natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dotčeným výrobkem, jehož se týká současný přezkum, je týž výrobek jako při původním šetření, totiž uhlíkové elektrody používané v elektrických pecích, o hustotě 1,65 g/cm3 nebo vyšší a o elektrickém odporu 6,0 μΩ.m nebo nižším, v současnosti kódu KN ex85451100, a spojníky používané pro takové elektrody, v současnosti kódu KN ex85459090, ať už dovážené společně nebo odděleně, pocházející z Indie (dále jen „dotčený výrobek“).
The product concerned by this review is the same as the one in the original investigation, namely graphite electrodes of a kind used for electric furnaces, with an apparent density of 1,65 g/cm3 or more and an electrical resistance of 6,0 μΩ.m or less, currently falling within CN code ex85451100, and nipples used for such electrodes, currently falling within CN code ex85459090, whether imported together or separately originating in India (‘the product concerned’).
Stejně jako v případě původního šetření potvrdilo i toto šetření, že dotčený výrobek a výrobky vyráběné a prodávané vyvážejícím výrobcem na domácím trhu v Indii stejně jako výrobky vyráběné a prodávané výrobci v Unii na trhu Unie mají stejné základní fyzické a technické vlastnosti a použití, a považují se tudíž za obdobný výrobek ve smyslu čl. 2 písm. c) základního nařízení.
The investigation confirmed that, as in the original investigation, the product concerned and the products manufactured and sold by the exporting producer on the domestic market in India, as well as those manufactured and sold in the Union by the Union producers, have the same basic physical and technical characteristics as well as the same uses and are, therefore, considered to be like products within the meaning of Article 2(c) of the basic Regulation.
PRAVDĚPODOBNOST POKRAČOVÁNÍ NEBO OBNOVENÍ SUBVENCOVÁNÍ
LIKELIHOOD OF CONTINUATION OR RECURRENCE OF SUBSIDISATION
Na základě informací uvedených v žádosti o přezkum a v odpovědích na dotazník Komise byly prošetřeny tyto režimy, které údajně zahrnují poskytování subvencí:
On the basis of the information contained in the review request and the replies to the Commission’s questionnaire, the following schemes, which allegedly involve the granting of subsidies, were investigated:
režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“);
Advance Authorisation Scheme (‘AAS’);
režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“);
Duty Entitlement Passbook Scheme (‘DEPBS’);
režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“).
Export Promotion Capital Goods Scheme (‘EPCGS’);
Regionální režimy
Regional Scheme
režim osvobození od daně z elektřiny (Electricity Duty Exemption Scheme, dále jen „režim EDE“).
Electricity Duty Exemption Scheme (‘EDES’).
Režimy uvedené výše v písmenech a), b) a c) vycházejí ze zákona o rozvoji a regulaci zahraničního obchodu z roku 1992 (č. 22 z roku 1992), který vstoupil v platnost dne 7. srpna 1992 (dále jen „zákon o zahraničním obchodu“).
The schemes specified in points (a) to (c) above are based on the Foreign Trade (Development and Regulation) Act 1992 (No 22 of 1992) which entered into force on 7 August 1992 (‘Foreign Trade Act’).
Tato oznámení jsou shrnuta v dokumentech o politice zahraničního obchodu, které jsou každých pět let vydávány ministerstvem obchodu a pravidelně aktualizovány.
These are summarised in ‘Foreign Trade Policy’ documents, which are issued by the Ministry of Commerce every 5 years and updated regularly.
Pro období přezkumného šetření, které se vztahuje na daný případ, jsou relevantní dva dokumenty o politice zahraničního obchodu, a sice „FT-policy 04-09“ a „FT-policy 09-14“.
Two Foreign Trade Policy documents are relevant to the RIP of this case, i.e. FT-policy 04-09 and FT-policy 09-14.
Režim výše uvedený v písmenu d) spravují orgány státu Madhjapradéš.
The scheme specified in point (d) above is managed by the authorities of the State of Madhya Pradesh.
Režim předběžného povolení (dále jen „režim PP“)
Advance Authorisation Scheme (‘AAS’)
V průběhu šetření bylo zjištěno, že spolupracující indický výrobce v průběhu období přezkumného šetření režim PP nevyužíval.
In the course of the investigation it was found that the cooperating Indian producer did not obtain any benefits under the AAS scheme during the RIP.
Proto nebylo nutné tento režim v rámci tohoto šetření dále analyzovat.
It was therefore not necessary to further analyse this scheme in this investigation.
