natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na žádosti o dovozní licence podané podle nařízení (ES) č. 1385/2007 pro podobdobí od 1. dubna do 30. června 2012 se vztahují koeficienty přidělení uvedené v příloze tohoto nařízení.
The quantities for which import licence applications have been lodged for the subperiod from 1 April to 30 June 2012 under Regulation (EC) No 1385/2007 shall be multiplied by the allocation coefficients set out in the Annex hereto.
Nařízení Komise v přenesené pravomoci (EU) č. 244/2012
Commission Delegated Regulation (EU) No 244/2012
kterým se doplňuje směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU o energetické náročnosti budov stanovením srovnávacího metodického rámce pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov
supplementing Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council on the energy performance of buildings by establishing a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings and building elements
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU ze dne 19. května 2010 o energetické náročnosti budov [1] a zejména na čl. 5 odst. 1 uvedené směrnice,
Having regard to Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the energy performance of buildings [1], and in particular Article 5(1) thereof,
Směrnice 2010/31/EU vyžaduje, aby Komise prostřednictvím aktu v přenesené pravomoci stanovila srovnávací metodický rámec pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost budov a prvků budov.
Directive 2010/31/EU requires the Commission to establish by means of a delegated act a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for buildings and building elements.
Členské státy mají povinnost stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost budov a prvků budov.
It is the responsibility of Member States to set minimum energy performance requirements for buildings and building elements.
Tyto požadavky musí být stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní.
The requirements must be set with a view to achieving cost-optimal levels.
Je na členských státech samých, aby rozhodly, zda vnitrostátní referenční hodnotu použitou pro konečný výsledek výpočtů nákladové optimality určí výpočty provedené z makroekonomického úhlu pohledu (porovnávajícího náklady a výnosy investic do energetické účinnosti z pohledu společnosti jako celku) nebo výpočty provedené výhradně z finančního úhlu pohledu (zahrnujícího pouze investice).
It is up to the Member States to decide whether the national benchmark used as the final outcome of the cost-optimal calculations is the one calculated for a macroeconomic perspective (looking at the costs and benefits of energy efficiency investments for the society as a whole) or a strictly financial viewpoint (looking only at the investment itself).
Vnitrostátní minimální požadavky na energetickou náročnost by neměly být o více než 15 % nižší nežli výsledky výpočtů nákladově optimálních úrovní, které byly určeny jako vnitrostátní referenční hodnota.
National minimum energy performance requirements should not be more than 15 % lower than the outcome of the cost-optimal results of the calculation taken as the national benchmark.
Nákladově optimální úroveň se pohybuje v rozmezí úrovní náročnosti, v nichž je analýza nákladů a přínosů, vypočítaná pro životní cyklus, kladná.
The cost-optimal level shall lie within the range of performance levels where the cost-benefit analysis over the lifecycle is positive.
Směrnice 2010/31/EU podporuje snížení spotřeby energie v zastavěném životním prostředí, ale zároveň zdůrazňuje, že sektor budov je hlavním zdrojem emisí oxidu uhličitého.
Directive 2010/31/EU promotes the reduction of energy use in the built environment, but also emphasises that the building sector is a leading source of carbon dioxide emissions.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie [2] umožňuje stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost těchto výrobků.
Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products [2] provides for the establishment of minimum energy performance requirements for such products.
Při stanovování vnitrostátních požadavků pro technické systémy budov musí členské státy vzít v úvahu prováděcí opatření stanovená v této směrnici.
When setting national requirements for technical building systems, Member States must take into account the implementing measures established under this Directive.
Náročnost stavebních výrobků, která se použije pro výpočet podle tohoto nařízení, by měla být stanovena v souladu s ustanoveními nařízení Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 305/2011 ze dne 9. března 2011, kterým se stanoví harmonizované podmínky pro uvádění stavebních výrobků na trh a kterým se zrušuje směrnice Rady 89/106/EHS [3].
The performances of construction products to be used for the calculations under this Regulation should be determined in accordance with the provisions of Regulation (EU) No 305/2011 of the European Parliament and of the Council of 9 March 2011 laying down harmonised conditions for the marketing of construction products and repealing Council Directive 89/106/EEC [3].
