natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Jeden z faktorů spočívá v tom, že velká část zvýšení vlastního kapitálu DSB byla stanovena ve výchozím rozpočtu při založení společnosti (1,709 miliardy DKK).
First, a very substantial part of the increase in DSB’s equity capital results from the founding budget (DKK 1,709 billion).
Zákon č. 249/1999 dokládá, že přeměna DSB na udržitelný, nezávislý veřejný podnik na počátku podléhala jasné politické a hospodářské podmínce, podle které měla společnost DSB dosáhnout během několika let míry solventnosti ve výši přinejmenším 30 %.
Act 249/1999 shows that there was a clear political and economic rationale for DSB’s transformation into a sustainable independent public undertaking, according to which DSB was to achieve a solvency ratio of at least 30 % within a few years.
Tento předpoklad byl založen na ekonomickém vyhodnocení potřebné míry solventnosti podniků velikosti DSB.
That rationale was based on an economic assessment of the necessary solvency ratio for an undertaking of DSB’s size;
Na konci tohoto období byly státu v roce 2005 vyplaceny dividendy (736 milionů DKK), což znamená, že koncem roku 2004 nemohla DSB tímto vlastním kapitálem skutečně disponovat.
Dividends were paid to the State at the end of that period in 2005 (DKK 736 million), which means that DSB could not therefore, in reality, have had that equity capital at the end of 2004,
Ke zvýšení vlastního kapitálu došlo částečně kvůli změnám v účetních postupech v roce 1999 a v roce 2001, pokud jde o předpoklady stanovené ve výchozím rozpočtu z roku 1999 (ocenění vlastního kapitálu ve výši 594 milionů DKK).
Part of the increase in equity capital is due to changes in accounting practices in 1999 and 2001 compared with the practices underlying the 1999 budget (upwards adjustment of equity capital to DKK 594 million).
Uvedená změna v účetních postupech neměla pro podnik žádný skutečný hospodářský význam, a proto je nutné provést opravu.
That change in accounting practices did not have any real commercial significance for the undertaking, and a correction should therefore be made.
Dánské orgány v této souvislosti zdůrazňují, že na základě údajů očištěných o účetní oprávky je možno konstatovat, že byl vývoj vlastního kapitálu ve skutečnosti záporný a došlo k jeho snížení o 135 milionů DKK.
The Danish authorities therefore stress that, if a correction is made for the effects of the modified accounting practices, the change in equity capital was in fact negative, with a reduction of DKK 135 million;
Sazba daně z příjmů právnických osob, která dosahovala v okamžiku rozpočtu při založení společnosti v roce 1999 výše 32 %, byla poté (během roků 2002, 2003 a 2004) snížena na 30 %.
The rate of corporation tax, which was 32 % at the time of the founding budget in 1999, was subsequently lowered to 30 % (over the course of 2002, 2003 and 2004).
Uvedené snížení míry zdanění mělo za následek nepředpokládaný zisk za dotyčné období ve výši 43 milionů DKK.
That reduction in the rate of tax resulted in an unforeseen gain of DKK 43 million over the period.
Bez této okolnosti by bylo možné pozorovat záporný dopad na vlastní kapitál ve výši 178 milionů DKK.
Without that gain, there would have been a negative impact on the equity capital of DKK 178 million;
Oprava výše vlastního kapitálu směrem dolů v počáteční rozvaze z roku 1999 o částku 36 milionů DKK.
The downwards revision of the equity capital on the initial balance sheet by an amount of DKK 36 million,
Podle Dánska tyto skutečnosti prokazují, že k růstu vlastního kapitálu společnosti DSB nedošlo kvůli vysokým provozním dotacím poskytnutým státem a že tento růst musí být posouzen relativně při zohlednění výše uvedených finančních, účetních a daňových prvků.
According to Denmark, those facts show that the increase in DSB’s equity capital was not due to high operating grants paid by the State and that it must be seen in relation to the financial, accounting and tax information referred to above.
Společnost DSB tak nepoužila státní dotace ke zvýšení vlastního kapitálu v míře větší, než byla částka stanovená v rozpočtu při založení společnosti.
DSB did not therefore use the aid received from the State to increase its equity capital to an extent greater than the amount provided for in the founding budget.
Hospodářské výsledky
Operating Results
Pokud jde o hospodářské výsledky uvedené v rozpočtu před vyplacením dividend, dánské orgány zdůrazňují, že zjištěná zlepšení výsledků nejsou známkou toho, že by DSB získala nadměrnou kompenzaci.
With regard to the projected operating results before distribution of profits, the Danish authorities point out that the observed improvements in results are not an indication of DSB receiving overcompensation.