Režim Duty Entitlement Passbook (dále jen „režim DEPB“)
Duty Entitlement Passbook Scheme (‘DEPBS’)
Podrobný popis režimu DEPB je uveden v bodě 4.3 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 4 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
The detailed description of the DEPBS is contained in paragraph 4.3 of the FT-policy 04-09 and FT-policy 09-14 as well as in Chapter 4 of the HOP I 04-09 and of the HOP I 09-14.
Sazby úvěrů v režimu DEPB byly stanoveny indickými úřady pro většinu výrobků včetně dotčeného výrobku.
Such DEPBS rates have been established by the Indian authorities for most products, including the product concerned.
Jsou stanoveny na základě standardní normy vstupů a výstupů (Standard Input Output Norm) a berou v úvahu předpokládaný dovozní podíl vstupů ve vyváženém výrobku a celní zatížení předpokládaného dovozu bez ohledu na to, zda bylo dovozní clo skutečně zaplaceno či nikoli.
They are determined on the basis of Standard Input Output Norm (‘SION’), which is a norm taking into account a presumed import content of inputs in the exported product and the customs duty incidence on such presumed imports, regardless of whether import duties have actually been paid or not.
V čase vývozní transakce musí vývozce podat úřadům v Indii prohlášení, že probíhá vývoz v režimu DEPB.
At the point in time of the export transaction, a declaration must be made by the exporter to the authorities in India indicating that the export is taking place under the DEPBS.
Aby mohlo být zboží vyvezeno, vydají indické celní úřady během odeslání vývozní přepravní doklad. Ten obsahuje mimo jiné výši úvěru v rámci režimu DEPB, který má být poskytnut pro danou vývozní transakci.
In order for the goods to be exported, the Indian customs authorities issue, during the dispatch procedure, an export shipping bill. This document shows, inter alia, the amount of DEPBS credit which is to be granted for that export transaction.
Příslušná sazba režimu DEPB pro výpočet výše výhody je sazba, která je použita v okamžiku podání vývozní deklarace.
The relevant DEPBS rate to calculate the benefit is that which applied at the time the export declaration was made.
Bylo zjištěno, že v souladu s indickými účetními standardy mohou být úvěry v rámci režimu DEPB při splnění vývozní povinnosti zaúčtovány do obchodních účtů na akruální bázi jako příjem.
It was found that in accordance with Indian accounting standards, DEPBS credits can be booked on an accrual basis as income in the commercial accounts, upon fulfilment of the export obligation.
Tyto úvěry mohou být použity k zaplacení cla z následného dovozu jakéhokoliv volně dováženého zboží, s výjimkou výrobních statků.
Such credits can be used for payment of customs duties on subsequent imports of any goods unrestrictedly importable, except capital goods.
Úvěry v rámci režimu DEPB jsou volně přenosné a platí po dvanáct měsíců od data vydání.
DEPBS credits are freely transferable and valid for a period of 12 months from the date of issue.
Žádosti o úvěry v rámci režimu DEPB jsou uchovávány v elektronické podobě a mohou pokrývat neomezený počet vývozních transakcí.
Applications for DEPBS credits are electronically filed and can cover an unlimited amount of export transactions.
Pro podávání žádostí o úvěry v rámci režimu DEPB v podstatě neexistují jasně dané lhůty.
De facto, no strict deadlines to apply for DEPBS credits exist.
Elektronický systém používaný ke správě režimu DEPB automaticky nevylučuje vývozní transakce mimo lhůty pro podání uvedené v kapitole 4.47 příručky HOP I 04-09 a 09-14.
The electronic system used to manage DEPBS does not automatically exclude export transactions exceeding the deadline submission periods mentioned in Chapter 4.47 of the HOP I 04-09 and 09-14.
Jak je dále stanoveno v kapitole 9.3 příručky HOP I 04-09 a 09-14, žádosti obdržené po uplynutí lhůt pro podání lze vždy přijmout a přitom uložit drobnou pokutu (např. 10 % nároku).
Furthermore, as clearly provided in Chapter 9.3 of the HOP I 04-09 and 09-14, applications received after the expiry of submission deadlines can always be considered with the imposition of a minor penalty fee (i.e. 10 % of the entitlement).
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce v Indii tento režim během období přezkumného šetření využíval.
It was found that the cooperating Indian exporting producer used this scheme during the RIP.
Úvěr v režimu DEPBS je finančním příspěvkem indické vlády, protože bude nakonec použit ke kompenzaci dovozního cla, a sníží tak příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné.
A DEPBS credit is a financial contribution by the GOI, since the credit will eventually be used to offset import duties, thus decreasing the GOI’s duty revenue which would be otherwise due.
