natgillin/translations-raw huggingface dataset:
nejpozději dne 31. srpna po konci každého dovozního celního kvótového období celní kvóty s pořadovým číslem 09.4001 a 09.4004, množství produktů, včetně oznámení „bezpředmětné“, pro která byly v předcházejícím dovozním celním kvótovém období vydány dovozní licence;“;
No later than 31 August following the end of each import tariff quota period, for the import tariff quota with the order numbers 09.4001 and 09.4004, the quantities of products, including nil returns, for which import licenses were issued in the previous import tariff quota period;’;
v odstavci 3 se druhý pododstavec nahrazuje tímto:
in paragraph 3, the second subparagraph, is replaced by the following:
„Oznámení týkající se množství uvedených v čl. 1 odst. 1 písm. b) a c) a v čl. 2 písm. a) až e) a g) tohoto nařízení se učiní v souladu s přílohami IV, V a VI tohoto nařízení.“
‘The notifications regarding the quantities referred to in Article 1(1)(b) and (c) and in Article 2(a) to (e) and (g) of this Regulation shall be made as indicated in Annexes IV, V and VI to this Regulation.’;
V příloze I se definice nahrazuje tímto:
in Annex I, the definition is replaced by the following:
„Vysoce jakostní hovězí maso pocházející z …
‘High quality beef originating in …
nebo buvolí maso pocházející z Austrálie
or Buffalo meat originating in Australia
nebo buvolí maso pocházející z Argentiny.“
or Buffalo meat originating in Argentina.’;
V příloze II se první odrážka nahrazuje tímto:
in Annex II, the first indent is replaced by the following: ‘—
pro maso pocházející z Argentiny:
For meat originating in Argentina:
odpovídající definici uvedené v čl. 1 odst. 1 písm. c);
meeting the definition in point (c) of Article 1(1)
odpovídající definici uvedené v čl. 2 písm. a).“
meeting the definition in Article 2(a)’;
V příloze IV, V a VI se doplňuje toto pořadové číslo a země původu:
in Annexes IV, V and VI the following order number and country of origin are added:
„Argentina“.
‘Argentina’.
Úř. věst. L 317, 30.11.2011, s. 3.
OJ L 317, 30.11.2011, p. 3.
Úř. věst. L 317, 30.11.2011, s. 2.
OJ L 317, 30.11.2011, p. 2.
Úř. věst. L 204, 11.8.2000, s. 1.‘;
OJ L 204, 11.8.2000, p. 1.’;
Nařízení Komise (EU) č. 1258/2011
Commission Regulation (EU) No 1258/2011
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity dusičnanů v potravinách
amending Regulation (EC) No 1881/2006 as regards maximum levels for nitrates in foodstuffs
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách [2], stanoví maximální limity dusičnanů v některé listové zelenině.
Commission Regulation (EC) No 1881/2006 of 19 December 2006 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [2] sets maximum levels for nitrates in certain leafy vegetables.
Navzdory pokroku ve správné zemědělské praxi jsou v některých případech maximální limity překračovány, a tudíž byla některým členským státům přiznána dočasná odchylka pro uvádění na trh některé listové zeleniny vypěstované a určené ke spotřebě na jejich území, která obsahuje množství dusičnanů přesahující stanovené maximální limity.
In some cases, despite developments in good agricultural practice, the maximum levels are exceeded and therefore a temporary derogation was granted to certain Member States for the placing on the market of certain leafy vegetables, grown and intended for consumption in their territory with nitrate levels higher than the established maximum levels.
Od zavedení maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu bylo provedeno mnoho šetření týkajících se faktorů, které ovlivňují přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu, a opatření, která mají být přijata za účelem maximálního možného omezení přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu.
Since the application of the maximum levels of nitrates in lettuce and spinach, many investigations have been performed on the factors involved in the presence of nitrates in lettuce and spinach and on the measures to be taken to reduce the presence of nitrates in lettuce and spinach as much as possible.
