natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Níže uvedená tabulka uvádí průměrné ceny pro cílovou skupinu TRP 21–50.
The table below shows the average prices for the target group TRP 21-50.
Tyto ceny byly získány vydělením obratu relevantních stanic z celostátního vysílacího prostoru pro reklamy počtem získaných TRP 21–50, jak je ukázáno níže [89]:
The average prices were obtained by dividing the relevant stations’ turnover from national spots by the number of national TRP 21-50 delivered [89]:
283 EUR
EUR 283
270 EUR
EUR 270
252 EUR
EUR 252
251 EUR
EUR 251
211 EUR
EUR 211
480 EUR
EUR 480
409 EUR
EUR 409
364 EUR
EUR 364
381 EUR
EUR 381
325 EUR
EUR 325
197 EUR
EUR 197
139 EUR
EUR 139
112 EUR
EUR 112
130 EUR
EUR 130
114 EUR
EUR 114
CPP [90] TvDanmark jako podíl CPP TV2
TVDanmark CPP as share of TV2 CPP [90]
Průměrné náklady na bod (CPP) společnosti TV2 za TRP 21–50 vyvážený pokrytím (0,7)
average CPP for TRP 21-50 weighted for coverage (by 0,7)
336 EUR
EUR 336
286 EUR
EUR 286
255 EUR
EUR 255
267 EUR
EUR 267
228 EUR
EUR 228
CPP TvDanmark jako podíl na vyváženém CPP TV2
TVDanmark CPP as share of TV2 weighted CPP
Podle výše uvedených údajů byla cena TvDanmark za TRP 21–50 asi o 30–40 % nižší než cena TV2.
From the figures above it can be seen that TVDanmark’s TRP 21-50 price was around 30-40 % lower than TV2’s price.
Jak Komise tvrdila ve svém rozhodnutí o státní podpoře ve prospěch France 2 a France 3, existuje na trhu s televizní reklamou pozitivní vztah mezi průměrným počtem kontaktů a průměrnou čistou cenou za kontakt [91].
As the Commission held in its decision on State aid for France 2 and France 3, there is a positive relationship between the average number of contacts and the average net price per contact in the television advertising market [91].
Rozdíl v cenách různých televizních společností by proto bylo možno vysvětlit relativně silným postavením stanic z hlediska jejich schopnosti dosáhnout vysokého počtu diváků.
Thus any price difference between broadcasters could be explained by the relative strength of the stations in terms of their ability to attract viewers.
V takové situaci je důležité zjistit, zda skutečné cenové rozdíly odrážejí či neodrážejí podmínky na trhu.
In such a situation, it is relevant to establish whether or not the actual price difference reflects conditions on the market.
Na rozdíl od situace ve Francii lze v tomto konkrétním případě analyzovat pozorované skutečnosti pouze u dvou provozovatelů vysílání.
In contrast to the situation in France, in the present case observations can only be analysed for two operators.
Sklon lineární regresní přímky se proto vypočítá na základě cen těchto dvou provozovatelů a nebude mít příliš vysoký statistický význam.
The slope of the linear regression line would therefore have to be calculated on the basis of those two operators’ prices and would be of little statistical relevance.
S tím výsledkem, že nebude možno dospět k žádnému závěru o tom, zda je sklon přímky „přiměřený“ či není.
Thus it would not be possible to draw any conclusion on whether or not the slope of the line is ‘appropriate’.
Za účelem ověření, zda lze či nelze o skutečném rozdílu v cenách mezi oběma provozovateli prohlásit, že odráží tržní podmínky, je nutno kvůli neutralizaci dominantnějšího postavení TV na trhu uplatnit opravný koeficient.
In order to verify whether or not the actual price difference between the two operators could be said to reflect market conditions, a correction factor was therefore applied in an attempt to neutralise TV2’s stronger position in the market.
Vyvažující koeficient byl odvozen z výpočtů mediálních agentur a odráží rozdíl v zasáhnutí požadované cílové skupiny, kterého lze dosáhnout při zakoupení 100 TRP 21–50 u TvDanmark a TV2.