Je pravděpodobné, že k těmto zlepšením došlo spíše kvůli řadě faktorů s kladným nebo záporným dopadem, které nebylo možné zohlednit v okamžiku stanovení výše kompenzace.
Rather, the improvements are due to a range of factors – having both positive and negative effects – which could not be taken into consideration when the level of compensation was established.
Dánsko se domnívá, že se těmto odchylkám oproti původnímu rozpočtu v případě víceletých smluv o plnění úkolu veřejné služby nelze vyhnout.
Denmark considers that such variations with respect to the initial budget are inevitable in the case of multiannual contracts relating to the discharging of a public service obligation.
V těchto konkrétních případech není možné stanovit výši kompenzace způsobem, který by umožnil po kontrole ex post potvrdit, že tato výše přesně odpovídá skutečným nákladům po odečtení příjmů a přiměřeného zisku.
In such cases, it is not possible to fix the amount of compensation in a way which makes it possible to confirm, following an ex post examination, that it corresponded exactly to the real costs, minus the receipts and a reasonable profit.
Podle dánských orgánů může i v případě, kdy je úkol veřejné služby výsledkem nabídkového řízení, dojít na trhu a v situaci dotčeného podniku k takovým změnám, že skutečně dosažený výsledek neodpovídá tomu, co pověřený podnik předpokládal při uzavření smlouvy.
According to the Danish authorities, even in cases where a public service obligation results from the award of a tender, changes may occur in the market and in the situation of the undertaking concerned, such that the results actually obtained do not correspond to the results predicted by the successful bidder when the contract was concluded.
Dánsko se proto domnívá, že není možné použít neočekávaná zlepšení nebo zhoršení výsledků, k nimž došlo v důsledku tohoto druhu nepředpokládaných faktorů, jako argument pro tvrzení, že výše kompenzace byla stanovena způsobem, který má za následek poskytnutí nadměrné nebo nedostatečné kompenzace.
Denmark therefore takes the view that improvements or deteriorations in results attributable to such unforeseen factors cannot be used as an argument to claim that the compensation was fixed in a way such as to involve overcompensation or under-compensation.
V tomto konkrétním případě jsou zjištěná zlepšení hospodářských výsledků důsledkem souběžného působení více faktorů, jako jsou celkový vývoj hospodářské konjunktury, vývoj na dotčeném trhu a zvýšení produktivity (např. snížením pracovních nákladů nebo menším přístupem k infrastruktuře následkem postoupení činnosti v oblasti nákladní dopravy, snížením odpisů či zlepšením finančního řízení).
In this case, the observed improvements in results are due to the combined effects of several factors such as general economic trends, developments in the market concerned, productivity gains (for example, reductions in the cost of labour or of access to infrastructure following the sale of the cargo branch, reductions in depreciation or improvements in financial management).
Dánsko dodává, že pro smlouvy uzavřené s DSB je příznačná skutečnost, že smluvní strany se dohodly na placení na základě hledisek obvyklých v tržním hospodářství a že výše plateb byla stanovena takovým způsobem, aby se pokryly náklady DSB při zohlednění očekávaných příjmů a přiměřeného zisku.
Denmark adds that the contracts concluded with DSB are characterised by the fact that the contracting partners agreed on payment on the basis of the usual considerations in a market economy, the level of payment having been determined in such a way as to cover DSB’s costs, taking account of the expected revenues and a reasonable profit.
Skutečnost, že společnost DSB nakonec dosáhla lepších výsledků, než předpokládal rozpočet, neznamená, že výše kompenzace stanovená ve smlouvách byla příliš vysoká.
The fact that DSB ultimately achieved better results than budgeted for does not mean that the amounts of compensation fixed in the contracts was too high.
Snížení kompenzace a vyplácení dividend
Reduction in compensation and distribution of dividends
Dánské orgány upozorňují na následující skutečnost: přestože podle nich k nadměrné kompenzaci nedošlo, bylo riziko nadměrné kompenzace v každém případě odstraněno prostřednictvím politiky dánské vlády v oblasti dividend, která je stanovena v zákonu o rozpočtu č. 249/1999, a prostřednictvím následného snížení kompenzace, jež je stanovena v dohodě uzavřené s DSB.
The Danish authorities point out that, even though, in their opinion, there was no overcompensation, the risk of overcompensation is in any case ruled out by the Danish Government’s dividend policy as set out in Finance Act No 249/1999 and by the subsequent reduction in compensation in the agreement concluded with DSB.
Dánsko se domnívá, že svou politikou v oblasti dividend zajistilo, že společnost DSB nezvýší svůj vlastní kapitál nad stanovenou míru, a tím nad míru nutnou.