Navzdory pokroku dosaženému ve správné zemědělské praxi v oblasti omezování přítomnosti dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu a přísnému uplatňování této správné zemědělské praxe nelze v některých regionech Unie soustavně dosahovat nižšího množství dusičnanů v hlávkovém salátu a čerstvém špenátu, než jsou stávající maximální limity.
Despite the progress achieved in the good agricultural practice to reduce the presence of nitrates in lettuce and spinach and a strict application of this good agricultural practice, it is not possible to achieve in a consistent way nitrate levels in lettuce and fresh spinach below the current maximum levels in certain regions of the Union.
Důvodem je, že hlavním faktorem ovlivňujícím přítomnost dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu jsou klimatické, a zejména světelné podmínky.
The reason is that the climate and in particular the light conditions are the main determinant factor in the presence of nitrates in lettuce and spinach.
Tyto klimatické podmínky nemohou producenti řídit ani změnit.
These climate conditions cannot be managed or changed by the producer.
Aby mohl být vytvořen aktuální vědecký základ pro dlouhodobější strategii řízení rizika vyplývajícího z přítomnosti dusičnanů v zelenině, bylo zapotřebí vědeckého posouzení rizika Evropským úřadem pro bezpečnost potravin (EFSA), které by zohledňovalo nové informace.
To provide an up-to-date scientific basis for the longer-term strategy for managing the risk arising from nitrates in vegetables, a scientific risk assessment by the European Food Safety Authority (EFSA), taking into account new information, was needed.
Toto posouzení muselo vzít v úvahu všechny příslušné úvahy o rizicích a přínosech, například zvážení možných negativních dopadů dusičnanů oproti možným pozitivním účinkům konzumace zeleniny, jako jsou antioxidační účinky nebo jiné vlastnosti, které by mohly určitým způsobem působit proti rizikům plynoucím z dusičnanů a výsledných nitrososloučenin nebo tato rizika vyrovnávat.
Such assessment had to take into account any relevant considerations on risks and benefits, for example, weighing the possible negative impact of nitrate versus the possible positive effects of eating vegetables, such as antioxidant activities or other properties that might in some way counteract or provide a balance to the risks arising from nitrates and the resulting nitroso-compounds.
Na žádost Komise vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci (dále jen „vědecká komise“) přijala dne 10. dubna 2008 vědecké stanovisko týkající se dusičnanů v zelenině [3].
On request of the Commission, the Panel on Contaminants in the Food Chain (the Panel) adopted on 10 April 2008 a Scientific opinion on nitrate in vegetables [3].
Vědecká komise porovnala rizika a přínosy související s expozicí dusičnanům ze zeleniny.
The Panel compared the risk and benefits of exposure to nitrate from vegetables.
Ve výsledku odhadovaná expozice dusičnanům ze zeleniny pravděpodobně nepřináší významné zdravotní riziko, a uznávané pozitivní vlivy konzumace zeleniny tudíž převládají.
Overall, the estimated exposures to nitrate from vegetables are unlikely to result in appreciable health risks, therefore, the recognised beneficial effects of consumption of vegetables prevail.
Vědecká komise uznala, že u zeleniny, která má ve stravě velký podíl, nebo v případě osob, v jejichž stravě je vysoký podíl zeleniny, jako například rukoly, se příležitostně vyskytují situace (např. nepříznivé podmínky pro místní/domácí produkci), kdy je třeba posuzovat případ od případu.
The Panel recognised that there are occasional circumstances (e.g. unfavourable local/home production conditions) for vegetables which constitute a large part of the diet, or individuals with a diet high in vegetables such as rucola which need to be assessed on a case-by-case basis.
V návaznosti na diskusi o vhodných opatřeních a obavách vyjádřených v souvislosti s možnými riziky pro kojence a malé děti v případě expozice při akutním příjmu z potravy, požádala Komise úřad EFSA o doplňující vědecké prohlášení týkající se dusičnanů v zelenině, které by podrobněji posoudilo možná rizika pro kojence a malé děti spojená s přítomností dusičnanů v čerstvé zelenině a také zvážilo akutní příjem z potravy s přihlédnutím k aktuálním údajům o přítomnosti dusičnanů v zelenině, podrobnějším údajům o spotřebě zeleniny u kojenců a malých dětí a možnosti stanovení maximálních limitů dusičnanů v listové zelenině, které by mírně převyšovaly limity současné.
