ministr“), smlouvu [9] s úspěšným uchazečem veřejného výběrového řízení [10] na těžbu v „uzavřené oblasti“.
In the case of a concession, the minister responsible for mining (hereinafter ‘competent minister’) concludes a contract [9] with the successful bidder following an open tender [10] for the exploitation of a ‘closed area’.
Jiná situace platí pro „otevřené oblasti“ [11], kde báňský úřad nemůže odmítnout udělit povolení k těžbě, jestliže uchazeč splní všechny zákonem stanovené podmínky [12].
This is different from ‘open areas’ [11], where authorisation of mining rights cannot be refused by the Mining Authority if the applicant fulfils the conditions laid down by law [12].
Podle definice uvedené v horním zákoně [13] jsou uzavřené oblasti vyhrazené pro těžební činnosti na základě koncese.
According to the definition in the Mining Act [13], closed areas are reserved for mining activities on the basis of a concession.
Tudíž jakákoli jiná oblast než uzavřená se kvalifikuje jako otevřená oblast.
Consequently any area other than a closed area qualifies as an open area.
Podle vysvětlení, které podalo Maďarsko, bylo původním záměrem klasifikovat všechna pole jako uzavřené oblasti podléhající koncesi.
According to the explanation provided by Hungary, the original intention was to classify all fields as closed areas designated for concession.
Otevřené oblasti, ve kterých se předpokládalo menší bohatství nerostných surovin, měly být spíše výjimkou.
Open areas presumed to be less rich in minerals would have been the exception.
V těchto případech se předpokládalo, že taková pole mají nižší hodnotu, a ve veřejném výběrovém řízení se neočekávaly žádné nabídky.
In such cases, the fields were thought to be less valuable and no bids were expected to be received in an open tender.
Horní zákon také stanoví, že těžba nerostných surovin podléhá poplatkům za těžbu, které se odvádějí státu a jejichž výše činí určité procento hodnoty vytěžených surovin [14].
The Mining Act also stipulates that the extraction of mineral resources is subject to a mining fee payable to the State, the amount being a percentage of the value of the minerals extracted [14].
Poplatky za těžbu se liší v závislosti na příslušném režimu:
The mining fee differs depending on the regime applicable:
V případě koncesí se výše poplatků za těžbu stanoví ve smlouvě o koncesi [15].
In the case of concessions, the amount of the mining fee is laid down in the concession agreement [15],
V případě těžby nerostných surovin na základě povolení se výše poplatků řídí horním zákonem [16].
For mineral resources extracted under authorisation, the fee is governed by the Mining Act [16].
Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona
Section 26/A(5) of the Mining Act
Oddíl 26/A odst. 5 horního zákona stanoví, že pokud těžební společnost podléhající režimu povolení nespustí těžbu do pěti let od data, kdy jí báňský úřad povolení udělil, může být právo na těžbu odebráno [18].
Section 26/A(5) of the Mining Act stipulates that where a mining company under the authorisation regime does not start extraction within 5 years from the date of the Mining Authority’s authorisation, the mining right is withdrawn [18].
Tento oddíl také umožňuje tuto lhůtu prodloužit smlouvou uzavřenou mezi příslušným ministrem a těžební společností [19].
This Section also provides for the possibility of an extension of this deadline by agreement between the competent minister and the mining company [19].
Tento oddíl stanoví tři různé druhy poplatků, které je třeba hradit v případě prodloužení práva na těžbu:
The Section provides for three different fees to be paid where extension of the mining right is granted:
za prvé je třeba hradit poplatky za prodloužení za pole, kde prozatím těžba neprobíhá, dokud nebude těžba skutečně zahájena. Tento poplatek činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu vypočtených na základě stanoveného hypotetického množství nerostných surovin, jelikož tyto poplatky musejí být odváděny v době, kdy se ještě na daném poli nezačalo skutečně těžit;
firstly, an extension fee has to be paid for the idle fields until operation is actually started; this fee is maximum 1,2 times the original mining fee, calculated on the basis of a stipulated hypothetical amount of minerals, since this charge has to be paid at a time when there has still not been any actual production on the field;
za druhé, jestliže se žádost o prodloužení týká více než dvou polí, musí být výše poplatků za prodloužení (zvýšených poplatků za těžbu) použita na všechna těžební pole společnosti;
secondly, if the extension application concerns more than two fields, the level of the extension fee (the increased mining fee) has to be applied to all mining fields of the company;
za třetí, jestliže se prodloužení týká více než pěti polí, může být navíc účtován jednorázový poplatek [20].
thirdly, if the extension concerns more than five fields a one-off payment may be charged in addition [20].
