natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V případě, že nevyužité provozní kapacity, z jejichž udržování nevznikají žádné dodatečné náklady, nepostačují na vytvoření předepsané rezervy pro případ nákazy, takže ze závazku tuto rezervu udržovat vznikají další investiční náklady, je třeba tyto náklady v souladu se zásadou „znečišťovatel platí“ hradit z poplatků či úplat.
If the spare capacity that is operationally available — without extra cost — is not sufficient to cover the prescribed epidemic reserve so that the obligation to maintain the epidemic reserve gives rise to additional investment costs, the polluter pays principle requires that those costs must be covered by the fees charged.
V tomto bodu neexistuje rozdíl vůči argumentům ohledně odstraňování jiných druhů odpadu (viz podrobně body odůvodnění (156) až (185)).
This is no different to the arguments relating to the disposal of other waste (see recitals 156 to 185 above for detail).
V případě, že jsou udržovány větší nevyužité kapacity, než kolik jich je pro případ nákazy skutečně zapotřebí, není na udržování takto nadbytečné nevyužité kapacity dán žádný zájem veřejnosti.
If the spare capacity maintained is higher than actually required in the event of an epidemic, there is no public interest in maintaining that excess spare capacity.
V této souvislosti zastává BVerwG názor, že je z hlediska posouzení udržování rezervní kapacity nepodstatné, zdali ZT udržuje kapacity příliš velké, které skutečně nejsou vůbec zapotřebí.
In this connection the BVerwG held that for the purposes of classifying the provision of reserve capacity it was irrelevant whether the ZT maintained quite unnecessary excess capacity. It was for the regional and local authorities alone to decide whether to finance overcapacity or insist that it be reduced.
Rozhodnutí, zdali tyto nadměrné kapacity financovat, nebo zda prosazovat jejich redukci, je podle názoru BVerwG výlučně věcí územních korporací, neboť jde o jejich politickou odpovědnost, nikoli o právní úpravu státních podpor [49].
This was a question of the political responsibility of the regional and local authorities, not a question of aid law [49].
S tímto argumentem nelze souhlasit, neboť zcela nepotřebné kapacity opravdu nemohou sloužit zájmům veřejnosti.
This argument cannot be accepted, since quite unnecessary capacity is unlikely to serve the public interest.
Jak ještě podrobněji rozvádí oddíl 9.3, z uvedené argumentace pro daný případ ZT vyplývá závěr, že předepsanou rezervu pro případ nákazy lze vytvořit ze stávajících nevyužitých provozních kapacit a že pro vyrovnávací platbu tak není v žádném případě dán důvod.
As examined more fully in section 9.3, in the case of the ZT the prescribed epidemic reserve can be covered by the operationally available spare capacity and compensation payments cannot be justified in any way.
Z uvedených důvodů zastává Komise názor, že jako službu obecného hospodářského zájmu nelze posoudit ani závazek udržovat rezervu pro případ nákazy.
For these reasons the Commission considers that the obligation to maintain an epidemic reserve cannot be deemed a service of general economic interest.
Podpůrně vyslovuje Komise názor, že úhrady přeúčtovávaných nákladů nelze v žádném případě odůvodnit tím, že se jedná o státní vyrovnávací platby.
Alternatively the Commission considers that it does not provide any justification for the annual contributions as State compensation.
Neškodné odstraňování materiálu kategorie 3
Disposal of category 3 material
Vzhledem k tomu, že ZT není pověřeno neškodným odstraňováním materiálu kategorie 3, nelze tuto činnost již z tohoto důvodu posoudit jako službu obecného hospodářského zájmu.
As the ZT is not entrusted not with the disposal of category 3 material, it cannot be classed as a service of general economic interest for that reason alone.
Takovéto posouzení by neobstálo ani z důvodů uvedených v bodu 9.1.1.
In any case it cannot be classed as such for the reasons set out in section 9.1.1.
První kritérium z rozsudku ve věci Altmark tudíž není v tomto případě splněno.