Cíl nákladově efektivních nebo nákladově optimálních úrovní energetické účinnosti může za určitých okolností odůvodnit stanovení nákladově efektivních nebo nákladově optimálních požadavků členskými státy na prvky budov, které by v praxi vytvořily překážky pro některé možnosti volby v souvislosti s designem nebo technologiemi budov a zároveň stimulovaly použití výrobků spojených se spotřebou energie s lepšími parametry energetické náročnosti.
The objective of cost-effective or cost-optimal energy efficiency levels may, in certain circumstances, justify the setting by Member States of cost-effective or cost-optimal requirements for building elements that would in practice raise obstacles for some building design or technical options as well as stimulate the use of energy-related products with better energy performance.
Kroky, které tvoří srovnávací metodický rámec, byly stanoveny v příloze III směrnice 2010/31/EU a zahrnují stanovení referenčních budov, stanovení opatření pro zlepšení energetické účinnosti, která se použijí na tyto referenční budovy, vyhodnocení potřeby primární energie na základě těchto opatření a výpočet nákladů (tj. čistá současná hodnota) na tato opatření.
The steps that comprise the comparative methodology framework have been set out in Annex III to Directive 2010/31/EU and include the establishment of reference buildings, the definition of energy efficiency measures to be applied to these reference buildings, the assessment of the primary energy demand of these measures and the calculation of the costs (i.e. net present value) of these measures.
Společný rámec pro výpočet energetické náročnosti stanovený v příloze I směrnice 2010/31/EU se vztahuje také na nákladově optimální rámcovou metodiku pro všechny kroky, a zejména pro výpočet energetické náročnosti budov a prvků budov.
The common framework for the calculation of the energy performance as established in Annex I to Directive 2010/31/EU applies also to the cost-optimal framework methodology for all its steps, in particular the step of the calculation of the energy performance of buildings and building elements.
Pro účely přizpůsobení srovnávacího metodického rámce situaci v členských státech by v tomto okamžiku měly členské státy určit odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy a/nebo prvku budovy, vhodné náklady na energonositele, výrobky, systémy, údržbu, provozní náklady a náklady na pracovní sílu, konverzní faktory primární energie a vývoje cen energií, které se aktuálně předpokládají pro paliva používaná ve vnitrostátním kontextu pro energii spotřebovávanou v budovách s přihlédnutím k informacím, které poskytla Komise.
For the purpose of adapting the comparative methodology framework to national circumstances, Member States should determine the estimated economic lifecycle of a building and/or building element, the appropriate cost for energy carriers, products, systems, maintenance, operational and labour costs, primary energy conversion factors, and the energy price developments on this point to be assumed for fuels used in their national context for energy used in buildings, taking into account the information provided by the Commission.
Členské státy by rovněž měly stanovit diskontní sazbu, která se použije u makroekonomických i finančních výpočtů poté, co byla provedena pro každý výpočet analýza citlivosti pro minimálně dvě diskontní sazby..
Member States should also establish the discount rate to be used in both macroeconomic and financial calculations after having undertaken a sensitivity analysis for at least two interest rates for each calculation.
Aby se zajistil společný přístup členských států k provádění srovnávacího metodického rámce, je třeba, aby Komise stanovila klíčové rámcové podmínky, které jsou zapotřebí pro výpočet čisté současné hodnoty, jako je výchozí rok pro výpočty, kategorie nákladů, které je třeba vzít v potaz, a výpočtové období, které se má použít.
To ensure a common approach to the application of the comparative methodology framework by the Member States, it is appropriate for the Commission to establish the key framework conditions needed for net present value calculations such as the starting year for calculations, the cost categories to be considered and the calculation period to be used.
Stanovení společného výpočtového období není v rozporu s právem členských států stanovit odhadovaný ekonomický cyklus budov a/nebo prvků budov, protože tento cyklus by mohl být delší nebo kratší než dané výpočtové období.
