natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mezi hlavní argumenty Maďarska týkající se kumulativních kritérií definujících státní podporu patří: i) neexistence selektivity a ii) neexistence jakékoli výhody pro údajného příjemce.
Hungary’s main arguments with regard to the cumulative criteria defining state aid include: (i) the absence of selectivity and (ii) the absence of any advantage to the alleged beneficiary.
Pokud jde o selektivitu, maďarské orgány v zásadě namítají, že toto opatření není selektivní, protože uzavřením smlouvy o prodloužení společnost MOL přešla pod jiný režim, který se liší od režimu povolení.
As regards selectivity, the Hungarian authorities basically argue that the measure is not selective, because by concluding the extension agreement MOL became subject to another regime different from the authorisation regime.
Za prvé Maďarsko potvrzuje, že se režim koncese a povolení liší, a zdůrazňuje, že v případě koncese může těžební společnost ve své koncesní nabídce navrhnout vyšší poplatek, než jaký je uveden v oznámení o výběrovém řízení, zatímco v případě režimu povolení výši poplatku stanoví horní zákon.
In the first place, Hungary confirms that there is a difference between the concession and the authorisation regimes, emphasising that in the case of a concession the mining company can, in its concession bid, offer a higher fee than stated in the tender notice, whereas under the authorisation regime the fee is stipulated by the Mining Act.
Maďarsko dále argumentuje, že zároveň s těmito režimy bylo potřeba najít nové „kvazikoncesní“ řešení, které stanoví poplatky za těžbu v samostatné smlouvě mimo koncesní systém.
Hungary further argues that alongside these two regimes there was a need for a new ‘quasi-concessionary’ solution, laying down the mining fee in an individual contract outside the concession system.
Dle Maďarska je možné smlouvu o prodloužení podle oddílu 26/A odst. 5 horního zákona vnímat jako vhodný právní základ pro takové „kvazikoncesní“ řešení, kterým se právo na těžbu účinně vyjme z režimu povolení a založí na smluvní bázi.
In Hungary’s view the extension agreement under Section 26/A(5) of the Mining Act can be seen as an appropriate legal basis for such a ‘quasi-concessionary’ solution, effectively taking the mining right out of the authorisation regime and placing it on a contractual basis.
Maďarsko dále uvádí, že smlouva o prodloužení přímo vyplývá z logiky horního zákona.
Hungary adds that the extension agreement stems directly from the logic of the Mining Act.
Podle Maďarska je stanovení poplatků za těžbu na dobu trvání smlouvy o prodloužení přirozená součást smlouvy, jak je uvedeno v oddílu 26/A odst. 5 horního zákona, a smlouva o prodloužení by nemohla být za jiných podmínek uzavřena.
According to Hungary, fixing the mining fee for the duration of the extension agreement is a natural element of the agreement referred to in Section 26/A(5) of the Mining Act and the extension could not have been concluded on different terms.
Kromě toho, všechny ostatní těžební společnosti mohou očekávat stejné jednání, takže v případě společnosti MOL nedošlo k žádnému preferenčnímu zacházení.
Moreover, all other mining companies could expect the same, so there was no preferential treatment for MOL.
Konkrétně oddíl 20 odst. 11 horního zákona stanoví, že poplatky za těžbu jsou poplatky stanovené ve: i) smlouvě o koncesi; ii) horním zákoně nebo iii) smlouvě o prodloužení.
Specifically, Section 20(11) of the Mining Act stipulates that the mining fee is the fee as laid down in: (i) the concession agreement; (ii) the Mining Act, or (iii) the extension agreement.
Maďarské orgány tudíž argumentují, že horní zákon výslovně povoluje, aby poplatky stanovené ve smlouvě o povolení zůstaly nezměněny i v případě, že dojde ke změnám právních předpisů.
Thus, the Hungarian authorities argue that the Mining Act explicitly allows for the fee under an extension agreement to stay unchanged, even in the event of changes in the legislation.