The first Altmark criterion is therefore not met in the present case.
Následující argumentace k druhému až čtvrtému kritériu je tedy uvedena jen podpůrně.
The following considerations regarding the second to fourth Altmark criteria are therefore merely set out in the alternative.
Druhé kritérium podle rozsudku Altmark vyžaduje, aby parametry pro výpočet kompenzace byly předem stanoveny objektivním a transparentním způsobem.
The second Altmark criterion requires that the parameters on the basis of which compensation is calculated should be drawn up objectively and transparently in advance.
Pokud tedy členský stát hradí ztráty určitého podniku, aniž by takové parametry předem určil, pak tím tento podnik zvýhodňuje ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
Therefore if a Member State compensates an undertaking for losses without the parameters having been laid down in advance, this constitutes an advantage within the meaning of Article 107(1) TFEU,
V daném případě je nutno rozlišovat mezi obdobím let 1979–2008 a 2009–2012.
In the present case a distinction must be made between the period from 1979 to 2008 and the period from 2009 to 2012.
Období let 1979–2008
Period from 1979 to 2008
Stanovy schválené dne 28. října 1994 umožňovaly sdružení ZT, aby veškeré ztráty, jež vzniknou po ukončení účetního období, hradilo formou přeúčtování.
The Verbandsordnung adopted on 28 October 1994 allowed the ZT to cover all losses incurred in the course of the financial year by the annual contribution.
Německo však uvádí, že z úhrad těchto přeúčtovaných nákladů měly být financovány náklady, které ZT vznikaly z povinnosti udržovat rezervu pro případ nákazy.
However, as Germany has stated, the annual contributions were intended to finance the costs that the ZT incurred by maintaining the epidemic reserve.
Stanovy z roku 1994 však neuvádějí nic ani k rozsahu této rezervy, kterou mělo ZT udržovat, ani k parametrům, jimiž se měl výpočet nákladů na tuto rezervu řídit.
In the 1994 Verbandsordnung, however, there are no indications as to the size of the epidemic reserve that the ZT was to maintain or as to the parameters for calculating the costs of the reserve.
Vzniklá ztráta není objektivním měřítkem pro stanovení těchto nákladů, neboť výši ztráty ovlivňuje řada faktorů, které se samotnými náklady na udržování rezervy nesouvisejí.
The loss incurred is not an objective indicator of the cost of the epidemic reserve, as the size of the loss depends on a large number of factors that have nothing to do with the cost of the epidemic reserve.
Předem tedy nebyla stanovena žádná objektivní a transparentní metoda, která by umožňovala náklady na udržování rezervy vypočítat.
Thus no objective and transparent method was laid down in advance that might have made it possible to calculate the cost of the epidemic reserve.
Za období let 1979–2008 tedy nebylo druhé kritérium podle rozsudku ve věci Altmark naplněno.
The second Altmark criterion is therefore not met for the period from 1979 to 2008.
Období let 2009–2012
Period from 2009 to 2012
Podle § 9 odst. 2 a podle § 10 odst. 4 mají být náklady na udržování rezervy pro případ nákazy, a tedy i výše přeúčtovávaných nákladů stanoveny před počátkem hospodářského roku formou rozpočtového usnesení.
Under § 9(2) and § 10(4) the costs of the epidemic reserve and hence the size of the annual contribution has to be set before the beginning of the financial year through the budget statute.
Ustanovení § 10 odst. 5 nových stanov zavádí pravidla pro výpočet nákladů na udržování této rezervy.
In § 10(5) of the new Verbandsordnung rules were introduced for calculating the cost of the epidemic reserve.
V souladu s posudkem ústavu Fraunhofer je přitom předepsané rezervě přiřazena poměrná část celkových nákladů na kapacitu.
In line with the Fraunhofer study, a proportion of the total capacity costs are allocated to the prescribed epidemic reserve.
Parametry pro výpočet těchto nákladů jsou uvedeny ve stanovách sdružení a v každoročně přijímaných rozpočtových usneseních.
