natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nařízení (ES) č. 1370/2007 totiž přechodná ustanovení obsahuje a na jejich základě může Komise vyvodit, že se nařízení vztahuje na smlouvy o veřejných službách uzavřené před jeho vstupem v platnost, s výjimkou pravidel o uzavírání smluv.
Indeed, Regulation (EC) No 1370/2007 provides for transitional provisions on the basis of which the Commission is able to infer that the Regulation applies to public service contracts concluded before its entry into force, with the exception of the rules on the actual conclusion of contracts.
Nařízení (ES) č. 1370/2007 je tudíž použitelné na tento konkrétní případ.
Consequently, Regulation (EC) No 1370/2007 is applicable in the present case.
SLUČITELNOST S VNITŘNÍM TRHEM NA ZÁKLADĚ NAŘÍZENÍ (ES) Č. 1370/2007
COMPATIBILITY WITH THE INTERNAL MARKET ON THE BASIS OF REGULATION (EC) No 1370/2007
V ustanovení čl. 3 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že, „pokud příslušný orgán rozhodne o udělení výlučného práva nebo poskytnutí kompenzace jakékoli povahy za plnění závazků veřejné služby jím vybranému provozovateli, provede to v rámci smlouvy o veřejných službách“.
Article 3(1) of Regulation (EC) No 1370/2007 provides that ‘where a competent authority decides to grant the operator of its choice an exclusive right and/or compensation, of whatever nature, in return for the discharge of public service obligations, it shall do so within the framework of a public service contract’.
V tomto konkrétním případě byly úkoly veřejné služby svěřeny společnosti DSB prostřednictvím několika smluv o veřejných službách, jak je výše uvedeno v bodě odůvodnění 247.
In the present case, the public transport service missions were entrusted to DSB by means of several public service contracts as indicated in recital 247 above.
Článek 4 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví povinný obsah smluv o veřejných službách.
Article 4 of Regulation (EC) No 1370/2007 defines the mandatory content of public service contracts.
V další části Komise postupně posuzuje různé prvky popsané v tomto ustanovení nařízení.
Below, the Commission will examine in turn each of the various aspects of that provision of the Regulation.
Podle čl. 4 odst. 1 písm. a) musí smlouvy o veřejných službách „jasně vymezit závazky veřejné služby, které musí provozovatel veřejných služeb plnit, a dotčené územní oblasti“.
According to Article 4(1)(a), public service contracts shall ‘clearly define the public service obligations with which the public service operator is to comply, and the geographical areas concerned’.
Z posouzení dotyčných smluv, které Komise s ohledem na první kritérium rozsudku ve věci Altmark uskutečnila jak ve svém rozhodnutí o zahájení řízení, tak v tomto dokumentu (viz 274. bod odůvodnění), vyplývá, že tato podmínka je v tomto konkrétním případě splněna.
It follows from the assessment of the contracts at issue made by the Commission in the light of the first criterion of the judgment in Altmark, both in its decision initiating the procedure and as described above (see recital 274), that this condition is fulfilled in this case.
Při posouzení druhého kritéria rozsudku ve věci Altmark (viz 269. bod odůvodnění) dospěla Komise k závěru, že smluvní platby byly vypočteny na základě předem stanovených jasných a objektivních parametrů, což jí umožňuje považovat v tomto konkrétním případě čl. 4 odst. 1 písm. b) nařízení (ES) č. 1370/2007 za rovněž splněný.
In its assessment of the second criterion of the judgment in Altmark (see recital 269), the Commission concluded that the contractual payments were calculated on the basis of parameters established in advance in an objective and transparent manner, which allows it to consider that Article 4(1)(b) of Regulation (EC) No 1370/2007 is also fulfilled in this case.
Toto ustanovení stanoví, že smlouvy o veřejných službách „objektivním a transparentním způsobem předem stanoví: i) ukazatele, na základě kterých se vypočítá platba případné kompenzace, a ii) povahu a rozsah případných udělených výlučných práv způsobem, který zabraňuje nadměrnému poskytnutí kompenzací“.