Maďarské orgány se domnívají, že je to jasně uvedeno v horním zákoně, tj. v oddíle 26/A odst. 5, který stanoví, že zvýšené poplatky činí maximálně 1,2násobek původních poplatků za těžbu [30].
In the view of the Hungarian authorities this is clearly stated in the Mining Act, i.e. in Section 26/A(5), which stipulates that the increased fee is maximum 1,2 times the original mining fee [30].
Maďarsko tudíž tvrdí, že maďarský zákon vylučuje použití jakéhokoli vyššího poplatku.
Therefore, Hungary argues, the Hungarian Act precludes application of any higher fee.
Pokud jde o údajnou neexistenci zvýhodnění, Maďarsko uvádí, že nerostné suroviny jsou majetkem státu, který přechází do soukromého vlastnictví prostřednictvím těžebních společností, jež získaly právo na těžbu za úhradu příslušných poplatků.
As regards the claimed lack of advantage, Hungary explains that mineral resources are the property of the State and they pass into private ownership through mining by companies holding a mining right acquired against payment.
Maďarsko v této souvislosti zmiňuje podobnost s rozsudkem ve věci Ryanair a trvá na tom, že tuto konkrétní činnost státu lze srovnávat s činností tržního subjektu, i když stát zastává roli orgánu veřejné moci [31].
Hungary cites the Ryanair judgment as an analogy and insists that this particular activity of the State is comparable to that of a market operator, even if the State acts in the role of a public authority [31].
Maďarsko popírá, že by poplatky za těžbu představovaly určitý druh daně, a definuje je jako cenu placenou za těžbu nerostných surovin nebo státní podíl.
Hungary denies that the mining fee is a kind of tax, defining it as the price paid for the extraction of the minerals, or the State’s share.
Maďarsko zdůrazňuje, že skutečnost, že je tento poplatek stanoven v zákoně, nepředstavuje rozhodný důvod vedoucí k závěru, že se jedná o určitý druh daně.
Hungary stresses that the fact that the fee is set by law is not decisive grounds for concluding that it is a type of tax.
Maďarsko kromě toho vysvětluje, že tři různé platební závazky v souladu se smlouvou o prodloužení (tj. poplatky za prodloužení, zvýšené poplatky za těžbu rozšířené na všechna pole a jednorázová platba), které vyplývají z příslušných ustanovení horního zákona, by neměly být chápány jako kompenzace státu za ušlý zisk, na nějž má v každém případě nárok.
Moreover, Hungary also explains that the three different payment obligations under the extension agreement (i.e. the extension fee, the increased mining fee extended to all fields and the one-off payment) which stem from the relevant provisions of the Mining Act should not be viewed as compensation for the State’s renouncing income to which it is entitled in any event.
Podle Maďarska lze tyto platby z pohledu státu vnímat jako dodatečný příjem, za který se stát zříká svého práva nabídnout pole v rámci výběrového řízení v režimu koncese, se zřetelem na související rizika a možné výnosy.
According to Hungary, from the point of view of the State these payments may be regarded as additional income, in exchange for which the State renounces its right to put the fields up for tender under the concessionary regime, bearing in mind the associated risks and potential revenue.
Maďarsko zdůrazňuje, že po diskutované změně horního zákona nemusel žádný další tržní subjekt ve skutečnosti zaplatit vyšší poplatek za těžbu než společnost MOL, jelikož v daném období do kategorií s vyššími poplatky za těžbu nespadal žádný soutěžitel.
Hungary emphasises that following the disputed amendment of the Mining Act no other market participant has actually had to pay a higher mining fee than MOL, since there were no competitors falling into the categories with higher mining fees in the relevant period.
Roční platby poplatků za těžbu společnosti MOL (skutečné a hypotetické)
MOL’s yearly mining fee payments (actual and hypothetical)
Částky vycházejí z údajů, které poskytly maďarské orgány.