The weighting factor was obtained from calculations made by media agencies and reflects the difference in coverage of the desired target group that can be attained by purchasing 100 TRP 21-50 from TVDanmark and from TV2.
TvDanmark se nachází lehce pod 70 % zasažení dosahovaného TV2 (při zakoupení 100 TRP 21–50).
On average TVDanmark’s coverage is just under 70 % of TV2’s (on purchasing 100 TRP 21-50).
Při použití tohoto koeficientu se ceny téměř sbližují. Lze konstatovat, že ceny TV2 jsou stále o něco vyšší než ceny TvDanmark.
When this factor is applied, the prices are more closely convergent, although TV2’s price is still slightly higher than TVDanmark’s.
Zdálo by se proto, že rozdíl v cenách jako by odrážel tržní podmínky.
The price difference therefore seems to reflect market conditions.
K tomuto výsledku je ovšem nutno přistupovat obezřetně, protože je nutno mít na mysli, že podobný opravný koeficient zřejmě není schopen vyvážit všechny rozdíly mezi stanicemi.
However, this result must be treated with caution, as it has to be borne in mind that a correction factor of this kind cannot possibly take account of all the differences between the stations.
Komise bere rovněž na vědomí, že stěžovatel trvá na tom, že skutečná hospodářská soutěž na trhu televizní reklamy neprobíhá ani na úrovni ceníku, ani na úrovni průměrných cen GRP či TRP, jak je uváděno výše.
The Commission also notes that the complainant maintains that competition in the television advertising market is actually played out neither through the listed prices nor through the average GRP or TRP prices as presented above.
Místo toho TvDanmark tvrdí, že si provozovatelé vysílání ve skutečnosti konkurují u tzv. mezních cen.
Instead, TVDanmark argues that the operators compete on so-called marginal prices.
Tyto mezní ceny údajně vznikají z dominantnějšího postavení TV2 na trhu.
These marginal prices, it is claimed, derived from TV2’s stronger position in the market.
Aby inzerenti dosáhli cílů své kampaně, jsou nuceni kupovat určitou část ratingových bodů výlučně u TV2.
For advertisers to achieve their campaign goals, they have to buy a certain quota of rating points exclusively from TV2.
U těchto tzv. podmezních jednotek neprobíhá žádná hospodářská soutěž, a TV2 je zde proto schopna dosahovat nadměrných zisků.
As there was no competition for these so-called infra-marginal units, TV2 was able to make excess profits on them.
V důsledku toho si provozovatelé konkurovali u zbývajících ratingových bodů, a tudíž i mezních cen.
As a result, the operators competed on the residual rating points and thus on marginal prices.
TvDanmark tvrdí, že tyto ceny byly dokonce nižší než průměrné ceny uváděné výše v tabulkách.
TVDanmark claims that these prices were even lower than the average prices shown in the table above.
Odhlédne-li se od otázky, zda je toto tvrzení pravdivé, Komise se domnívá, že takové chování by bylo kvůli silnému postavení TV2 na trhu možné.
Leaving aside the question of whether this claim is correct, the Commission considers that such behaviour would be possible given TV2’s strong position on the market.
Ovšem toto vyšetřování má zjistit, zda se TV2 na trhu chovala či nechovala tak, aby se pokoušela maximalizovat své příjmy.
However, the present investigation has to establish whether or not TV2, through its behaviour on the advertising market, attempted to maximise its revenue.
V tomto ohledu nelze vyloučit, že TV2 udržovala své ceny na nízké úrovni, aby si uchovala vysoký podíl na trhu, avšak toto chování není v rozporu se snahou maximalizovat příjmy.
On this question, the possibility cannot be ruled out that TV2 kept its prices low in order to maintain a high market share, but that does not mean that it did not attempt to maximise income.
Cenová politika TV2 během vyšetřovaného období
TV2’s pricing behaviour during the period under investigation
Z výše uvedeného lze stanovit, že během vyšetřovaného období byly ceny TV2 vyšší než ceny TvDanmark.