The Verbandsordnung and the annual budget statutes set out the parameters needed to calculate the costs.
Komise přezkoumala, že se v případě těchto parametrů jedná o objektivně doložitelné údaje a že je způsob jejich výpočtu prezentován jednoznačným a transparentním způsobem.
The Commission has checked that the parameters are objective and reasonable and the calculation method is set out unequivocally and transparently.
Pro období počínaje rokem 2010 jsou tedy úhrady přeúčtovávaných nákladů stanovovány předem na základě objektivních a transparentních parametrů.
For the years from 2010 the annual contributions are therefore determined in advance on the basis of objective and transparent parameters.
Pokud však jde o rok 2009, byla pravidla výpočtu těchto nákladů, rozpočtové usnesení i výše úhrady stanovena se zpětnou účinností, a nikoli předem.
For the year 2009, on the other hand, the rules for calculating the cost, the budget statute and the size of the annual contribution were fixed retroactively and not in advance.
Kritérium Altmark tedy není za rok 2009 v žádném případě splněno.
The second Altmark criterion is therefore not met for the year 2009.
Třetí kritérium podle rozsudku ve věci Altmark předepisuje, že kompenzace nemůže překračovat to, co je nezbytné k pokrytí všech nebo části nákladů vynaložených na plnění povinností veřejné služby se zohledněním příslušných příjmů, jakož i zisku, který je přiměřený k plnění těchto povinností.
The third Altmark criterion requires that the compensation should not exceed what is necessary to cover, wholly or partially, the costs of fulfilling public service obligations taking account of the income obtained and an appropriate profit from the fulfilment of these obligations.
Při výpočtu nákladů vynaložených na plnění povinností veřejné služby se Komise opírá o metodiku čistých ušetřených nákladů [50].
In calculating the cost of fulfilling the public service obligation, the Commission applies the net-avoided-cost method [50].
Přitom se čisté náklady, které jsou nebo by mohly být zapotřebí k splnění povinností veřejné služby, budou počítat jako rozdíl mezi čistými náklady poskytovatele služeb, které plynou z plnění povinností veřejné služby, a čistými náklady téhož poskytovatele služeb bez této povinnosti.
The net costs that are necessary or ought to be necessary to fulfil the obligation to provide public services are calculated as the difference between the net costs of the service provider arising from fulfilment of the public service obligation and the service provider’s net costs without that obligation.
Především je nutné dbát na to, aby byly správně vyhodnoceny náklady či příjmy, které by poskytovatel služeb nemusel nést či kterých by nemusel dosáhnout, kdyby neexistoval závazek k poskytování veřejné služby.
Particular care has to be taken to ensure that the costs or revenue that the service provider would not bear or earn if there were no public service obligation are correctly evaluated.
Při výpočtu čistých nákladů by se měly posoudit výhody ve prospěch poskytovatele služby obecného hospodářského zájmu, pokud možno včetně nehmotných výhod [51].
In calculating the net costs, the advantage to the provider of the service of general economic interest should be examined, if possible including immaterial advantages [51].
V § 10 odst. 2 stanov sdružení ze dne 2. února 2010 se k rozsahu rezervy pro případ nákazy stanoví, že rezerva, kterou je nutné pro případ nákazy udržovat, činí 7110 tun, které je nutno zpracovat během šesti týdnů.
Under § 10(2) of the Verbandsordnung of 2 February 2010 the size of the epidemic reserve to be maintained from 2009 is set at 7110 tonnes, which are to be processed within a period of six weeks.
V přepočtu na tuny týdně se tak sdružení ZT musí připravit na to, aby v případě nákazy mohlo vedle běžného objemu během šesti týdnů zpracovat ještě dalších 1185 tun týdně [52].
In terms of tonnes per week, the ZT therefore has to take steps to ensure that in the event of an epidemic 1185 tonnes a week over and above the normal quantities can be processed over a period of six weeks [52].
Německo namítá, že čisté náklady, které sdružení ZT z povinnosti držet rezervu pro případ nákazy vznikly, byly vyrovnány prostřednictvím úhrady přeúčtovaných nákladů.