That provision provides that public service contracts shall ‘establish in advance, in an objective and transparent manner, i) the parameters on the basis of which the compensation payment, if any, is to be calculated, and ii) the nature and extent of any exclusive rights granted, in a way that prevent overcompensation’.
Otázkou existence případné nadměrné kompenzace v dotyčných smlouvách se bude zabývat níže uvedená podrobná analýza.
The question of the existence or otherwise of overcompensation in the contracts under examination will be the subject of a detailed analysis below.
Komise také zdůrazňuje, že tyto smlouvy o veřejných službách stanoví způsoby rozdělení nákladů spojených s poskytováním služeb.
Similarly, the Commission would point out that these public transport service contracts define the arrangements for the allocation of costs relating to the provision of the services.
Pokud jde o přiměřený zisk, Komise odkazuje na níže uvedené stanovisko.
Regarding the existence of a reasonable profit, the Commission refers to the reasoning below.
Komise poznamenává, že dotčené smlouvy o veřejných službách stanoví způsob rozdělení příjmů z prodeje jízdenek, což je v souladu s odstavcem 2 tohoto článku.
The Commission notes that the public transport service contracts at issue lay down how large a proportion of the revenues from the sale of tickets the operator of the public transport service may keep in accordance with Article 4(2).
V tomto konkrétním případě si příjmy ponechává DSB.
In this case, those revenues are kept by DSB.
Doba trvání smluv o veřejných službách, a to 5 a 10 let, je také v souladu s pokyny čl. 4 odst. 3, který stanoví maximální dobu trvání smluv o službách v oblasti přepravy cestujících po železnici nebo jiné železniční přepravy na 15 let.
Moreover, the public transport service contracts are limited in term to 5 and 10 years respectively, which is in accordance with the requirements in Article 4(3), which sets the maximum duration of contracts for passenger transport services by rail or other track-based modes at 15 years.
Jelikož ostatní ustanovení nejsou pro tento případ relevantní, dospívá Komise k závěru, že smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem a společností DSB jsou v souladu s článkem 4 nařízení (ES) č. 1370/2007.
Since the other provisions are not relevant in this case, the Commission concludes that the public transport service contracts concluded between the Danish Ministry and DSB comply with Article 4 of Regulation (EC) No 1370/2007.
Článek 5 nařízení (ES) č. 1370/2007 stanoví pravidla pro uzavírání smluv o veřejných službách.
Article 5 of Regulation (EC) No 1370/2007 lays down rules on the award of public transport service contracts.
Článek 8 stejného nařízení ale stanoví pro tuto oblast určitá přechodná pravidla.
However, Article 8 of the Regulation lays down certain transitional rules in this respect.
Komise zdůrazňuje, že všechny dotyčné smlouvy o veřejných službách se týkají služeb v oblasti přepravy cestujících po železnici a že všechny smlouvy uzavřelo přímo dánské ministerstvo dopravy se společností DSB.
The Commission points out that all of the public transport service contracts under consideration concern passenger transport services by rail and that they were all awarded directly to DSB by the Danish Ministry of Transport.
Komise tak dochází ke zjištění, že uzavírání smluv o veřejných službách je v souladu s přechodnými ustanoveními čl. 8 odst. 3 nařízení (ES) č. 1370/2007.
The Commission therefore notes that the award of the public transport service contracts is in accordance with the transitional provisions in Article 8(3) of Regulation (EC) No 1370/2007.
Toto ustanovení mimoto stanoví, že „během tohoto přechodného období přijmou členské státy opatření, aby postupně dosáhly souladu s článkem 5, a tím se vyhnuly vážným strukturálním problémům, zejména s přepravní kapacitou“.
That provision also states that ‘during this transitional period Member States shall take measures to gradually comply with Article 5 in order to avoid serious structural problems in particular relating to transport capacity’.