The figures are based on data provided by the Hungarian authorities.
v milionech HUF
(in HUF millions)
Platební položka
Payment item
Skutečné: podle smlouvy o prodloužení
Actual: under the extension agreement
Hypotetické: podle platného horního zákona
Hypothetical: under the Mining Act in force
Čistá aktuální hodnota rozdílu v roce 2009
Net present value of the difference in 2009
Jednorázová platba [32]
One-off payment [32]
Poplatek za 2 prodloužení [33]
Extension fee [33]
Poplatek za těžbu 3 [34]
Mining fee [34]
Poplatek za prodloužení
Extension fee
Poplatek za těžbu
Mining fee
Maďarsko dále poukazuje na to, že na základě smlouvy o prodloužení za danou dobu a s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy, včetně poplatků za prodloužení a jednorázové platby, společnost MOL ve skutečnosti zaplatila státu více, než kolik by zaplatila bez smlouvy o prodloužení, tj. podle horního zákona.
Furthermore, Hungary argues that as a result of the extension agreement, over the years and taking into account all the components in the agreement, including the extension fee and the one-off payment, MOL actually paid more in absolute terms to the State than it would have paid without the extension agreement, i.e. under the Mining Act.
Porovnání skutečné výše úhrad provedených společností MOL a hypotetických plateb je uvedeno v tabulce 3 výše.
The actual payments made by MOL compared to the hypothetical ones are shown in Table 3 above.
Údaje poskytly maďarské orgány.
The figures were provided by the Hungarian authorities.
Podle Maďarska těžební společnosti oprávněně očekávají předvídatelnost poplatků za těžbu, které by se tudíž v průběhu času neměly měnit.
In Hungary’s view, mining companies have a legitimate expectation as regards the predictability of the mining fee, which therefore should be stable over time.
Na tom byly založeny úvahy, které stály v pozadí novelizace horního zákona, jelikož přestože se poplatky za těžbu následkem této novely změnily, ve skutečnosti zde neexistovala žádná společnost, jejíž poplatky za těžbu by tato změna ovlivnila.
This was the thinking behind the amendment to the Mining Act, since, although the mining fee changed, there was not actually any mining company whose mining fee changed as a result of the amendment.
Podle Maďarska by novelizace horního zákona mohla naznačovat, že by stát mohl změnit poplatky za těžbu pro pole, na kterých již těžba probíhá.
According to Hungary, the amendments to the Mining Act might suggest that the State could change the mining fee in respect of fields already in operation.
Novela z roku 2008 však byla výsledkem kompromisu učiněného na základě jednání, která přijetí horního zákona předcházela.
The 2008 amendment, however, was the result of a compromise in the course of the negotiations preceding the adoption of the Mining Act.
Tak byla implicitně přijata skutečnost, že mohou existovat legitimní očekávání.
Thus, it was implicitly accepted that there were legitimate expectations.
Těžební společnost tedy může legitimně očekávat, že stát jednostranně nezvýší žádný z těchto poplatků.
Consequently, a mining company can legitimately expect that the State will not increase any of these fees unilaterally.
Maďarsko se tedy domnívá, že systém horního zákona a konkrétních ustanovení v něm obsažených zahrnuje požadavek, aby poplatky za těžbu zůstaly v průběhu platnosti smlouvy nezměněné.
Hungary concludes that the system of the Mining Act and its specific provisions entail that mining fees remain unchanged during the whole duration of the contract.
Závěrem maďarské orgány vysvětlují, že „výpovědní doložka“ je založena na důvodech národní bezpečnosti.
Finally, the Hungarian authorities explain that the ‘termination clause’ is based on reasons of national security.
Komise obdržela připomínky od těchto zúčastněných stran: MOL (příjemce údajného opatření podpory) a Maďarská těžební unie, které je společnost MOL členem.