Nadto úvěr v rámci režimu DEPB poskytuje vývozci výhodu, protože zlepšuje jeho likviditu.
In addition, the DEPBS credit confers a benefit upon the exporter, because it improves its liquidity.
Režim DEPB je kromě toho právně závislý na vývozní výkonnosti, a proto je považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
Furthermore, the DEPBS is contingent in law upon export performance, and is therefore deemed to be specific and countervailable pursuant to Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
Tento režim nelze považovat za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení, jak tvrdil spolupracující vyvážející výrobce v Indii.
This scheme cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation as claimed by the cooperating Indian exporting producer.
Nevyhovuje přísným pravidlům uvedeným v příloze I písm. i), příloze II (definice a pravidla pro navracení) a příloze III (definice a pravidla pro navracení u náhradních vstupů) základního nařízení.
It does not conform to the strict rules laid down in Annexes I (item (i)), II (definition and rules for drawback) and III (definition and rules for substitution drawback) of the basic Regulation.
Navíc neexistuje systém nebo postup pro potvrzení, jaké vstupní materiály jsou spotřebovány ve výrobním procesu vyváženého výrobku nebo zda došlo k nadměrné platbě dovozního cla ve smyslu přílohy I písm. i) a příloh II a III základního nařízení.
Moreover, there is no system or procedure in place to confirm which inputs are consumed in the production process of the exported product or whether an excess payment of import duties occurred within the meaning of item (i) of Annex I, and Annexes II and III of the basic Regulation.
Dokonce i vývozci, kteří nakupují veškeré své vstupní materiály v místě a nedovážejí žádné zboží, které lze použít jako vstupní materiál, mají tudíž nárok na výhodu vyplývající z režimu DEPB.
Thus, even exporters which procure all of their inputs locally and do not import any goods which can be used as inputs are still entitled to benefit from the DEPBS.
V souladu s čl. 3 odst. 2 a článkem 5 základního nařízení byla výše napadnutelných subvencí vypočtena na základě výhody u příjemce, která byla zjištěna za období přezkumného šetření.
In accordance with Article 3(2) and Article 5 of the basic Regulation, the amount of countervailable subsidies was calculated in terms of the benefit conferred on the recipient, which is found to exist during the review investigation period.
V tomto ohledu se mělo za to, že výhoda je poskytnuta příjemci v okamžiku uskutečnění vývozní transakce podle tohoto režimu.
In this regard, it was considered that the benefit is conferred on the recipient at the point in time when an export transaction is made under this scheme.
V uvedeném okamžiku se musí indická vláda vzdát cla, které představuje finanční příspěvek ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
At this moment, the GOI is liable to forego the customs duties, which constitutes a financial contribution within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti je považováno za vhodné stanovit, že výhoda vyplývající z režimu DEPB odpovídá výši úvěrů získaných ze všech vývozních transakcí provedených podle tohoto režimu v období přezkumného šetření.
In light of the above, it is considered appropriate to assess the benefit under the DEPBS as being the sum of the credits earned on all export transactions made under this scheme during the RIP.
Spolupracující vyvážející výrobce v Indii tvrdil, že v jeho případě byly všechny získané úvěry v režimu DEPB použity na dovoz materiálů, které byly využity pouze při výrobě dotčeného výrobku, ačkoli je v zásadě povoleno je prodávat nebo využívat i v rámci dovozu dalších materiálů.
The cooperating Indian exporting producer claimed that in their case all the DEPBS credits obtained had been used to import materials used solely in the production of the product concerned, despite being in principle allowed to sell them or use them for the import of other materials.
Společnost proto tvrdila, že režim DEPB je běžný systém vracení cla, a napadnuto by tudíž mělo být pouze vracení nadměrných částek.
The company claimed that therefore DEPBS was a normal duty drawback system, and only the excess remission should be countervailed.
Toto tvrzení však muselo být odmítnuto, jelikož, jak je vysvětleno ve 31. bodě odůvodnění výše, režim DEPB není považován za povolený systém vracení cla nebo systém navracení u náhradních vstupů, což uznala i indická vláda.
This claim has to be rejected, however, since, as explained above in recital 31, DEPBS is not considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system, which has been also admitted by the GOI.
Z toho důvodu není podstatné, jak vývozce skutečně nakládá s licencemi, které v rámci tohoto režimu získal.
It is therefore not relevant what the exporter actually does with the licences obtained under this scheme.
Vývozci je poskytnuta nevratná výhoda v okamžiku vývozní transakce provedené v rámci toho režimu, a nikoli v okamžiku následného využití licence.
It is at the moment of the export transactions made under this scheme that an exporter obtains an irrevocable conferral of a benefit, not at the moment of subsequent usage of the licence.