The foregoing shows that TV2’s prices were higher than TVDanmark’s during the period under investigation.
Je také zřejmé, že skutečná úroveň cen v tomto období klesala, i když ceny uváděné v cenících stoupaly.
It is also clear that, despite increases in listed prices, the actual price level was declining during that time.
výrazně zvýšila úroveň slev, jež poskytovala.
raised its discounts substantially.
Na základě analýzy cen ovšem nelze zjistit, zda vývoj v cenách skutečně přispěl či nepřispěl k poklesu celkových příjmů z reklamy, a tím ke zvýšení potřeby státního financování.
However it is not possible to establish from an analysis of prices whether or not the price trend actually contributed to reducing the total income from advertising, thereby increasing the need for state funding.
Za účelem vyřešení této otázky Komise provedla níže uvedenou analýzu cenové politiky TV2 a jejích důsledků pro všeobecnou úroveň příjmů z reklamy, jichž TV2 dosahovala.
To address this issue, the Commission has analysed TV2’s pricing behaviour and the impact this had on its overall level of advertising income.
Jak je vysvětleno v níže uvedených bodech odůvodnění, TV2 během vyšetřovaného období provedla řadu zvýšení cen a jejich srážek (poskytováním vyšších slev).
As the following recitals show, TV2 applied a number of price increases and price reductions (by granting higher discounts) during the period under investigation.
Níže uvedená tabulka přináší přehled vývoje všeobecné úrovně příjmů TV2 z reklamy během období 1998–2002, tzn. období, o kterém stěžovatel tvrdí, že v něm TV2 stlačovala na dánském trhu ceny (údaje v milionech DKK).
The table below gives an overview of the trend in TV2’s overall level of advertising income (million DKK) from 1998 to 2002, the period during which the complainant alleges that TV2 was forcing down prices on the Danish market:
Příjmy z celostátně vysílané reklamy
National advertising income
V roce 2000 TV2 očekávala zostření hospodářské soutěže a své ceny nezvýšila.
In 2000, TV2 expected competition to intensify and did not raise its prices.
Kvůli novému systému slev, který TV2 zavedla, došlo ale k poklesu skutečných cen.
Actual prices did indeed fall because of the new rebate scheme introduced by TV2.
Výsledkem bylo, že TV2 zvýšila využívání svých kapacit oproti předchozímu roku o 33 %.
As a result, TV2 expanded its capacity utilisation by 33 % over the previous year.
Cenová opatření vedla k tomu, že se zvýšil obrat TV2 u celostátně vysílané reklamy o 8,4 %.
However, the pricing measures led to an 8,4 % increase in its nationwide advertising turnover.
V roce 2001 TV2 své ceny opět zvýšila.
In 2001, TV2 again raised its prices.
Celkový obrat na reklamním trhu ovšem klesl v ještě větší míře.
However, overall turnover in the advertising market shrank even more.
Na základě výše uvedeného lze dospět k závěru, že používání rozsáhlých slev vedlo ke snížení skutečné úrovně cen.
From the above it can be concluded that the use of extensive rebates brought about a reduction in the actual price level.
dokázala tento pokles v cenách vyrovnat zvýšeným využíváním svých kapacit.
was able to offset the fall in prices by expanding its capacity utilisation.
Konkurence stejnou možnost neměla, protože neměla v oblasti kapacit k dispozici stejné rezervy.
As its competitors did not have the same capacity reserve, they did not have that option.
Aby byla tržně přijatelná, byla nucena držet krok s TV2.
In order to gain market acceptance, they had to follow TV2’s lead.
Během let, kdy TV2 své ceny zvyšovala, docházelo k poklesu jejího celkového obratu z vysílání reklamy.
During years when TV2 increased prices, its total advertising turnover fell.
Když TV2 své ceny snižovala, byla naopak schopna svůj celkový obrat zvyšovat.
By contrast, when TV2 reduced prices, it was able to increase its total turnover.