Smlouva o prodloužení mezi společností MOL a maďarským státem
The extension agreement between MOL and the Hungarian State
Dne 19. září 2005 zažádala společnost MOL o prodloužení práva na těžbu na dvanáct svých uhlovodíkových polí, které ji bylo v minulosti uděleno na základě povolení a na kterých nezačala s těžbou ve stanoveném termínu.
On 19 September 2005, MOL applied for the extension of the mining right for twelve of its hydrocarbon fields, which it had previously obtained on the basis of an authorisation and on which it had not started extraction within the deadline.
Dne 22. prosince 2005 společnost MOL a ministr uzavřeli v souladu s oddílem 26/A odst. 5 horního zákona smlouvu o prodloužení za těchto podmínek:
On 22 December 2005 MOL and the minister concluded an extension agreement on the basis of Section 26/A(5) of the Mining Act, on the following terms:
Poplatky za prodloužení Dvanáct povolení k těžbě, která byla předmětem žádosti, bylo prodlouženo o pět let (tj. společnost MOL získala o pět let více na zahájení těžby na těchto polích).
Extension fee The twelve mining authorisations subject to the request were extended by 5 years (i.e. MOL would have 5 more years to begin extraction on these fields).
Poplatky za prodloužení byly stanoveny za každý rok z těchto pěti let prodloužení na základě 12 % poplatků za těžbu, které byly platné v dané době, a násobku („c“) v rozmezí od 1,020 do 1,050. Výsledné poplatky za prodloužení jsou uvedené níže v tabulce 1 [21].
The extension fee was stipulated for each of the 5 years of the extension period by using the mining fee of 12 %, which was in force at the time, and a multiplier (‘c’) ranging between 1,020 and 1,050, resulting in the extension fees listed below in Table 1 [21].
Poplatky za prodloužení byly stanoveny za pětiletou dobu prodloužení.
The extension fee was stipulated for the 5 years of the extension period.
Pokud byla pole skutečně otevřena, uplatnily se stanovené poplatky na zbylou část patnáctiletého období jako poplatky za těžbu za pole, kterých se prodloužení týkalo [22].
Where the fields were actually put into operation, the stipulated fee had to be applied to the remainder of the 15-year period as the mining fee for the fields covered by the extension [22].
Poplatky stanovené ve smlouvě o prodloužení
Fees stipulated by the extension agreement
Původní poplatky c
Original fee × c
Poplatky za prodloužení pro nevyužívaná pole/navýšené poplatky rozšířené na všechna pole
Extension fee for idle fields/Increased fee extended to all fields
Pevně stanovené poplatky za těžbu Strany se rovněž výslovně dohodly, že stanovené poplatky za těžbu zůstanou platné po celou dobu trvání smlouvy (tj. do roku 2020), bez ohledu na případné změny horního zákona [24].
Fixed mining fee The parties also explicitly agreed that the stipulated mining fee would remain applicable for the entire duration of the contract (i.e. until 2020), regardless of any amendments to the Mining Act [24].
Jednorázová platba Jelikož bylo o prodloužení práva na těžbu žádáno na více než pět polí, byl ve smlouvě rovněž stanoven jednorázový poplatek [25] ve výši 20 miliard HUF [26].
One-off payment Since the extension of the mining right had been requested for more than five fields, a one-off payment of HUF 20 billion [25] was also laid down in the agreement [26].
Výpovědní doložka Ve smlouvě bylo stanoveno, že není možné ji jednostranně upravovat (pouze dohodou obou stran).
Termination clause The agreement stipulated that it could not be modified unilaterally (but only with the agreement of both parties).
Jednou ze stran může být vypovězena pouze v případě změny vlastnictví společnosti MOL (minimálně 25 % akcií společnosti).
It could be terminated by one of the parties only in the event of a change of ownership in MOL (at least 25 % of shares).