V souladu s čl. 7 odst. 2 základního nařízení byla výše subvence přepočtena na celkový vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti a nebyla poskytnuta podle zhotovených, vyrobených, vyvezených nebo přepravených množství.
In accordance with Article 7(2) of the basic Regulation these subsidy amounts have been allocated over the total export turnover during the review investigation period as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance and it was not granted by reference to the quantities manufactured, produced, exported or transported.
Na základě výše uvedených skutečností činí sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření 5,7 %.
Based on the above, the subsidy rate established in respect of this scheme for the cooperating exporting producer during the RIP amounts to 5,7 %.
Režim Export Promotion Capital Goods (dále jen „režim EPCG“)
Export Promotion Capital Goods scheme (‘EPCGS’)
Podrobný popis režimu EPCG je uveden v kapitole 5 dokumentů FT-policy 04-09 a FT-policy 09-14 a v kapitole 5 příruček HOP I 04-09 a HOP I 09-14.
The detailed description of the EPCGS is contained in Chapter 5 of the FT-policy 04-09 and of the FT-policy 09-14 as well as in Chapter 5 of the HOP I 04-09 and of the HOP I 09-14.
Pod podmínkou povinnosti vývozu je společnosti dovoleno dovážet výrobní statky (nové a – od dubna 2003 – i použité výrobní statky až deset let staré) za sníženou celní sazbu.
Under the condition of an export obligation, a company is allowed to import capital goods (new and – since April 2003 – second-hand capital goods up to 10 years old) at a reduced rate of duty.
Od dubna 2000 tento režim stanoví sníženou sazbu dovozního cla ve výši 5 % platnou pro všechny výrobní statky dovezené podle tohoto režimu.
Since April 2000, the scheme provides for a reduced import duty rate of 5 % applicable to all capital goods imported under the scheme.
Při nových opatřeních FT-policy 09-14 mohou být výrobní statky dováženy v rámci EPCG při sazbě v nulové výši, avšak v takovém případě je lhůta pro splnění vývozní povinnosti kratší.
Under a new FT-policy 09-14, the capital goods can be imported with 0 % duty rate under the EPCGS but in such case the time period for fulfilment of the export obligation is shorter.
V takovém případě může sám domácí výrobce výrobních statků využít výhody bezcelního dovozu dílů nutných pro výrobu těchto výrobních statků.
In such case, the indigenous manufacturer of capital goods may avail himself of the benefit for duty free import of components required to manufacture such capital goods.
Alternativně může domácí výrobce požadovat výhodu domnělého vývozu pro dodávky výrobních statků držiteli licence EPCG.
Alternatively, the indigenous manufacturer can claim the benefit of deemed export in respect of supply of capital goods to an EPCGS licence holder.
Bylo zjištěno, že spolupracující vyvážející výrobce tento režim během období přezkumného šetření využíval.
It was found that the cooperating exporting producer used this scheme during the RIP.
Závěry k režimu EPCG
Conclusion on EPCGS
Režim DEPB poskytuje subvence ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) a čl. 3 odst. 2 základního nařízení.
The EPCGS provides subsidies within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) and Article 3(2) of the basic Regulation.
Snížení cla představuje finanční příspěvek indické vlády, neboť tato úleva snižuje příjmy indické vlády z cla, které by bylo jinak splatné.
The duty reduction constitutes a financial contribution by the GOI, since this concession decreases the GOI’s duty revenue which would be otherwise due.
Nadto snížení cla poskytuje vývozci výhodu, protože ušetřením cla při dovozu se zvyšuje likvidita společnosti.
In addition, the duty reduction confers a benefit upon the exporter, because the duties saved upon importation improve the company’s liquidity.
Kromě toho je režim EPCG právně závislý na vývozní výkonnosti, protože tyto licence nelze získat bez závazku zboží vyvézt.
Furthermore, the EPCGS is contingent in law upon export performance, since such licences cannot be obtained without a commitment to export.
Je proto považován za specifický a napadnutelný podle čl. 4 odst. 4 prvního pododstavce písm. a) základního nařízení.
Therefore it is deemed to be specific and countervailable pursuant to Article 4(4), first subparagraph, point (a) of the basic Regulation.
Spolupracující vyvážející výrobce tvrdil, že subvence v rámci režimu EPCG týkající se nákupu výrobních statků, u nichž byla vývozní povinnost splněna již před začátkem období přezkumného šetření, by nadále neměla být považována za závislou na vývozní výkonnosti.