Establishing a common calculation period does not conflict with Member States’ right to fix the estimated economic lifecycle of buildings and/or building elements since the latter could both be longer or shorter than the calculation period fixed.
Odhadnutý ekonomický životní cyklus budovy nebo prvku budovy má na výpočtové období pouze omezený vliv, jelikož prvek je určen spíše cyklem renovace budovy, což je období, po jehož uplynutí budova prodělá rozsáhlou renovaci.
The estimated economic lifecycle of a building or building element has only limited influence on the calculation period since the latter is determined rather by the refurbishment cycle of a building, which is the period of time after which a building undergoes a major refurbishment.
Výpočty a prognózy nákladů s mnoha dohady a nejistotami, například včetně vývoje cen energií v čase, jsou obvykle doplněny o analýzu citlivosti, jejíž pomocí se posoudí důkladnost klíčových vstupních parametrů.
Cost calculations and projections with many assumptions and uncertainties, including for example energy price developments over time, are generally accompanied by a sensitivity analysis to evaluate the robustness of the key input parameters.
Pro účely výpočtů nákladově optimálních úrovní by se analýza citlivosti měla zabývat minimálně vývojem cen energií a diskontní sazbou a optimálně by měla také zahrnout vývoj cen technologií v budoucnosti, který by sloužil jako vstupní data pro přezkum výpočtů.
For the purpose of the cost-optimal calculations, the sensitivity analysis should at least address the energy price developments and the discount rate; ideally the sensitivity analysis should also comprise future technology price developments as input for the review of the calculations.
Srovnávací metodický rámec by měl členským státům umožnit srovnávat výsledky nákladově optimálních výpočtů s platnými minimálními požadavky na energetickou náročnost a na základě výsledku tohoto srovnání zajistit, aby byly minimální požadavky na energetickou náročnost stanoveny za účelem dosažení nákladově optimálních úrovní.
The comparative methodology framework should enable Member States to compare the results of the cost-optimal calculations with the minimum energy performance requirements in force and to use the result of the comparison to ensure that minimum energy performance requirements are set with a view to achieving cost-optimal levels.
Členské státy by rovněž měly zvážit stanovení minimálních požadavků na energetickou náročnost na nákladově optimální úrovni pro ty kategorie budov, kde zatím nebyly stanoveny žádné minimální požadavky na energetickou náročnost.
Member States should also consider setting minimum energy performance requirements at cost-optimal level for those building categories where so far no minimum energy performance requirements exist.
Nákladově optimální metodika je neutrální, co se týče technologií, a neupřednostňuje jedno technologické řešení na úkor jiného.
The cost-optimal methodology is technologically neutral and does not favour one technological solution over another.
Zajistí hospodářskou soutěž v oblasti opatření/balíčků/variant po odhadovanou dobu životnosti budovy nebo prvku budovy.
It ensures a competition of measures/packages/variants over the estimated lifetime of a building or building element.
Výsledky výpočtů a použité vstupní údaje a předpoklady by měly být oznámeny Komisi dle čl. 5 odst. 2 směrnice 2010/31/EU.
The results of the calculations and the input data and assumptions used are to be reported to the Commission as stipulated in Article 5(2) of Directive 2010/31/EU.
Na základě těchto zpráv by Komise měla být schopna posoudit a vypracovat zprávu o pokroku členských států při dosahování nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost.
These reports should enable the Commission to assess and report on the progress made by Member States towards reaching cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
V zájmu omezení správní zátěže členských států by měly mít členské státy možnost snížit počet výpočtů na základě stanovení referenčních budov, které jsou charakteristické pro více než jednu kategorii budov, aniž by tím byla dotčena povinnost členských států v souladu se směrnicí 2010/31/EU stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost pro určité kategorie budov,
To limit their administrative burden, it should be possible for Member States to reduce the number of calculations by establishing reference buildings that are representative of more than one building category, without affecting Member States’ duty under Directive 2010/31/EU to set minimum energy performance requirements for certain building categories,
V souladu s článkem 5, přílohou I a přílohou III směrnice 2010/31/EU toto nařízení stanoví srovnávací metodický rámec, který členské státy použijí pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost pro nové a stávající budovy a prvky budov.