Rozhodnutím ze dne 23. prosince 2005 báňský úřad prodloužil práva na těžbu společnosti MOL na požadovaných dvanáct polí a rozšířil zvýšené poplatky tak, aby se vztahovaly na všechna pole společnosti.
By decision of 23 December 2005, the Mining Authority extended MOL’s mining rights for the requested twelve fields and extended the increased fee to apply to all fields of the company.
Novelizace horního zákona, pokud jde o poplatky za těžbu v případě práva na těžbu uděleného v rámci povolení
Amendments of the Mining Act as regards the mining fee for mining rights granted by authorisation
V rámci novely [27] horního zákona, která nabyla účinku dne 8. ledna 2008 [28] (dále jen „novela z roku 2008“), byly poplatky za těžbu pro určité kategorie uhlovodíků značně navýšeny.
An amendment [27] to the Mining Act that took effect on 8 January 2008 [28] (hereinafter ‘the 2008 amendment’) raised the mining fee considerably for certain categories of hydrocarbons.
Tato novelizace neovlivnila výši poplatků za těžbu jiných druhů nerostných surovin.
The mining fee for other types of minerals was not affected by this amendment.
Oddíl 5 pozměňujícího zákona stanovil rozdílné poplatky za těžbu v závislosti na: i) datu otevření těžebního pole; ii) množství vytěžených uhlovodíků a iii) ceně ropy v daném okamžiku.
Section 5 of the amending Act provided for a differentiated mining fee depending on: (i) the date on which the mining field was put into operation; (ii) the quantity of hydrocarbons extracted, and (iii) the crude oil price at the time.
Pro pole, na kterých byla zahájena těžba mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008, byly stanoveny poplatky za těžbu ve výši 30 %.
A 30 % mining fee was stipulated for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008,
Na pole otevřená po 1. lednu 2008 se vztahují různé sazby (12 %, 20 % nebo 30 %) v závislosti na množství vytěžených uhlovodíků.
For fields put into operation after 1 January 2008, differentiated rates apply (12 %, 20 % or 30 %) depending on the quantity of hydrocarbons extracted,
Pro doly, ve kterých byla těžba zahájena před 1. lednem 1998, se použije činitel „J“, přičemž jeho minimální výše je stanovena na 30 %.
For mines put into production before 1 January 1998, the factor ‘J’ is used, its minimum value being set at 30 %.
Kromě toho všechny tyto sazby podléhají příplatku v závislosti na ceně ropy: +3 %, jestliže cena ropy přesáhne 80 USD/bbl, nebo + 6 %, jestliže přesáhne 90 USD/bbl (dále jen „doložka Brent“).
Moreover, all these rates are subject to a surcharge depending on the crude oil price: + 3 % if the crude oil price is over 80 USD/bbl or + 6 % if it is over 90 USD/bbl (hereinafter ‘Brent Clause’).
Zvláštní sazby se vztahují například na náročné těžební podmínky (12 %) a vysoce inertní plyn (8 %).
There are special rates applicable to, for example, difficult extracting conditions (12 %) and high inert gas (8 %).
Tyto sazby poplatků za těžbu byly platné v období od 8. ledna 2008 do 23. ledna 2009 a vztahovaly se na všechny těžební společnosti, které prováděly těžbu v těžebních lokalitách na základě povolení, včetně těch, jež povolení získaly do ledna 2008, kdy vstoupila novela horního zákona v platnost.
These mining rates were in force between 8 January 2008 and 23 January 2009 and applied to all mining companies working on mining sites under authorisation, including those which received authorisation before January 2008, from the entry into force of the amendments to the Mining Act.
Dne 23. ledna 2009 (poté, co Komise vydala rozhodnutí o zahájení vyšetřovacího řízení) vstoupila v platnost nová změna horního zákona, která snížila poplatky za těžbu v případě polí, na nichž byla těžba zahájena v období od 1. ledna 1998 do 1. ledna 2008, zpět na 12 % (přičemž „doložka Brent“ byla zachována) [29].
A new amendment to the Mining Act entered into force on 23 January 2009 (after the Commission’s decision to open the formal investigation procedure), reducing the mining fee for fields put into production between 1 January 1998 and 1 January 2008 back to 12 % (while maintaining the ‘Brent Clause’) [29].