It has been claimed by the cooperating exporting producer that EPCGS subsidies with regard to the purchase of capital goods where the export obligation was already fulfilled before the RIP, should no longer be treated as contingent upon export performance.
Tyto subvence by proto neměly být považovány za specifické a neměly by být napadnuty.
Therefore, they should not be treated as specific subsidies and should not be countervailed.
Toto tvrzení však musí být odmítnuto.
However, this claim has to be rejected.
Je třeba zdůraznit, že samotná subvence byla závislá na vývozní výkonnosti, tj. společnost by ji nezískala, kdyby nepřijala určitou vývozní povinnost.
It has to be underlined that the subsidy itself was contingent upon export performance, i.e. it would not have been granted had the company not accepted a certain export obligation.
Režim EPCG nelze považovat za povolený režim vracení cla nebo režim vracení cla u náhradních vstupů ve smyslu čl. 3 odst. 1 písm. a) bodu ii) základního nařízení.
The EPCGS cannot be considered a permissible duty drawback system or substitution drawback system within the meaning of Article 3(1)(a)(ii) of the basic Regulation.
Výrobní statky nejsou zahrnuty do rozsahu takových povolených režimů, jak je uvedeno v příloze I písm. i) základního nařízení, protože nejsou spotřebovány ve výrobě vyvážených výrobků.
Capital goods are not covered by the scope of such permissible systems, as set out in Annex I, item (i), of the basic Regulation, because they are not consumed in the production of the exported products.
Výše subvence byla vypočtena v souladu s čl. 7 odst. 3 základního nařízení rozložením nezaplaceného cla z dovážených výrobních statků na běžnou dobu odpisů těchto výrobních statků v dotčeném výrobním odvětví.
The subsidy amount was calculated, in accordance with Article 7(3) of the basic Regulation, on the basis of the unpaid customs duty on imported capital goods spread across a period which reflects the normal depreciation period of such capital goods in the industry concerned.
K této částce byl připočten úrok, aby byla zohledněna úplná hodnota výhody v čase.
Interests were added to this amount in order to reflect the full value of the benefit over time.
V souladu s čl. 7 odst. 2 a 3 základního nařízení byla tato výše subvence přepočtena na vývozní obrat v průběhu období přezkumného šetření jako příslušný jmenovatel, neboť subvence závisí na vývozní výkonnosti.
In accordance with Article 7(2) and (3) of the basic Regulation, this subsidy amount has been allocated over the export turnover during the RIP as appropriate denominator, because the subsidy is contingent upon export performance.
Sazba subvence pro spolupracujícího vyvážejícího výrobce zjištěná v souvislosti s tímto režimem během období přezkumného šetření činí 0,9 %.
The subsidy rate established in respect of this scheme for the cooperating exporting producer during the RIP amounts to 0,9 %.
Režim osvobození od daně z elektřiny (dále jen „režim EDE“) – regionální režim státu Madhjapradéš
Electricity Duty Exemption Scheme (EDES) – regional scheme of the State of Madhya Pradesh
Podrobný popis režimu EDE je uveden v oznámení vlády státu Madhjapradéš č. 29 ze dne 21. července 2006 a nařízení č. 4238-XIII-2006, příloha C ze dne 12. července 2006.
The detailed description of the EDES is contained in the Government of Madhya Pradesh Notification No 29 of 21 July 2006 and Order No 4238-XIII-2006 Annexure C of 12 July 2006.
Pro tento režim je způsobilý každý výrobce, který investuje určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny ve státě Madhjapradéš.
Every manufacturer which invests a certain amount of capital in the set-up of a power plant within the State of Madhya Pradesh is eligible for this scheme.
Režim EDE osvobozuje od placení daně z elektřiny – místní daně z prodeje běžně splatné ve státě Madhjapradéš – společnosti, které investovaly určitý objem kapitálu do výstavby elektrárny.
The EDES provides for exemption from the payment of the electricity duty – local sales tax normally due in Madhya Pradesh – for companies which invested a certain amount of capital in the building of a power plant.
Toto osvobození se uděluje na určitou dobu, která závisí na hodnotě investice.
The exemption is granted for a certain period depending on the value of investment.
Cílem režimu je rozvíjet infrastrukturu, jelikož státem vlastněné elektrárny nemají dostatečnou kapacitu, aby poskytly společnostem v dané oblasti dostatek elektřiny.
The aim of the scheme is to develop infrastructure as the state-owned power plants cannot provide companies in the area with sufficient electricity.
Osvobození od daně se uděluje pouze z energie vyráběné pro vlastní potřebu.
The duty exemption is granted only for the captive use of energy.
Závěry k režimu EDE
Conclusion on EDES