Following discussion on appropriate measures and concerns expressed as regards possible risks for infants and young children following acute dietary intake exposure, the Commission asked EFSA for a complementary scientific statement on nitrates in vegetables, whereby the possible risks for infants and young children related to the presence of nitrates in fresh vegetables are assessed in more detail, also considering the acute dietary intake, taking into account recent occurrence data on the presence of nitrates in vegetables, more detailed consumption data of vegetables by infants and young children and the possibility of the establishment of slightly higher than the current maximum levels for nitrates in leafy vegetables.
Vědecká komise přijala dne 1. prosince 2010 prohlášení o možných rizicích pro veřejné zdraví u kojenců a malých dětí plynoucích z přítomnosti dusičnanů v listové zelenině [4].
The Panel adopted on 1 December 2010 a Statement on possible public health risks for infants and young children from the presence of nitrates in leafy vegetables [4].
V uvedeném prohlášení dospěla vědecká komise k závěru, že expozice dusičnanům ve vařeném špenátu připravovaném z čerstvého špenátu na úrovni stávajících nebo zamýšlených maximálních limitů pravděpodobně nepředstavuje zdravotní riziko, ačkoliv u některých kojenců nelze při konzumaci přesahující jedno špenátové jídlo za den určité riziko vyloučit.
In that statement the Panel concluded that exposure to nitrate at the current or envisaged maximum levels in spinach cooked from fresh spinach is unlikely to be a health concern, although a risk for some infants eating more than one spinach meal per day cannot be excluded.
EFSA uvedl, že nebral v úvahu případné změny množství dusičnanů způsobené zpracováním potravin, jako např. mytím, loupáním a/nebo vařením, jelikož to nedostatek reprezentativních údajů neumožňoval.
EFSA noted that it did not take into account possible changes of the nitrate content due to processing of the food commodities, such as washing, peeling and/or cooking, as this could not be considered due to lack of representative data.
Nezohlednění kvantitativního dopadu zpracování potravin na množství dusičnanů může vést k nadhodnocení expozice.
The non-consideration of the quantitative impact of food processing on nitrate levels may consequently lead to an overestimation of the exposure.
Dále se uvádí, že limity dusičnanů v hlávkovém salátu nepředstavují pro děti zdravotní riziko.
It was furthermore concluded that levels of nitrate in lettuce are not a health concern for children.
Prosazování stávajících maximálních limitů dusičnanů v hlávkovém salátu a ve špenátu nebo zamýšlených maximálních limitů o 500 mg/kg vyšších než současné maximální hodnoty by mělo pouze malý dopad.
Enforcing the current maximum levels for nitrate in lettuce and spinach, or envisaged maximum levels at 500 mg/kg higher than the current maximum levels, would have a minor impact.
V zájmu zajištění právní jistoty producentů ve všech regionech Evropské unie, kteří přísně uplatňují správnou zemědělskou praxi za účelem maximálního možného snížení přítomnosti dusičnanů ve špenátu a hlávkovém salátu, je tedy vhodné mírně zvýšit maximální limity dusičnanů v čerstvém špenátu a hlávkovém salátu, aniž by došlo k ohrožení veřejného zdraví.
In order to provide legal security for the producer in all regions of the European Union which applies strictly the good agricultural practices to reduce the presence of nitrates in spinach and lettuce as much as possible, it is therefore appropriate to slightly increase the maximum level for nitrates in fresh spinach and lettuce without endangering public health.
Vzhledem k tomu, že rukola někdy vykazuje velmi velké množství dusičnanů, je vhodné stanovit maximální limit pro rukolu.
Given the sometimes very high levels of nitrates found in rucola, it is appropriate to set a maximum level for rucola.