Denmark takes the view that it has made sure, with its dividend policy, that DSB will not increase its equity capital beyond the level provided for and hence beyond the level that is necessary.
Ačkoli nebyla stanovena žádná závazná právní norma, tato politika v oblasti dividend se snaží uvést v soulad dva aspekty:
Although no binding legal rule was laid down, the dividend policy was designed to reconcile two considerations:
hlediska obvyklá v tržním hospodářství, jejichž cílem je určit, co je hospodářsky zdůvodnitelné vzhledem k ekonomické situaci podniku,
the usual considerations in a market economy regarding what is economically justifiable taking account of the economic situation of the undertaking,
sociální a ekonomická hlediska nebo hlediska spojená s hospodářskou soutěží se zřetelem na výši vlastního kapitálu a provozních dotací DSB.
socioeconomic considerations and considerations relating to competition having regard to the size of DSB’s equity capital and its operating grants,
Dánské orgány upřesňují, že vyplácení dividend státu se musí používat jako prostředek úpravy velikosti vlastního kapitálu DSB v letech následujících po založení a jako prostředek pro zpětnou úhradu provozního přebytku, pokud by se poté ukázalo, že DSB skutečně dosáhla vyšších výsledků, než se očekávalo.
The Danish authorities state that dividend payments to the State are to be used as a means of correcting the size of DSB’s equity capital in the years following its founding, and as a means of restoring the operating surplus if it were subsequently to emerge that DSB did indeed achieve better results than expected.
Tato zásada vyplývá ze zákona o rozpočtu č. 249/1999.
That principle follows from Finance Act No 249/1999.
Vyplácení dividend musí být použito ke stálé regulaci struktury kapitálu DSB, a tím i skutečné čisté provozní dotace.
The payment of dividends is to be used to regulate on an ongoing basis the structure of DSB’s capital and, hence, the real net operating grant.
Politika v oblasti dividend také stanoví podněcování DSB ke zlepšování její účinnosti, protože se vycházelo z toho, že dividendy by měly odpovídat polovině přebytku DSB po zdanění.
The dividend policy also meant that DSB had an incentive to improve its efficiency because the starting point was that the dividends should amount to half of DSB’s surplus after tax.
Tato zlepšení účinnosti tak budou v určité míře pro DSB prospěšná a neprojeví se pouze následnou zpětnou úhradou provozní dotace.
Efficiency improvements would therefore benefit DSB to a certain extent and not solely result in a subsequent refund of the operating grant.
Dánské orgány se domnívají, že je tento postup v souladu s obecnými hledisky tržního hospodářství, podle nichž je možno použít pobídkové nástroje k určení toho, co je považováno za přiměřený zisk, jak doporučuje Komise [19].
The Danish authorities consider that it is wholly in line with the general considerations of a market economy to be able to use incentives in determining what constitutes a reasonable profit, as advocated by the Commission [19].
Dánsko zdůrazňuje, že provádění této politiky v oblasti dividend vedlo v období 1999–2006, pokud jde o úkoly spojené s plněním smluv, k vyplacení státu o téměř 3 miliardy DKK navíc oproti původně předpokládané částce.
Denmark points out that the application of this dividend policy led, for the period 1999-2006, in relation to the activities undertaken to fulfil the contracts, to the State being paid almost DKK 3 billion more than the figure initially predicted.
Podle dánských orgánů působila politika v oblasti dividend ve skutečnosti jako „mechanismus zpětné úhrady“, který umožnil kompenzovat případnou nadměrnou kompenzaci.
According to the Danish authorities, the dividend policy therefore functioned de facto as a ‘refund mechanism’ making it possible to offset any overcompensation.
Dánské orgány zdůrazňují, že ta část kompenzace DSB, která byla vrácena státu v podobě dividend, je navíc podstatně vyšší než je rozdíl mezi přebytkem plánovaným v rozpočtu DSB a přebytkem skutečně dosaženým.
They emphasise that the part of DSB’s compensation which was repaid to the State in the form of dividends is, moreover, much greater than the difference between the surplus anticipated in DSB’s budget and that which was actually achieved.
Politika v oblasti dividend tudíž tímto způsobem pomohla zajistit, aby společnost DSB nemohla využít státní provozní dotaci k získání konkurenční výhody, například rozvojem vlastního kapitálu nad stanovenou úroveň nebo využitím ročního přebytku.
As such, the dividend policy therefore helped to guarantee that DSB was not able to profit from the State operating grant in order to obtain a competitive advantage – for example, by increasing its equity capital beyond the specified level or by using annual surpluses.