Je ovšem nutné uznat, že čl. 5 odst. 6 zachovává pro příslušné orgány možnost uzavírat smlouvy o veřejných službách v přepravě po železnici přímo.
It should be noted that Article 5(6) maintains the option for the competent authorities to make direct awards of public service contracts concerning transport by rail.
Komise se tak domnívá, že dotčené smlouvy o veřejných službách jsou v souladu s pravidly uzavírání stanovenými článkem 5 nařízení (ES) č. 1370/2007.
Consequently, the Commission considers that the public transport service contracts in question are in accordance with the rules on the award of contracts laid down in Article 5 of Regulation (EC) No 1370/2007.
V ustanovení čl. 6 odst. 1 nařízení (ES) č. 1370/2007 se uvádí, že „všechny kompenzace související s obecným pravidlem nebo smlouvou o veřejných službách musí být v souladu s článkem 4, a to bez ohledu na způsob, jakým byla smlouva uzavřena.
Article 6(1) of Regulation (EC) No 1370/2007 provides that ‘all compensation connected with a general rule or a public service contract shall comply with the provisions laid down in Article 4, irrespective of how the contract was awarded.
Jakákoli kompenzace jakékoliv povahy související s přímo uzavřenou smlouvou o veřejných službách podle čl. 5 odst. 2, 4, 5 nebo 6 nebo související s obecným pravidlem musí být rovněž v souladu s přílohou“.
All compensation, of whatever nature, connected with a public service contract awarded directly in accordance with Article 5(2), (4), (5) or (6) or connected with a general rule shall also comply with the provisions laid down in the Annex’.
Slučitelnost kompenzace za veřejnou službu musí být tudíž posuzována na základě ustanovení přílohy nařízení (ES) č. 1370/2007, protože dotčené smlouvy byly uzavřeny přímo v souladu s čl. 5 odst. 6 nařízení (ES) č. 1370/2007.
Consequently, the compatibility of the public service compensation should be assessed in the light of the provisions of the Annex to Regulation (EC) No 1370/2007, because the contracts in question were awarded directly in accordance with Article 5(6) of Regulation (EC) No 1370/2007.
Tato příloha upřesňuje, že „kompenzace nesmí přesáhnout částku rovnající se čistému finančnímu dopadu, který odpovídá součtu pozitivních nebo negativních dopadů, které má plnění závazků veřejné služby na náklady a příjmy provozovatele veřejných služeb“.
The Annex states that ‘the compensation may not exceed an amount corresponding to the net financial effect equivalent to the total of the effects, positive or negative, of compliance with the public service obligation on the costs and revenue of the public service operator’.
To v podstatě znamená, že Komise musí ověřit, zda smluvní platby nebyly příčinou nadměrné kompenzace při zohlednění přiměřeného zisku pro DSB.
This means essentially that the Commission must check that the contractual payments have not given rise to overcompensation, taking account of a reasonable profit for DSB.
Komise se při tom opírá o kritéria stanovená v příloze.
In so doing, it relies on the criteria laid down in the Annex.
V tomto konkrétním případě Komise zdůrazňuje, že výpočet nákladů a příjmů je proveden v souladu s platnými daňovými a účetními pravidly.
In this case, the Commission points out that the calculation of costs and revenue was carried out in accordance with the tax and accounting rules in force.
Připomíná, že právní rámec použitelný na DSB v oblasti účetních standardů a vnitrostátních pravidel v oblasti hospodářské soutěže ukládá podniku vedení odděleného účetnictví pro jeho různé činnosti.
It notes that the legal framework applicable to DSB in terms of accounting standards and national rules on competition requires the undertaking to keep separate accounts for its different activities.
Tato pravidla tak umožňují zabránit křížovým dotacím.
Those rules therefore make it possible to avoid any form of cross-subsidisation.