Germany argues that the annual contributions compensate for the net costs that the ZT incurs by maintaining the epidemic reserve.
I když stanovy sdružení obsahují výslovnou povinnost držet rezervu pro případ nákazy až od jejich změny dne 2. února 2010, muselo sdružení ZT držet odpovídající rezervu a nést s tím spojené náklady již dříve.
Although the Verbandsordnung only contained an explicit obligation to maintain an epidemic reserve since it was amended on 2 February 2010, the ZT kept an epidemic reserve before that and had to bear the costs that this entailed.
Především kvůli předpisům o poplatcích platných v Porýní-Falci nemohlo sdružení ZT započítat tyto náklady do poplatků za neškodné odstraňování materiálu kategorie 1 a 2.
In particular, under the rules on charges in Rhineland-Palatinate the ZT was not able to include these costs in the charges for the disposal of category 1 and 2 material.
Na základě znaleckého posudku ústavu Fraunhofer se čisté náklady na rezervu pro případ nákazy podle Německa rovnají zhruba polovině celkových nákladů na zařízení za období 2002–2009, neboť technicky možná kapacita zařízení je během týdne (tj. 5denního třísměnného provozu) vytížena z méně než 50 %.
Relying on the Fraunhofer study, Germany calculates the costs of the epidemic reserve as roughly half of the entire costs of the facilities, since the utilisation rate of the technically possible capacity of the facilities during the week — i.e. in 5-day 3-shift operation — is less than 50 %.
Komise dále ukáže, že v rozporu s výpočty Německa nevznikly sdružení ZT žádné čisté náklady v předepsaném rozsahu vyplývající z držení rezervy pro případ nákazy.
The Commission will show in the following paragraphs that contrary to Germany’s calculations, the ZT did not incur any net costs as a result of maintaining an epidemic reserve of the prescribed size.
Německem uváděné náklady se na jedné straně skládají z nákladů na nevyužité provozní kapacity, které je třeba hradit z poplatků a úplat, a na druhé straně z nákladů na nevyužité kapacity vyplývající z nedostatečného vytížení zařízení.
The costs cited by Germany comprise the cost of the operationally available spare capacity, which have to be covered by charges, and the cost of spare capacity resulting from the under-utilisation of the plants.
Pokrytí předepsané rezervy pro případ nákazy nevyužitými provozními kapacitami sdružení ZT
Coverage of the prescribed epidemic reserve by the ZT’s unused operational capacity
Böckenhoffův znalecký posudek z roku 1991 se jako první zabýval otázkou, zda je pro zajištění dostatečných kapacit pro případ nákazy nutné vybudovat větší zařízení na neškodné odstraňování materiálu než v případě běžného provozu.
The 1991 Böckenhoff report examined for the first time whether a larger disposal plant needed to be built in order to ensure sufficient capacity in the event of an epidemic.
Dochází k opačnému názoru, neboť zařízení na neškodné odstraňování materiálu při běžném provozu pracuje pět dní na dvě směny, přičemž se nevyužité provozní kapacity třetí směny považují za dostatečnou rezervu pro případ nákazy.
It came to the opposite conclusion, since in normal operation the disposal plant runs in 5-day 2-shift operation and the operational spare capacity of the third shift was considered to be an adequate epidemic reserve.
Mnoho podniků odpovědných za neškodné odstraňování materiálu přistoupilo časem k tomu, že třetí směnu využívají částečně i za běžného provozu a při zvýšené zátěži pracují také v sobotu na jednu nebo na dvě směny.
In the course of time many disposal undertakings have gone over to partial use of the third shift, even in normal operation, or to running one or two shifts on Saturdays at times when there are peaks in the quantities for disposal.
To znamená, že za běžného provozu dochází k většímu vytížení a v případě nákazy je nutné využít dostupných nevyužitých kapacit o víkendech.
This means that there is better capacity utilisation in normal operation and greater use will have to be made of the available spare capacity at the weekend in the event of an epidemic.