Maximální limit pro rukolu by měl být za dva roky přezkoumán s ohledem na snížení limitů poté, co budou určeny faktory, které se podílejí na přítomnosti dusičnanů v rukole, a poté, co dojde u rukoly k plnému uplatňování správné zemědělské praxe, která by množství dusičnanů omezila.
The maximum level for rucola should be reviewed in 2 years in view of a reduction of the levels after having identified the factors involved in the presence of nitrate in rucola and the full implementation of good agricultural practice in rucola to minimise the nitrate content.
Vzhledem k tomu, že EFSA byl Komisí pověřen shromažďováním všech údajů o výskytu kontaminujících látek v potravinách, včetně dusičnanů, do jedné databáze, je vhodné, aby byly výsledky sdělovány přímo úřadu EFSA.
Given that EFSA has been mandated by the Commission to compile all occurrence data on contaminants, including nitrates, in food into one database, it is appropriate to communicate the results directly to EFSA.
V článku 7 se zrušují odstavce 1, 2 a 3.
in Article 7, paragraphs 1, 2 and 3 are deleted;
Členské státy monitorují množství dusičnanů v zelenině, která je může obsahovat ve významném množství, zejména v zelené listové zelenině, a výsledky pravidelně sdělují úřadu EFSA.“
Member States shall monitor nitrate levels in vegetables which may contain significant levels, in particular green leaf vegetables, and communicate the result to EFSA on a regular basis.’;
V příloze se oddíl 1: Dusičnany nahrazuje oddílem uvedeným v příloze tohoto nařízení.
in the Annex, Section 1: Nitrate is replaced by the Section in the Annex to this Regulation.
Použije se ode dne vstupu v platnost.
It shall apply from the date of its entry into force.
Maximální limity pro rukolu stanovené v bodě 1.5 přílohy se však použijí ode dne 1. dubna 2012.
However, the maximum levels for rucola provided for in point 1.5 of the Annex shall apply from 1 April 2012.
Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on a request from the European Commission to perform a scientific risk assessment on nitrate in vegetables, The EFSA Journal (2008), číslo 689, s. 1. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/689.pdf
Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on a request from the European Commission to perform a scientific risk assessment on nitrate in vegetables, EFSA Journal (2008), Journal No 689, p. 1. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/689.pdf
EFSA Journal 2010;8(12):1935.doi:10.2903/j.efsa.2010.1935. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1935.pdf
EFSA Journal 2010; 8(12):1935. doi:10.2903/j.efsa.2010.1935. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/1935.pdf
Čerstvý špenát (Spinacia oleracea) (2)
Fresh spinach (Spinacia oleracea) (2)
Čerstvý hlávkový salát (Lactuca sativa L.) (skleníkový a polní salát) kromě salátu uvedeného v bodě 1.4
Fresh Lettuce (Lactuca sativa L.) (protected and open-grown lettuce) excluding lettuce listed in point 1.4
Salát typu ‚Iceberg‘
“Iceberg” type lettuce
Rukola (Eruca sativa, Diplotaxis sp., Brassica tenuifolia, Sisymbrium tenuifolium)
Rucola (Eruca sativa, Diplotaxis sp., Brassica tenuifolia, Sisymbrium tenuifolium)
Obilné příkrmy a ostatní příkrmy určené pro kojence a malé děti (3) (4)
Processed cereal-based foods and baby foods for infants and young children (3) (4)
Nařízení Komise (EU) č. 1259/2011
Commission Regulation (EU) No 1259/2011
kterým se mění nařízení (ES) č. 1881/2006, pokud jde o maximální limity pro dioxiny, PCB s dioxinovým efektem a PCB bez dioxinového efektu v potravinách
amending Regulation (EC) No 1881/2006 as regards maximum levels for dioxins, dioxin-like PCBs and non dioxin-like PCBs in foodstuffs
Nařízení Komise (ES) č. 1881/2006 ze dne 19. prosince 2006, kterým se stanoví maximální limity některých kontaminujících látek v potravinách [2], stanoví maximální limity pro dioxiny a PCB s dioxinovým efektem v řadě potravin.