Komise proto dochází k závěru, že srážky v cenách, jež uplatňovala TV2, vedly ve skutečnosti ke zvýšení celkových příjmů.
The Commission therefore concludes that TV2’s price cuts actually resulted in higher overall income.
Cenová politika TV2 tudíž zřejmě neprokazuje, že se společnost nesnažila maximalizovat své příjmy.
Consequently, TV2’s pricing behaviour cannot be said to suggest that it did not seek to maximise revenue.
Výdaje na televizní reklamu v Dánsku ve srovnání s EU
TV advertising spending in Denmark compared with the EU as a whole
Srovnání cen dánských provozovatelů vysílání a analýza cenové politiky TV2 nepřinášejí žádné doklady o tom, zda celkové ceny na dánském trhu televizní reklamy byly či nebyly příliš nízké.
Comparing prices between the Danish operators and analysing TV2’s pricing gives no indication of whether or not overall prices on the Danish television advertising market were too low.
Podobně pokleslá úroveň cen mohla být důsledkem toho, že TV2 využívala svého dominantního postavení ke snížení celkové úrovně výdajů na televizní reklamu pod konkurenceschopnou úroveň.
A depressed level of prices could stem from TV2 having used its stronger position to bring down the overall level of spending on television advertising below what it would have been under normal competition.
Kvůli objasnění této otázky Komise provedla analýzu hospodářských údajů z reklamního trhu ve všech zemích EU a porovnala je s Dánskem.
To address this issue, the Commission has analysed economic data on the advertising market in all EU countries and compared them with Denmark.
Protože dánský trh televizní reklamy lze nejlépe srovnávat s ostatními severoevropskými zeměmi, provedla Komise také porovnání údajů mezi Dánskem a ostatními severskými zeměmi (Finsko, Švédsko a Norsko) [92].
As Danish television advertising is most closely comparable with other Nordic countries, the Commission also compared the data for Denmark and the other Nordic countries (Finland, Sweden and Norway) [92].
Klíčové údaje o výdajích na televizní reklamu, které byly analyzovány, jsou: 1) výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na celkových výdajích na reklamu, 2) výdaje na televizní reklamu na jednoho obyvatele a 3) výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na hrubém domácím produktu (HDP).
The key figures on television advertising spending that were analysed were: (1) television advertising expenditure as a percentage of total advertising expenditure; (2) television advertising expenditure per capita; (3) television advertising expenditure as a proportion of GDP.
Následující tabulka přináší přehled těchto klíčových údajů:
The table below gives an overview of these key figures:
Klíčové číselné údaje o výdajích na televizní reklamu v Dánsku, EU a ostatních severských zemích
Key figures on television advertising spending in Denmark, the EU and other Nordic countries
Zdroj: Evropská audiovizuální observatoř, Eurostat.
Source: European Audiovisual Observatory, Eurostat.
Výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na celkových výdajích na reklamu (v %)
TV advertising spending as % of total advertising spending
Sev.
Nordic
Výdaje na televizní reklamu na obyvatele (v EUR)
TV advertising spending per capita (million EUR)
Výdaje na televizní reklamu vyjádřené jako podíl na HDP (v ‰)
TV advertising spending as ‰ of GDP
Z výše uvedené tabulky lze vyvodit, že podíl televizní reklamy na celkových výdajích na reklamu byl v Dánsku (27 %) ve srovnání s průměrem v EU (37 %) nižší.
The table above shows that television advertising accounted for a smaller proportion of total advertising expenditure in Denmark (27 %) than the EU average (37 %).
Údaje však ukazují, že mezi severní a jižní Evropou existuje obecná dělicí čára [93].
However, the figures show that there is a general north-south divide in Europe [93].
V jižních členských státech jsou výdaje na televizní reklamu podstatně vyšší než v severních členských zemích [94].
In the southern Member States, spending on television advertising is considerably higher than in the northern Member States [94].
Stejný stav lze konstatovat u výdajů na televizní reklamu vyjádřených jako podíl na HDP [95].