Smlouvy o veřejných službách sice obsahují ustanovení ohledně kontroly a úpravy kompenzace, Komise nicméně zdůrazňuje, že tyto mechanismy neumožňují zabránit případným nadměrným kompenzacím a že smlouvy neobsahují mechanismus zpětné úhrady těchto nadměrných kompenzací.
Although the public transport service contracts contain provisions on the monitoring and review of compensation, the Commission points out however that those mechanisms do not enable any overcompensation to be avoided and that the contracts do not contain any mechanism allowing for refunds of overcompensation.
Komise se domnívá, že případným nadměrným kompenzacím lze zabránit pouze zavedením mechanismu zpětné úhrady.
The Commission considers that overcompensation can be avoided only by establishing a refund mechanism.
Smlouvy o veřejných službách uzavřené mezi dánským ministerstvem dopravy a společností DSB musejí být změněny tak, aby byly v souladu s výše uvedenými podmínkami, a to především zavedením mechanismu zpětné úhrady.
Consequently, the public service contracts concluded between the Danish Ministry of Transport and DSB should be amended so that they comply with the conditions mentioned above, particularly by introducing a refund mechanism.
Ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila Komise pochybnosti, zda výše kompenzace je omezena na částku nezbytně nutnou pro pokrytí nákladů vyvolaných plněním úkolů veřejné služby.
In its decision initiating the procedure, the Commission expressed doubts about whether the level of compensation was limited to the amount needed to cover the costs entailed by fulfilling a public service obligation.
Tyto pochybnosti se zakládaly na důvodech, které byly vysvětleny v posouzení týkajícím se dodržení třetího kritéria stanoveného judikaturou Altmark, to znamená: i)
Those doubts were based on the reasons set out in the assessment of compliance or otherwise with the third criterion established in the Altmark case-law, that is to say:
Spoj Kodaň–Ystad
The Copenhagen–Ystad link
Komise přezkoumá postupně tyto tři aspekty, aby posoudila existenci nadměrných kompenzací v rámci plnění smluv o veřejných službách a opatření nutná k zabránění jakékoliv nadměrné kompenzace v budoucnu.
The Commission will examine these three aspects in turn in order to assess the existence or otherwise of overcompensation in the discharging of the public transport service contracts and to assess the measures needed in order to avoid any overcompensation in the future.
Komise přitom zohlední definici přiměřeného zisku uvedenou v bodě 6 přílohy, to znamená „míru návratnosti kapitálu, která je běžná v odvětví v daném členském státě a která musí zohledňovat riziko nebo neexistenci rizika pro provozovatele veřejných služeb z důvodu zásahu orgánů veřejné správy“.
To do so, the Commission takes account of the definition of reasonable profit given in point 6 of the Annex, namely ‘a rate of return on capital that is normal for the sector in a given Member State and that takes account of the risk, or absence of risk, incurred by the public service operator by virtue of public authority intervention’.
Komise přezkoumala vývoj vlastního kapitálu a hospodářské výsledky DSB, pokud jde o její činnosti v oblasti veřejných služeb, za dobu trvání dotčených smluv.
The Commission has examined the changes in DSB’s equity capital and profits, as far as its public service activities are concerned, for the term of the contracts in question.
Toto přezkoumání v zásadě spočívá na podrobné analýze finanční situace DSB za období 1999–2006 vypracované KPMG dne 30. ledna 2008 na objednávku dánského státu.
That examination is based essentially on the detailed analysis of DSB’s financial situation over the period 1999-2006 carried out by KPMG on 30 January 2008 on behalf of the Danish State.
Dánské orgány mimoto předaly doplňující prvky týkající se roků 2007 a 2008 a v rámci formálního vyšetřovacího řízení svá objasnění.
The Danish authorities have also provided additional information concerning the 2007 and 2008 financial years, as well as clarification in the context of the formal investigation procedure.