Commission Regulation (EC) No 1881/2006 of 19 December 2006 setting maximum levels for certain contaminants in foodstuffs [2] sets maximum levels for dioxins and dioxin-like PCBs in a range of foodstuffs.
Dioxiny spadají do skupiny 75 kongenerů polychlorovaných dibenzo-p-dioxinů (PCDD) a 135 kongenerů polychlorovaných dibenzofuranů (PCDF), z nichž 17 je toxikologicky významných.
Dioxins belong to a group of 75 polychlorinated dibenzo-p-dioxin (PCDD) congeners and 135 polychlorinated dibenzofuran (PCDF) congeners, of which 17 are of toxicological concern.
Polychlorované bifenyly (PCB) představují skupinu 209 různých kongenerů, které lze podle toxikologických vlastností rozdělit do dvou skupin: 12 kongenerů má podobné toxikologické vlastnosti jako dioxiny, a jsou proto často označovány jako „PCB s dioxinovým efektem“.
Polychlorinated biphenyls (PCBs) are a group of 209 different congeners which can be divided into two groups according to their toxicological properties: 12 congeners exhibit toxicological properties similar to dioxins and are therefore often referred to as ‘dioxin-like PCBs’ (DL-PCB).
Ostatní polychlorované bifenyly nevykazují podobnou toxicitu jako dioxiny a mají odlišný toxikologický profil, a označují se tedy jako „PCB bez dioxinového efektu“.
The other PCBs do not exhibit dioxin-like toxicity but have a different toxicological profile and are referred to as ‘non dioxin-like PCB’ (NDL-PCB).
Každý kongener dioxinů nebo PCB s dioxinovým efektem vykazuje odlišnou míru toxicity.
Each congener of dioxins or DL-PCBs exhibits a different level of toxicity.
Aby bylo možné provést součet toxicity těchto různých kongenerů, byl zaveden pojem faktorů toxické ekvivalence (TEF), který má usnadnit hodnocení rizik a kontrolu dodržování právních předpisů.
In order to be able to sum up the toxicity of these different congeners, the concept of toxic equivalency factors (TEFs) was introduced to facilitate risk assessment and regulatory control.
Analytické výsledky týkající se všech jednotlivých toxikologicky významných kongenerů ze skupiny dioxinů, a PCB s dioxinovým efektem se tudíž vyjadřují pomocí kvantifikovatelné veličiny, jíž je toxický ekvivalent TCDD (TEQ).
As a result the analytical results relating to all the individual dioxin and dioxin-like PCB congeners of toxicological concern are expressed in terms of a quantifiable unit, namely the TCDD toxic equivalent (TEQ).
Údaje o účincích nových hodnot TEF a nedávném výskytu jsou shromážděny ve vědecké zprávě Evropského úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) nazvané Výsledky monitorování hodnot dioxinů v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed) [3].
The data on the effect of the new TEF values and the recent occurrence are compiled in the European Food Safety Authority’s (EFSA) scientific report ‘Results of the monitoring of dioxin levels in food and feed’ [3].
Proto je vhodné přezkoumat maximální limity PCB s přihlédnutím k těmto novým údajům.
Therefore, it is appropriate to review the maximum levels of PCBs taking into account these new data.
Vědecká komise pro kontaminující látky v potravinovém řetězci při úřadu EFSA přijala na žádost Komise stanovisko týkající se přítomnosti PCB bez dioxinového efektu v krmivech a potravinách [4].
The Scientific Panel on Contaminants in the Food Chain of the EFSA on a request from the Commission has adopted an opinion on the presence of NDL-PCBs in feed and food [4].
Suma šesti indikátorových PCB (PCB 28, 52, 101, 138, 153 a 180) zahrnuje přibližně polovinu celkového množství PCB bez dioxinového efektu přítomných v krmivech a potravinách.