In accordance with Article 5 of, and Annexes I and III to, Directive 2010/31/EU, this Regulation establishes a comparative methodology framework to be used by Member States for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements for new and existing buildings and building elements.
Tento metodický rámec určuje pravidla pro srovnání opatření směřujících ke zlepšení energetické účinnosti, opatření, která zahrnují obnovitelné zdroje energie, a balíčky a varianty těchto opatření na základě primární energetické náročnosti a nákladů, potřebných k jejich provedení.
The methodology framework specifies rules for comparing energy efficiency measures, measures incorporating renewable energy sources and packages and variants of such measures, based on the primary energy performance and the cost attributed to their implementation.
Dále stanoví způsob, jak tato pravidla používat na zvolené referenční budovy, aby bylo možno určit nákladově optimální úrovně minimálních požadavků na energetickou náročnost.
It also lays down how to apply these rules to selected reference buildings with the aim of identifying cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Kromě definic uvedených v článku 2 směrnice 2010/31/EU se použijí tyto definice s tím, že u výpočtů na makroekonomické úrovni se nezapočítávají příslušné poplatky a daně:
In addition to the definitions in Article 2 of Directive 2010/31/EU, the following definitions shall apply noting that for the calculation at macroeconomic level applicable charges and taxes are to be excluded:
celkovými náklady se rozumí součet současné hodnoty vstupních investičních nákladů, součet proměnných nákladů a obnovovacích nákladů (vztažených k výchozímu roku), případně i nákladů na likvidaci.
Global cost means the sum of the present value of the initial investment costs, sum of running costs, and replacement costs (referred to the starting year), as well as disposal costs if applicable.
Pro výpočty na makroekonomické úrovni se zavádí dodatečná kategorie nákladů, a to náklady na emise skleníkových plynů;
For the calculation at macroeconomic level, an additional cost category costs of greenhouse gas emissions is introduced;
vstupními investičními náklady se rozumí všechny náklady vynaložené do okamžiku, kdy jsou budova nebo prvek budovy připraveny k použití a předány zákazníkovi.
Initial investment costs mean all costs incurred up to the point when the building or the building element is delivered to the customer, ready to use.
Tyto náklady zahrnují náklady na design, nákup prvků budov, připojení na dodavatele energií, proces instalace a uvádění do provozu;
These costs include design, purchase of building elements, connection to suppliers, installation and commissioning processes;
náklady na energii se rozumí roční náklady a pevné a maximální platby za energii, včetně vnitrostátních daní;
Energy costs mean annual costs and fixed and peak charges for energy including national taxes;
provozními náklady se rozumí všechny náklady spojené s provozem budovy, včetně ročních nákladů na pojištění, poplatků za veřejné služby a dalších stálých plateb a daní;
Operational costs mean all costs linked to the operation of the building including annual costs for insurance, utility charges and other standing charges and taxes;
náklady na údržbu se rozumí roční náklady na opatření pro zachování a obnovu požadované kvality budovy nebo prvku budovy.
Maintenance costs mean annual costs for measures for preserving and restoring the desired quality of the building or building element.