The same pattern can be seen for television advertising spending as a proportion of GDP [95].
Také výdaje na televizní reklamu na obyvatele vykazují výrazné rozdíly mezi členskými státy [96].
Television advertising expenditure per capita also shows a marked difference between the Member States [96].
Při srovnání těchto poměrů v rámci severských zemí odpovídají dánské údaje situaci v severských zemích.
Looking at the Nordic figures, the Danish spending pattern is in line with the other Nordic countries.
S ohledem na výše uvedené dochází Komise k závěru, že neexistuje jasný a jednoznačný doklad o tom, že by dánský trh televizní reklamy byl systematicky a důsledně utlumován cenovou politikou TV2.
In view of the above, the Commission concludes that there is no clear, unequivocal evidence that the Danish television advertising market was systematically and consistently depressed as a result of TV2’s pricing behaviour.
Ceny v rámci médií
Inter-media prices
Stěžovatel předložil rovněž údaje o porovnání kontaktních cen (vyjádřených v CPM [97]) uplatňovaných v rámci daného typu média v různých zemích a napříč typy médií v dané konkrétní zemi.
The complainant also submitted comparative data on contact prices (expressed in CPM [97]) across borders for one media type and across all media types in one particular country.
Údaje předložené stěžovatelem porovnávají náklady na kontaktování 1000 jednotlivců reklamou za použití buď tisku, nebo televize, a to v Dánsku, Norsku a Švédsku [98].
The data submitted by the complainant compares the cost for contacting 1000 individuals by an advertisement either in print or on television in Denmark, Norway and Sweden [98].
Tyto údaje ukazují, že televizní reklama je v Dánsku levnější než ve Švédsku a Norsku [99], zatímco u tištěných médií je tomu naopak [100].
The data shows that television advertising is less expensive in Denmark than it is in Sweden and Norway [99], whereas the opposite is true for print media [100].
Komise však nemůže ověřit spolehlivost předložených informací a žádné podobné údaje nejsou veřejně dostupné.
However, the Commission cannot verify the reliability of the data provided and no such data are publicly available.
Vzhledem k tomu, že tyto informace jsou spíše omezené a nezohledňují případné kulturní rozdíly, Komise nemůže dospět k opodstatněnému závěru o úrovni kontaktních cen u různých médií ve skandinávských zemích.
Since the information is rather limited and does not take possible cultural differences into account, the Commission cannot draw any valid conclusions on the level of contact prices for the different media in the Scandinavian countries.
Komise proto dochází k závěru, že TV2 měla na dánském trhu během vyšetřovaného období nejvyšší ceny a byla schopna stanovit cenu za svůj produkt o 15 až 40 % vyšší než její konkurenti v závislosti na zasažení příslušné cílové skupiny.
The Commission therefore concludes that TV2 had the highest price on the Danish market during the period under investigation, being able to price its product 15-40 % higher than its competitors depending on the reach in the relevant target group.
Ve srovnání se Švédskem a Norskem jsou ceny v Dánsku přibližně o 20 % nižší.
Compared with Sweden and Norway, prices are approximately 20 % lower in Denmark.
Vzhledem k výše provedeným analýzám dochází Komise k závěru, že z hlediska státní podpory neexistují žádné jasné důkazy o tom, že se TV2 nepokoušela maximalizovat své příjmy z reklamy a že by její chování na reklamním trhu vedlo ke zvýšené potřebě financování ze státních prostředků.
In the light of the above analyses, the Commission concludes that, from a State aid perspective, there is no clear evidence that TV2 did not attempt to maximise its advertising revenue or that its behaviour in the advertising market led to an increased need for State funding.
Komise shledává, že Dánsko poskytlo dotčenou podporu neoprávněně, a porušilo tak čl. 108 odst. 3 Smlouvy o fungování Evropské unie.