Novější odborná literatura [53] však na základě podrobnějších propočtů jednotlivých scénářů potvrzuje základní teze Böckenhoffova znaleckého posudku, že pro zvládnutí nákazy nejsou zapotřebí žádné dodatečné investice do nevyužitých kapacit, nýbrž že stávající nevyužité kapacity třetí směny během týdne a víkendových směn dostačují k tomu, aby se odstranila těla hospodářských zvířat vzniklá dodatečně v důsledku nákazy.
However, detailed calculations for various scenarios in more recent technical literature [53] have confirmed the basic findings of the Böckenhoff report that no additional investment in spare capacity is necessary to combat epidemics, but rather that the available spare capacity in the shape of the third shift during the week and shifts at the weekend are sufficient for the disposal of the extra animal carcases resulting from an epidemic.
Vyšší vytíženost za běžného provozu se přitom bere na vědomí.
Account is taken here of the higher utilisation of capacity in normal operation.
Případy nákazy, které se při této příležitosti zkoumají, jsou většinou místně omezená a krátkodobá rozšíření nákazy kulhavky a slintavky nebo klasického moru prasat.
The epidemic events considered are mostly locally limited and short-term outbreaks of classic swine fever (CSF) or foot-and-mouth disease (FMD).
Také rezerva pro případ nákazy ve výši 1185 tun týdně předepsaná stanovami sdružení ze dne 2. února 2010, kterou musí mít sdružení ZT v případě nákazy k dispozici po dobu šesti týdnů, je koncipována pro místně omezená a krátkodobá rozšíření nákazy kulhavky a slintavky nebo klasického moru prasat.
The epidemic reserve laid down in the Verbandsordnung of 2 February 2010, amounting to 1185 tonnes a week, which the ZT has to make available over a period of six weeks in the event of an epidemic is geared to locally limited outbreaks of CSF and FMD.
Výše rezervy pro případ nákazy se opírá o znalecký posudek ISPA pro Porýní-Falc, v němž se tvrdí, že při krátkodobé nákaze je na spádovém území sdružení nutno počítat s dodatečným objemem těl hospodářských zvířat v uvedeném rozsahu.
The size of the epidemic reserve is based on the ISPA-RP study, which shows that the extra quantities of animal carcases to be expected in the event of short-term epidemics in the area covered by the association lie in this order of magnitude.
Jak dokládá následující tabulka, je i v případě sdružení ZT – jako i v jiných spolkových zemích – možné pokrýt předepsanou rezervu pro případ nákazy pomocí krátkodobě dostupných nevyužitých provozních kapacit v noci a o víkendech.
The specified epidemic reserve of 1185 t/week stands alongside unused capacity of 2819 t/week available for the required period of six weeks. The unused capacity actually available is considerably more than twice as high as that required. As the table below shows, the ZT can cover the prescribed epidemic reserve with the operational spare capacity available in the short term at nights and at weekends — as in the other Länder.
Nevyužitá provozní kapacita ve výši 2376 tun týdně, která odpovídá 3směnnému 7dennímu provozu po dobu šesti týdnů, se rovná zhruba dvojnásobku předepsané rezervy pro případ nákazy ve výši 1185 tun týdně.
The operational spare capacity of 2376 tonnes a week available in 3-shift 7-day operation for a duration of six weeks is roughly double the prescribed epidemic reserve of 1185 tonnes a week.
I kdyby se vycházelo z toho, že zařízení nejsou při 3směnnému 7dennímu provozu maximálně vytížena, nebo že nebudou v plném provozu celých sedm dní, existuje stále ještě dostatek nevyužitých provozních kapacit na pokrytí předepsané rezervy pro případ nákazy.
Even assuming that plant capacity is not fully utilised in 3-shift 7-day operation or is not used continuously for 7 days, sufficient operational spare capacity is available to ensure the required epidemic reserve.