Patří k nim roční náklady na inspekci, čištění, úpravy, opravy a spotřební materiál;
This includes annual costs for inspection, cleaning, adjustments, repair and consumable items;
proměnnými náklady se rozumí roční náklady na údržbu, provozní náklady a náklady na energii;
Running costs mean annual maintenance costs, operational costs and energy costs;
náklady na likvidaci se rozumí náklady na demontáž/stržení budovy nebo prvku budovy na konci životnosti a zahrnují demontáž, odstranění prvků budovy, jejichž životnost ještě neskončila, dopravu a recyklaci;
Disposal costs mean the costs for deconstruction at the end-of-life of a building or building element and include deconstruction, removal of building elements that have not yet come to the end of their lifetime, transport and recycling;
ročními náklady se rozumí součet průběžných a pravidelně se opakujících nákladů nebo obnovovacích nákladů vynaložených v daném roce;
Annual cost means the sum of running costs and periodic costs or replacement costs paid in a certain year;
obnovovacími náklady se rozumí substituční investice do prvku budovy, podle odhadovaného ekonomického životního cyklu během výpočtového období;
Replacement cost means a substitute investment for a building element, according to the estimated economic lifecycle during the calculation period;
náklady na emise skleníkových plynů se rozumí peněžní hodnota škod na životním prostředí způsobených emisemi CO2 v souvislosti se spotřebou energie v budovách;
Cost of greenhouse gas emissions means the monetary value of environmental damage caused by CO2 emissions related to the energy consumption in buildings;
referenční budovou se rozumí hypotetická nebo skutečná referenční budova, která má typickou stavební geometrii a typické systémy, typickou energetickou náročnost jak obvodového pláště, tak i systémů budovy, typickou funkčnost a typickou strukturu nákladů v členském státě a je charakteristická pro místní klimatické podmínky a zeměpisnou polohu;
Reference building means a hypothetical or real reference building that represents the typical building geometry and systems, typical energy performance for both building envelope and systems, typical functionality and typical cost structure in the Member State and is representative of climatic conditions and geographic location;
diskontní sazbou se rozumí konkrétní hodnota srovnání hodnoty peněz v různých časových obdobích v reálném vyjádření;
Discount rate means a definite value for comparison of the value of money at different times expressed in real terms;
diskontním faktorem se rozumí násobek, používaný pro převod hotovostního toku v daném časovém okamžiku na ekvivalentní hodnotu ve výchozím bodě.
Discount factor means a multiplicative number used to convert a cash flow occurring at a given point in time to its equivalent value at the starting point.
Je odvozen z diskontní sazby;
It is derived from the discount rate;
výchozím rokem se rozumí rok, ze kterého výpočet vychází a od kterého je odvozeno výpočtové období;
Starting year means the year on which any calculation is based and from which the calculation period is determined;
výpočtovým obdobím se rozumí časové období, za které se výpočet provádí, obvykle je vyjádřeno v rocích;
Calculation period means the time period considered for the calculation usually expressed in years;
zůstatkovou hodnotou budovy se rozumí součet zůstatkových hodnot budovy a prvků budovy na konci výpočtového období;
Residual value of a building means the sum of the residual values of the building and building elements at the end of the calculation period;
vývojem cen se rozumí vývoj cen energie, výrobků, systémů budov, služeb, práce, údržby a dalších nákladů v čase a může se lišit od míry inflace;
Price development means the development over time of prices for energy, products, building systems, services, labour, maintenance and other costs and can be different from the inflation rate;
opatřením na zlepšení energetické účinnosti se rozumí změna provedená na budově, jejímž výsledkem je snížení potřeby primární energie;
Energy efficiency measure means a change to a building resulting in a reduction of the building’s primary energy need;
balíčkem se rozumí soubor opatření na zlepšení energetické účinnosti nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie, která jsou použita na referenční budovu;
Package means a set of energy efficiency measures and/or measures based on renewable energy sources applied to a reference building;
variantou se rozumí celkový výsledek a popis úplného souboru opatření/balíčků použitých na budovu, který se může skládat z kombinace opatření zaměřených na obvodový plášť budovy, pasivní techniky, opatření týkající se systémů budov a/nebo opatření založených na obnovitelných zdrojích energie;
Variant means the global result and description of a full set of measures/packages applied to a building that can be composed of a combination of measures on the building envelope, passive techniques, measures on building systems and/or measures based on renewable energy sources;
dílčími kategoriemi budov se rozumí kategorie typů budov, které jsou dále rozčleněné podle velikosti, stáří, stavebního materiálu, struktury spotřeby, klimatického pásma nebo dalších kritérií jiných než ta, která jsou uvedena v příloze I bodě 5 směrnice 2010/31/EU.
Subcategories of buildings means categories of building types that are more disaggregated according to size, age, construction material, use pattern, climatic zone or other criteria than those established in Annex I(5) to Directive 2010/31/EU.
Právě pro tyto dílčí kategorie se obecně stanoví referenční budovy;
It is for such subcategories that reference buildings are generally established;