Komise bere na vědomí zejména informace předložené dánskými orgány k vysvětlení tohoto vývoje v porovnání s desetiletými rozpočty, a to zejména pokud jde o vypracování rozpočtu při založení společnosti DSB v roce 1999 a o změny některých účetních pravidel nebo míry zdanění.
The Commission takes note in particular of the information provided by the Danish authorities to explain these changes in relation to the 10-year budgets, particularly with regard to the establishment of DSB’s founding budget in 1999 and the modification of certain accounting rules and of the level of taxation.
Vývoj odpisů, finančního řízení nebo úrokové míry slouží také jako vysvětlení.
The changes in depreciation, financial management or interest rates are also explained.
Komise rovněž uznává, že DSB mohla dosáhnout růstu účinnosti, který jí umožnil zlepšit své výsledky a svou finanční situaci.
The Danish authorities accept that DSB could have achieved efficiency gains enabling it to improve its results and its financial situation.
Komise se ale domnívá, že všechny tyto prvky byly takové povahy, že mohly změnit výši nákladů nebo břemen DSB při provozování dopravních služeb stanovených v různých smlouvách o veřejných službách.
The Commission considers, however, that all of those factors were such as to modify the level of DSB’s costs or charges for the operation of the transport services provided for in the different public transport service contracts.
Zlepšení finanční situace DSB tím pádem mělo vést ke snížení břemena dánského státu při provozování uvedených služeb ve srovnání s výhledy desetiletých rozpočtů.
Consequently, the improvement in DSB’s financial situation should have resulted in a decrease in the costs to the Danish State for the operation of those services compared with the forecasts in the 10-year budgets.
Toto snížení tedy v sobě zahrnovalo celkové snížení kompenzace za závazky veřejné služby.
That decrease implied an overall reduction in the public service compensation.
Vzhledem k tomu, že nedošlo k odpovídající opravě smluvních plateb, se Komise domnívá, že tyto různé faktory odrážejí skutečnost, že DSB získala kompenzace převyšující náklady vynaložené v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby, navýšené o přiměřený zisk, který byl stanoven na 6 %.
In the absence of a corresponding correction to the contractual payments, the Commission considers that these different factors reflect the fact that DSB received compensation in excess of the costs incurred in discharging a public service obligation plus a reasonable profit set at 6 %.
Komise poznamenává, že smluvní platby byly sníženy pouze v letech 2002, 2003 a 2004, a to ve výši 1018 miliardy DKK.
The Commission notes that the contractual payments were reduced only for the years 2002, 2003 and 2004, by a total of DKK 1018 billion.
Komise ale poznamenává, že dánské orgány nepopírají, že při zohlednění všech těchto prvků dosáhla společnost DSB vyšší míry ziskovosti, než původně předpokládaly desetileté rozpočty, které sloužily jako základ pro výpočet kompenzace za závazky veřejné služby.
However, the Commission observes that it is not disputed by the Danish authorities that, taking all of these factors into account, DSB had higher levels of profitability than had initially been predicted in the 10-year budgets on which the calculation of the public service compensation was based.
Toto zjištění vyplývá rovněž z připomínek předložených zúčastněnými stranami, i když je možnost vzájemného srovnání výkonů železničních podniků v Dánsku a v Evropě slabá, jak je uvedeno v předchozí části (viz 290. až 292. bod odůvodnění).
That finding also follows from the observations submitted by the interested parties, even though the basis for comparing the performances of rail undertakings in Denmark and the rest of Europe remains insecure, as indicated above (see recitals 290-292).
Komise také zaznamenává, že výsledky společnosti DSB S-tog a/s, která je 100 % dceřinou společnosti DSB SV, jsou konsolidovány na úrovni mateřské společnosti a že míra očekávaného přiměřeného zisku je u obou společností stejná.
The Commission also notes that the results of DSB s-tog a/s, a wholly-owned subsidiary of DSB SV, are consolidated at the level of the parent company and that the level of reasonable profit expected is the same for both companies.