The Commission received comments from the following interested parties: MOL (the beneficiary of the alleged aid measure) and the Hungarian Mining Association, of which MOL is a member.
Připomínky obou zúčastněných stran byly ve stejném duchu jako připomínky Maďarska a jejich poznámky do značné míry odpovídaly připomínkám, které uvedlo Maďarsko.
Both interested parties commented along the same lines as Hungary and their observations overlapped to a large extent with those of Hungary.
Společnost MOL, údajný příjemce dotyčného opatření, uvádí, že na maďarském trhu těžby uhlovodíků se jí nedostalo žádného preferenčního zacházení, ačkoli Komise v rozhodnutí o zahájení řízení tvrdí opak.
MOL, the alleged beneficiary of the measure in question, states that, contrary to what the Commission maintains in the opening decision, it did not enjoy any preferential treatment on the Hungarian hydrocarbon extraction market.
Většinu poplatků za těžbu, jež společnost MOL odvádí maďarskému státu, tvoří poplatky za těžbu ve výši J % (tj. těžba byla zahájena před 1. lednem 1998), což v praxi znamená, že společnost MOL platí 64–75 %, zatímco konkurenti (kteří zahájili těžbu později a těží na malých polích) musejí hradit pouze 12 % poplatky.
A major share of MOL’s mining fees paid to the Hungarian State comes from the mining fields subject to J % (i.e. put into operation before 1 January 1998), which in practice means that MOL pays 64-75 %, whereas its competitors (who started production at a later stage and operate small fields) are subject merely to the 12 % fee.
Uzavření smlouvy o prodloužení navíc znamenalo, že společnost MOL státu zaplatila více (s přihlédnutím ke všem součástem smlouvy o prodloužení), než by bývala zaplatila bez této smlouvy, pouze na základě původního znění horního zákona.
Furthermore, the conclusion of the extension agreement meant that MOL paid more to the State (taking into account all components in the extension agreement) than it would have paid without the agreement, merely on the basis of the original Mining Act.
Co se týče tvrzení Komise, že smlouvu o prodloužení nelze považovat za obdobu koncese, protože podléhá režimu povolení, společnost MOL uvedla, že prodloužení práva na těžbu nepodléhá povolení na základě jednostranného rozhodnutí státu, ale pouze po dohodě s těžební společností.
As regards the Commission’s argument that the extension agreement cannot be considered analogous to a concession, because it was subject to the authorisation regime, MOL notes that the extension of the mining right is not a right subject to authorisation on the basis of a unilateral decision by the State, but only following an agreement with the mining company.
Pokud by účelem dotčeného právního předpisu bylo ponechat tuto záležitost na úvaze státu, bylo by příslušné ustanovení koncipováno jinak.
If the purpose of the legislation had been to make this a matter for the State’s discretion, the relevant provision would have been drafted differently.
Z tohoto znění horního zákona vyplývá, že legislativním záměrem bylo považovat smlouvu o prodloužení za obdobu koncesí.
The wording of the Mining Act suggests that the legislative intention was to treat the extension agreement in a way analogous to concessions.
V rozhodnutí o zahájení řízení Komise namítá, že tvrzení maďarských orgánů, že změna horního zákona byla nezbytná pro zajištění vyšších příjmů, je v rozporu se skutečností, že společnost MOL byla ve skutečnosti od zvýšených poplatků osvobozena.
In the opening decision the Commission argues that there is a contradiction between the Hungarian authorities’ claim that the amendment of the Mining Act was necessary to raise more revenue and the fact that MOL was in practice exempted from the increased fees.
Společnost MOL zde žádný rozpor nevidí.
In the view of MOL, this statement is not contradictory.
Na jedné straně tato společnost na základě smlouvy o prodloužení státu zaplatila více, než by bývala zaplatila podle horního zákona.
For one thing, the company paid more to the State under the extension agreement, than it would have paid under the Mining Act.