The Commission finds that Denmark unlawfully implemented the aid in question in breach of Article 108(3) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Podle rozsudku Soudního dvora a na základě výše uvedených skutečností Komise ale soudí, že podpora je slučitelná s vnitřním trhem podle čl. 106 odst. 2 Smlouvy o fungování Evropské unie.
However, in the light of the Court’s judgment and on the basis of the considerations set out above, the Commission considers that the aid is compatible with the internal market on the basis of Article 106(2) of the Treaty on the Functioning of the European Union.
Podle rozsudku Soudního dvora je nutno posoudit, zda by výše uvedené zjištění nemohlo vést k nadměrnému vyrovnání ve prospěch TV2, protože částka ve výši 628 milionů DKK, kterou v roce 2004 získal dánský stát zpět od TV2 i s úroky, je nyní považována za slučitelnou a mohla by být státem společnosti TV2 vrácena.
In the light of the Court’s order, the question has to be examined whether the above finding might result in overcompensation of TV2, since the DKK 628 million reclaimed from TV2 by the Danish State with interest in 2004 is now deemed compatible with the internal market and might be repaid to TV2 by the State.
Vzhledem k rekapitalizačním opatřením, ke kterým ve skutečnosti došlo v roce 2004 (věc N 313/2004) kvůli finančním potřebám TV2 po vrácení uvedené částky, si je možno představit, že by podobné zpětné proplacení obsahovalo riziko nadměrného vyrovnání.
Repayment of that sum could conceivably result in overcompensation in view of the recapitalisation measures that were actually implemented in 2004 (case N 313/2004) because of TV2’s financial needs following recovery.
Jak je možno vyvodit z bodů odůvodnění č. 34 a 35 rozsudku Soudního dvora a vzhledem ke skutečnosti, že dánské orgány nedovolily TV2 vyhlásit úpadek, byla povinnost vrátit uvedenou částku nutným předpokladem pro rekapitalizační opatření z roku 2004.
As paragraphs 34 and 35 of the Court order indicate, the recovery obligation was indeed a necessary prerequisite for the 2004 recapitalisation measures, given that the Danish authorities chose not to allow TV2 to go into bankruptcy.
Jak stanovil Soud v bodě odůvodnění č. 43 svého rozsudku, „ačkoliv zvláštní okolnosti tohoto případu přiměly Komisi k přijetí dvou rozhodnutí [zrušené rozhodnutí a rozhodnutí o rekapitalizaci], je zřejmé, že tato rozhodnutí představují dva aspekty stejné právní otázky spojené s označením za státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, a pokud se o státní podporu jedná, tak s posouzením slučitelnosti se společným trhem opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2 a následně TV2 A/S. Zrušení rozhodnutí 2006/217 proto pro Komisi znamená nové posouzení všech opatření učiněných Dánským královstvím ve prospěch TV2 a následně TV2 A/S“.
As the Court stated in paragraph 43 of its order, ‘[a]lthough the specific circumstances of the present case prompted the Commission to adopt two decisions [the annulled recovery and recapitalisation decisions], it is apparent that those decisions constitute two aspects of the same legal issue relating to the classification as State aid within the meaning of Article 87(1) EC and, if so, to the determination of their compatibility with the common market, of the measures implemented by the Kingdom of Denmark for TV2 and subsequently TV2 A/S. The annulment of Decision 2006/217/EC therefore entails for the Commission a fresh examination of all the measures implemented by the Kingdom of Denmark for TV2 and subsequently TV2 A/S’.
Po rozhodnutí o vrácení získaly dánské orgány ve skutečnosti zpět částku 1050 milionů DKK (tj. více než 628 milionů DKK a úroky).
After the recovery decision, the Danish authorities actually recovered DKK 1050 million (i.e. more than the DKK 628 million plus interest).
Jak je uvedeno v rozsudku Soudu, následkem jeho zrušení rozhodnutí o vrácení zmizel důvod k vrácení částky ve výši 628 milionů DKK navýšené o úroky.
As indicated in the Court order, following the Court’s annulment of the recovery decision, the reason for recovering the DKK 628 million plus interest ceased to exist.