Komise tudíž přistoupí ke globálnímu přezkumu přebytků hospodářských výsledků v rámci různých smluv o veřejných službách na úrovni DSB.
Consequently, the Commission conducts an examination of the surplus profits under the different public transport service contracts as a whole at the level of DSB.
Komise tak zdůrazňuje, že účty DSB vykazují oproti výhledovému rozpočtu zvýšení výsledku DSB po zdanění během období 1999–2006 o 2,715 miliardy DKK.
The Commission notes that DSB’s accounts show that its after-tax profits over the period 1999-2006 were DKK 2,715 billion more than projected in the 10-year forward budget.
Údaje předložené dánskými orgány ukazují, že DSB zaznamenala v roce 2007 výsledek po zdanění ve výši 670 milionů DKK a v roce 2008 ve výši 542 milionů DKK, to znamená výsledky o 227 milionů a o 97 milionů DKK vyšší, než předpokládal výhledový rozpočet pro tyto dva roky [46].
The information submitted by the Danish authorities shows that DSB recorded after-tax profits of DKK 670 million in 2007 and DKK 542 million in 2008, respectively DKK 227 million and DKK 97 million more than the figures envisaged in the forward budget for those 2 years [46].
Za celé období 1999–2008 tak Komise odhaduje přebytky hospodaření ve srovnání s původními rozpočty DSB na částku 3,039 miliardy DKK.
Over the whole period 1999-2008, the Commission therefore estimates DSB’s surplus profits to be DKK 3,039 billion more than envisaged in the original budget.
Komise se domnívá, že tyto přebytky svědčí o skutečnosti, že smluvní platby převýšily částku nezbytně nutnou pro kompenzaci nákladů vynaložených v souvislosti s plněním úkolů veřejné služby a navýšených o přiměřený zisk.
The Commission considers that those surpluses show that the contractual payments exceeded the level that was necessary to cover the costs incurred in discharging a public service obligation plus a reasonable profit.
Komise ale připomíná, že podle dánských orgánů nevedly tyto přebytky hospodářských výsledků k akumulaci kapitálu DSB nad míru původně stanovenou ve výhledovém rozpočtu.
The Commission observes, however, that, according to the Danish authorities, those surplus profits did not lead to an accumulation of capital for DSB beyond what was initially envisaged in the 10-year forward budget.
Dánské orgány usuzují, že část přebytků výsledků hospodaření byla převedena zpět dánskému státu v podobě dividend.
The Danish authorities argue that part of the surplus profits was paid back to the Danish State in the form of dividends.
V roce 2008 DSB vyplatila dánskému státu také částku ve výši 359 milionů DKK, tedy přibližně o 150 milionů více, než s čím počítaly výhledové rozpočty [47].
In 2008, DSB also paid the Danish State DKK 359 million, or approximately DKK 150 million more than was envisaged in the 10-year forward budgets [47].
Komise uvádí, že dánský stát vybral mezi rokem 1999 a rokem 2008 celkem přibližně 3,65 miliardy DKK v dodatečných dividendách.
The Commission notes that the Danish State collected around DKK 3,65 billion in additional dividends between 1999 and 2008.
Na rozdíl od tvrzení dánských orgánů se Komise domnívá, že politika v oblasti dividend nemůže být považována za doložku o zpětné úhradě umožňující upravit kompenzace za plnění úkolů veřejné služby a zabránit nadměrným kompenzacím.
Contrary to what the Danish authorities claim, the Commission considers that the dividend policy cannot be equated with a refund clause which makes it possible to adjust compensation for the fulfilment of a public service obligation and to prevent overcompensation.
Výběr dividend strukturálně nesplňuje požadavky stanovené v nařízení (ES) č. 1370/2007 a zejména v jeho příloze.
The collecting of dividends does not meet in a structural manner the requirements laid down in Regulation (EC) No 1370/2007 and, in particular, its Annex.