Jak ukazuje srovnání předepsané rezervy pro případ nákazy ve výši 1185 tun týdně s kapacitami v zařízeních sdružení ZT [54], které nebyly podle znaleckého posudku ISPA pro Porýní-Falc využity, má sdružení ZT v noci a o víkendech k dispozici dostatek nevyužitých provozních kapacit:
As the comparison of the prescribed epidemic reserve of 1185 tonnes a week with the spare capacity available in the ZT’s plant according to the ISPA-RP-study [54], the ZT has sufficient operational spare capacity in the night and at the weekend:
Stávající nevyužité kapacity sdružení ZT ve srovnání s předepsanou rezervou pro případ nákazy (na základě průměrného vytížení v období 1998–2009)
The ZT’s available spare capacity compared with the prescribed epidemic reserve (based on average capacity utilisation from 1998 to 2009)
Provozní režim
Type of operation
Celková kapacita
Total capacity
Disponibilní nevyužité kapacity
Available spare capacity
Rezerva pro případ nákazy dle stanov sdružení
Epidemic reserve under the Verbandsordnung
Nevyužité kapacity po odečtení rezervy pro případ nákazy
Spare capacity after deducting the epidemic reserve
dané vytížením
Due to level of utilisation
provozní
Due to operational factors
2 směny 5 dní s max. kapacitou
2 shifts on 5 days maximum capacity
3 směny 5 dní s max. kapacitou
3 shifts on 5 days maximum capacity
3 směny 7 dní s běžnou kapacitou
3 shifts on 7 days normal capacity
3 směny 7 dní s max. kapacitou
3 shifts on 7 days maximum capacity
Údaje uvedené v tabulce potvrzují, že sdružení ZT – jako i podniky v jiných spolkových zemích – má k dispozici dostatek nevyužitých provozních kapacit na pokrytí rezervy pro případ nákazy.
This, then, confirms that the ZT — like undertakings in the other Länder — has sufficient operational spare capacity for the epidemic reserve.
Vytvořit dodatečné kapacity na udržování rezervy pro případ nákazy nemělo sdružení ZT tudíž nikdy zapotřebí.
Consequently the ZT never needed to construct additional capacity in order to provide an epidemic reserve.
Z téhož důvodu nevznikly z této povinnosti sdružení ZT také žádné čisté náklady.
The ZT therefore did not incur any net costs from the obligation.
Německo však dále uvedlo, že z právních důvodů nemohlo sdružení ZT započítat náklady na nevyužité kapacity, jež se použijí jen v případě nákazy, do poplatků za neškodné odstraňování materiálu, neboť tato rezerva pro případ nákazy byla ve prospěch veřejnosti.
However, Germany goes on to argue that under the law the ZT is not allowed to include in the disposal charges the costs of spare capacity that is used only in the event of an epidemic, since that epidemic reserve would be of public benefit.
Výsledky konzultace spolkových zemí a smluv stěžovatelky však ukazují, že nezávisle na právní formě podniku neškodně odstraňujícího materiál či na uplatnitelných předpisech pro výpočet se veškeré náklady na kapacitu financují bez výjimky z příjmů podniku.
The results of the Länder survey and complainant’s contracts that have been submitted show, however, that irrespective of the legal form of the disposal undertaking or the calculation rule to be applied, all capacity costs are financed by operating revenue without exception.
To vyplývá jednoznačně také z § 8 KAG PR, podle nějž „se náklady, z nichž se poplatky účtované uživatelům a pravidelné příspěvky odvíjejí, počítají v souladu s podnikohospodářskými zásadami kalkulace nákladů“.
This is also clearly apparent in § 8 KAG RP, which states that ‘the costs underlying the usage charges and recurring contributions are to be determined in accordance with the business principles of cost accounting’.
To znamená, že do poplatků je nutné poměrným způsobem započítat náklady na nevyužité provozní kapacity, neboť ty kauzálně souvisí s neškodným odstraňováním vlastního i cizího materiálu při běžném provozu.
In other words the cost of the operational spare capacity has to be included in the charges on a proportional basis, as there is a causal connection with the disposal of internal and external material in normal operation.