Dánské orgány se kromě toho domnívají, že je velmi obtížné stanovit smluvní pravidla ohledně následné úpravy provozní dotace.
Moreover, the Danish authorities consider that it is very difficult to establish rules relating to an a posteriori correction of the operating grant.
Díky politice v oblasti dividend podle dánského práva obchodních společností je ale stát naopak schopen zajistit, že čistá provozní dotace je skutečně upravena, pokud roční hospodářský výsledek přesáhne výsledek očekávaný nebo stanovený při uzavření smlouvy.
However, the State is able – as a result of the dividend policy, in accordance with Danish company law – to ensure that the net operating grant is effectively corrected, if the profits for the year exceed the level which was expected or anticipated when the contract was concluded.
Stát se domnívá, že vyplácení dividend tudíž v praxi představuje mimořádně účinný nástroj pro zamezení nadměrné kompenzace.
According to the Danish authorities, distributions of dividends are therefore, in practice, an extraordinarily effective tool to guard against overcompensation.
Dánské orgány ostatně zmiňují, že také Soud prvního stupně stanovil, že členské státy mohou mít při určení kompenzace široký prostor pro posouzení, pokud tato kompenzace závisí na posouzení komplexních hospodářských skutečností [20].
Moreover, the Danish authorities state that the Court of First Instance also established that Member States could have a wide discretion as to the determination of compensation where that compensation depends on an assessment of complex economic facts [20].
Také připomínají, že v právu Společenství neexistuje žádné ustanovení, které by stanovilo, že se oprava čisté provozní dotace směrem dolů musí vždy provádět určitým způsobem, např. uplatněním smluvních pravidel nebo podobně.
They also point out that Community law does not contain any obligation providing that a downwards revision of the net operating grant should always be carried out in a certain way, for example by applying contractual rules or in an equivalent manner.
Podle kritérií rozsudku ve věci Altmark je důležité, aby stát skutečně zajistil, že nedochází k nadměrné kompenzaci.
What is important, according to the criteria laid down in the judgment in Altmark, is that the State truly ensures that there is no overcompensation.
Je ale na rozhodnutí členských států, jakým způsobem konkrétně postupovat.
However, it is for the Member States to decide how to proceed in practice.
Zpoždění v dodávkách kolejových vozidel
Delays in the delivery of rolling stock
Podle dánských orgánů nepřineslo zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 společnosti DSB hospodářskou výhodu.
According to the Danish authorities, the late delivery of the IC4 and IC2 trains did not lead to an economic advantage for DSB.
Potvrzují, že v dodávce nových vlakových souprav IC4 a IC2, které byly objednány před uzavřením dopravní smlouvy na období 2005–2014 a které měly být dodávány počínaje rokem 2003, došlo ke zpožděním, za něž nese odpovědnost výrobce (Ansaldo Breda).
They confirm that the delivery of the new IC4 and IC2 trains, which were ordered before the conclusion of the transport contract for 2005-14 and should have been delivered from 2003, was affected by delays attributable to the manufacturer (Ansaldo Breda).
Dánské orgány uvádějí, že pokud by dodávka proběhla podle plánovaného harmonogramu, společnost DSB by nesla náklady odpovídající odpisům vlakových souprav a úrokům, které byly pokryty smluvními platbami.
The Danish authorities state that, if delivery had taken place as scheduled, DSB would have borne the net costs corresponding to the depreciation of the trains and to the interest, which were covered by the contractual payments.
Dopravní smlouva na období 2005–2014
2005-14 transport contract
Jelikož DSB tyto výdaje neměla, smluvní platby byly sníženy v rámci dopravní smlouvy na období 2005–2014.
Since DSB did not bear those costs, the contractual payments were subject to a reduction under the transport contract for 2005-14.
Přesná částka výdajů, kterým bylo zamezeno, je vypočítána na základě půjček, které si společnost DSB skutečně vzala, a na základě období odpisu v délce 20 let, a to v souladu s účetními postupy DSB (tedy 4 miliony DKK ušetřené v případě zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC4 a 2,7 milionu u zpoždění o jeden rok u vlakové soupravy IC2).
The exact amount of the costs avoided is calculated on the basis of the loans actually entered into by DSB and a depreciation period of 20 years, in accordance with DSB’s accounting practices (that is to say DKK 4 million saved on account of a 1-year delay on the IC4 train and DKK 2,7 million saved on account of a 1-year delay on the IC2 train).
Platby ve prospěch DSB byly tudíž v rámci smlouvy sníženy o 645 milionů DKK (o 252 milionů DKK v roce 2005 a o 393 milionů DKK v roce 2006).