Poplatky za těžbu u ostatních druhů polí zůstaly stejné jako ve znění horního zákona platném v roce 2008.
The applicable mining fee for other types of fields remained the same as in the Mining Act applicable in 2008.
V tabulce 2 jsou shrnuty platné poplatky za těžbu v režimu povolení podle různých znění horního zákona.
Table 2 summarises the applicable mining fees under the authorisation regime according to the different versions of the Mining Act.
Souhrn platných poplatků za těžbu v režimu povolení podle horního zákona
Summary of the applicable mining fees in the authorisation regime under the Mining Act
„J“ se vypočítá podle vzorce, který je založen na historických cenách zemního plynu, vytěženém množství a hodnotě, viz odstavec 11.
‘J’ is to be calculated according to a formula based on historical gas prices, extracted quantity and value; see recital 11.
Poplatky platné do roku 2008
Fee applicable up until 2008
Poplatky platné v roce 2008
Fee applicable in 2008
Poplatky platné od 23. ledna 2009
Fee applicable from 23 January 2009
Těžba zahájená před 1. lednem 1998
Production started before 1 January 1998
(minimálně 12 %)
(at least 12 %)
(minimálně 30 %, + 3 % nebo 6 % doložka Brent)
(at least 30 %, + 3 % or 6 % Brent Clause)
Těžba zahájená v období mezi 1. lednem 1998 a 1. lednem 2008
Production started between 1 January 1998 and 1 January 2008
(+ 3 % nebo 6 % doložka Brent)
(+ 3 % or 6 % Brent Clause)
Těžba zahájená po 1. lednu 2008
Production started after 1 January 2008
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností nižší než 300 mil. m3
Gas fields with an annual production of less than 300m m3
Ložiska ropy s roční výtěžností nižší než 50 kt
Oil fields with an annual production of less than 50 kt
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností v rozmezí 300-500 mil. m3
Gas fields with annual production between 300-500m m3
Ložiska ropy s roční výtěžností v rozmezí 50-200 kt
Oil fields with an annual production between 50-200 kt
Ložiska zemního plynu s roční výtěžností vyšší než 500 mil. m3
Gas fields with an annual production above 500m m3
Ložiska ropy s roční výtěžností vyšší než 200 kt
Oil fields with an annual production above 200 kt
Uhlovodíky se zvláštními podmínkami těžby
Hydrocarbons with special mining conditions
Vysoce inertní plyn
High inert gas
Údajnou státní podporu, která je předmětem šetření, představuje smlouva o prodloužení, která byla uzavřena dne 22. prosince 2005 mezi společností MOL a maďarským státem a která společnost do jisté míry osvobodila od zvýšených poplatků za těžbu vztahujících se na těžbu uhlovodíků, jež byly stanoveny následnou novelizací maďarského horního zákona.
The alleged state aid measure under scrutiny is the 22 December 2005 extension agreement between MOL and the Hungarian State, which allowed the company a certain degree of exemption from the increased mining fee on hydrocarbon extraction stipulated in a subsequent amendment to the Hungarian Mining Act.
Vzhledem ke způsobu, jakým byla smlouva a následná novelizace zákona navržena, považuje je Komise za součást stejného opatření (dále jen „opatření“) a rozhodnutí o zahájení řízení posuzovalo jejich společný dopad.
Given the way the agreement and the subsequent amendment were designed, the Commission regards them as part of the same measure (the measure) and the opening decision assessed their joint impact.
V předběžném posouzení Komise dospěla k názoru, že toto opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování EU, a neshledala žádné důvody, na základě kterých by mohlo být slučitelné s vnitřním trhem, jelikož zde podle všeho nelze uplatnit žádnou odchylku.
In its preliminary assessment the Commission took the view that the measure constituted state aid within the meaning of Article 107(1) TFEU and could not see any grounds on which it could be compatible with the internal market, since no derogation seemed to be applicable.
Další podrobnosti jsou uvedeny v rozhodnutí o zahájení řízení, které je nedílnou součástí tohoto rozhodnutí.
Further details can be found in the opening decision, which is to be taken as an integral part of this Decision.
V. PŘIPOMÍNKY ZE STRANY MAĎARSKA
V. COMMENTS FROM HUNGARY