The sum of the six marker or indicator PCBs (PCB 28, 52, 101, 138, 153 and 180) comprises about half of the amount of total NDL-PCB present in feed and food.
Tato suma se považuje za vhodný ukazatel výskytu PCB bez dioxinového efektu a expozice člověka těmto PCB, a měla by proto být stanovena jakožto maximální limit.
That sum is considered as an appropriate marker for occurrence and human exposure to NDL-PCB and therefore should be set as a maximum level.
Maximální limity byly stanoveny s přihlédnutím k údajům o nedávném výskytu, které jsou shromážděny ve vědecké zprávě EFSA nazvané Výsledky monitorování PCB bez dioxinového efektu v potravinách a krmivech (Results of the monitoring of non dioxin-like PCBs in food and feed) [5].
Maximum levels have been established taking into account recent occurrence data compiled in the EFSA scientific report ‘Results of the monitoring of non dioxin-like PCBs in food and feed’ [5].
Přestože je možné dosáhnout nižších mezí kvantifikace, lze zaznamenat, že velká řada laboratoří používá mez kvantifikace 1 μg/kg tuku nebo dokonce 2 μg/kg tuku.
Although it is possible to achieve lower limits of quantification (LOQ), it can be observed that a considerable number of laboratories apply an LOQ of 1 μg/kg fat or even 2 μg/kg fat.
Vyjádření analytického výsledku jako horní mez koncentrace by v některých případech vedlo k hodnotě blížící se maximálnímu limitu, pokud by byly stanoveny velmi přísné maximální limity, a to i tehdy, když by nebyly kvantifikovány žádné PCB.
Expressing the analytical result as an upperbound level would result in some cases in a level close to the maximum level if very strict maximum levels would be established, even if no PCBs have been quantified.
Bylo také konstatováno, že u některých kategorií potravin nebyly údaje dosti rozsáhlé.
It was also acknowledged that for certain food categories the data were not very extensive.
Proto by bylo namístě maximální limity po uplynutí tří let přezkoumat na základě rozsáhlejší databáze vytvořené s pomocí analytické metody, která bude dostatečně citlivá pro kvantifikaci nízkých hodnot.
Therefore, it would be appropriate to review the maximum levels in 3 years time, based upon a more extensive database obtained with a method of analysis with sufficient sensitivity for quantifying low levels.
Finsko a Švédsko získaly odchylku pro uvádění na trh ryb pocházejících z oblasti Baltského moře a určených ke spotřebě na území uvedených států, jejichž obsah dioxinů je vyšší než maximální limity stanovené pro dioxiny a sumu dioxinů a PCB s dioxinovým efektem v rybách.
Derogations have been granted to Finland and Sweden to place on the market fish originating in the Baltic region and intended for consumption in their territory with dioxin levels higher than the maximum levels established for dioxins and the sum of dioxins and DL-PCBs in fish.
Uvedené členské státy splnily podmínky týkající se informování spotřebitelů o stravovacích doporučeních.
Those Member States have fulfilled the conditions as regards the provision of information to consumers on dietary recommendations.
Každoročně Komisi oznamují výsledky monitorování hodnot dioxinů v rybách z oblasti Baltského moře a opatření přijatá ke snížení expozice člověka dioxinům z oblasti Baltského moře.
Every year they communicate to the Commission the results of their monitoring of the levels of dioxins in fish from the Baltic region and the measures to reduce human exposure to dioxins from the Baltic region.
Na základě výsledků monitorování hodnot dioxinů a PCB s dioxinovým efektem, které provádí Finsko a Švédsko, by měla být udělená odchylka omezena na určité druhy ryb.
On the basis of the results of monitoring of levels of dioxins and DL-PCBs carried out by Finland and Sweden, the derogation granted could be limited to certain fish species.
Vzhledem k přetrvávající přítomnosti dioxinů a PCB v životním prostředí, a tudíž i v rybách, je žádoucí udělit tuto odchylku bez časového omezení.
Given the persistent presence of dioxins and PCBs in the environment and consequently in fish it is appropriate to grant this derogation without a time limit.