The payments to DSB were therefore reduced under the contract by DKK 645 million (DKK 252 million in 2005 and DKK 393 million in 2006).
Vzhledem k těmto skutečnostem se Dánsko domnívá, že není možné tvrdit, že zpoždění v dodávkách vlakových souprav IC4 a IC2 vedla, pokud jde o dopravní smlouvu na období 2005–2014, k nadměrné kompenzaci ve prospěch DSB.
Taking those facts into consideration, Denmark is of the view that the late delivery of the IC4 and IC2 trains cannot be regarded as having led to overcompensation for DSB as far as the 2005-14 transport contract is concerned.
Doplňující smlouvy
Additional contracts
Aby společnost DSB disponovala dostatečně moderním vozovým parkem, pronajímá si od roku 2001 kolejová vozidla na základě doplňujících smluv, u kterých bylo nutné prodloužit dobu trvání po roce 2006 kvůli značnému zpoždění dodávek jejího dodavatele, společnosti Ansaldo Breda (prodloužení až o další 4 roky).
To have sufficiently modern rolling stock, DSB has been using hired rolling stock since 2001 (additional contracts). The term of those contracts had to be extended after 2006 due to the considerable delays on the part of the supplier, Ansaldo Breda (extension for up to 4 additional years).
Dánské orgány na jednu stranu upřesňují, že smluvní platby vyplácené DSB podle dojednané smlouvy nepokrývaly výdaje spojené s uvedením do provozu vlakových souprav (odpisy a úroky) v případě, že tyto soupravy nebyly skutečně do provozu uvedeny. Dále upřesňují, že dojednaná smlouva nestanovila pro DSB žádnou povinnost uvést na výše jmenovaných tratích do provozu náhradní kolejová vozidla.
The Danish authorities state firstly that the contractual payment made to DSB under the negotiated contract did not cover the costs of putting the trains into service (depreciation and interest) where those trains were not actually put into service, and, secondly that the negotiated contract did not provide for any obligation on the part of DSB to deploy replacement rolling stock on the aforementioned lines.
Podle dánských orgánů tak doplňující smlouvy ukládají DSB dodatečné úkoly veřejné služby (uvedení do provozu moderních náhradních kolejových vozidel na některých tratích) a zároveň jí přiznávají kompenzaci za náklady spojené s pronájmem.
According to the Danish authorities, the additional contracts therefore impose additional public service obligations on DSB (putting into service of modern replacement stock on certain lines) at the same time as compensating it for the hire costs.
Dopravní smlouva na období 2000–2004
2000-04 transport contract
Dánské orgány se domnívají, že čistý kladný hospodářský dopad kvůli zpoždění je nutné přičíst skutečnosti, že původní pětiletá smlouva, stejně jako doplňující smlouva na období 2001–2004, neobsahovala ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění dodávky vlakových souprav IC4.
The Danish authorities consider that the net positive economic impact due to the delay is attributable to the fact that the initial 5-year contract, like the additional contract for 2001-04, did not contain any provisions relating to a reduction in compensation in the event of late delivery of the IC4 trains.
Platná dopravní smlouva na období 2005–2014 naopak právě ustanovení o snížení kompenzace v případě zpoždění obsahuje.
Conversely, the 2005-14 transport contract currently in force does contain provisions relating to a reduction in compensation in the event of delay.
Dánské orgány odhadují tento čistý kladný dopad zpoždění dodávky vlakových souprav během období 2001–2004 na 104 miliony DKK.
The Danish authorities estimate that net positive effect during the period 2001-04 to be DKK 104 million as a result of the late delivery of the trains.
Tento přímý dopad však údajně nepokrývá skutečné hospodářské důsledky zpoždění pro DSB, která nemohla používat nové vlakové soupravy (údržba starších souprav, újma na dobré pověsti, ztráty příjmů).
However, that direct effect does not cover the real economic consequences of the delay for DSB, which was unable to use the new trains (maintenance of the older trains, damage in terms of image and goodwill, and loss of income).
Dánsko dále upřesňuje, že kompenzace, které získala společnost DSB od Ansaldo Breda, představují pouze prozatímní kompenzaci za hospodářskou ztrátu vyvolanou zpožděním dodávek vlakových souprav.
Denmark also states that the compensation received by DSB from Ansaldo Breda represents only provisional compensation for the economic losses resulting from the late delivery of the trains.
Konečnou výši újmy, která společnosti DSB vznikla, a celkovou výši kompenzace od společnosti Ansaldo Breda bude možno určit v okamžiku dodání.
The final amount of losses suffered by DSB will be determined at the time of delivery, and it will be possible to establish the total amount of compensation payable by Ansaldo Breda.