Společnost MOL rovněž platí velmi vysoké poplatky za těžbu za pole podléhající poplatkům dle činitele J. Změna horního zákona by zároveň mohla mít dopad na pole otevřená v budoucnu.
MOL also pays very high mining fees on the fields subject to J. In addition, the amendment to the Mining Act could have an effect on fields put into operation in the future.
Společnost MOL tvrdí, že složky platby za prodloužení v žádném případě nepředstavují pokutu, jak naznačuje Komise.
MOL maintains that the extension payment components are not in any way a fine, as the Commission suggests.
Horní zákon rovněž stanoví sankce/pokuty za provozování těžební činnosti v rozporu s horním zákonem.
The Mining Act also lays down penalties/fines for where mining activity is carried out in breach of the Mining Act.
Poplatky podle smlouvy o prodloužení představují výsledek jednání mezi těžební společností a státem.
The fees under the extension agreement are a result of the negotiation process between the mining company and the State.
Uzavření této smlouvy nebylo povinné: těžební společnost se mohla rozhodnout, že smlouvu neuzavře, čímž by ztratila právo na těžbu, a poté se zúčastnit veřejného výběrového řízení, v rámci kterého by nakonec mohla právo na těžbu získat levněji.
It was not compulsory to conclude the contract: the mining company could also have chosen not to conclude one, lose its mining right and then bid under the open tender procedure, whereby it might have ultimately obtained the mining right more cheaply.
Srovnávat společnost MOL, jež takovou smlouvu o prodloužení uzavřela, se soutěžiteli, kteří podnikají v režimu povolení, je zavádějící.
It is misleading to compare MOL, who concluded such an extension agreement, with competitors operating under the authorisation regime.
Společnost MOL dále zdůrazňuje, že splnila všechny své povinnosti a jednala v souladu s právními předpisy.
Moreover, MOL emphasises that it fulfilled all its obligations and the provisions of the legislation.
MOL rovněž nesouhlasí s názorem Komise, že násobitel „c“ je příliš nízký (jelikož je nižší než zákonná hranice ve výši 1,2násobku).
MOL also takes issue with the Commission’s view that the multiplier ‘c’ is too low (as it is less than the legal ceiling of 1,2 times).
Mělo by se také vzít v úvahu, že se zvýšené poplatky za těžbu týkaly téměř 150 polí, a tudíž zvýšené poplatky přinesly státu výrazně vyšší příjmy z těžby.
What also has to be taken into account is that the application of the increased mining fee concerned almost 150 fields, so the increased fee yielded a substantial increase in mining revenue for the State.
Konečně, pokud jde o argument Komise, že je společnost MOL zvýhodňována tím, že nepodléhá doložce Brent, společnost připomíná, že činitel J je také citlivý na ceny.
Finally, as regards the Commission’s argument that MOL is being treated preferentially by not being subject to the Brent Clause, the company notes that J is also price-sensitive.
Maďarská těžební unie
The Hungarian Mining Association
Maďarská těžební unie (dále jen „těžební unie“) zastupuje společnosti, které se zabývají těžební činností nebo činnostmi s těžbou souvisejícími.
The Hungarian Mining Association (hereinafter ‘Mining Association’) represents companies engaged in mining activities or activities related to mining.
Jejím hlavním cílem je zlepšit celkový provozní rámec pro provádění těžebních činností v Maďarsku, sledovat legislativní postupy a jednat v zájmu svých členů.
Its main objective is to improve the overall operational framework for carrying out mining activities in Hungary, monitor legislative procedures and act in its members’ interests.
V současné době má 66 členů, včetně společnosti MOL.
Currently, it has 66 members, including MOL.
Předsedou rady těžební unie je vyšší řídicí pracovník společnosti MOL [36].
The Chairman of the Mining Association’s board is a senior manager of MOL [36].
Podle těžební unie těžební společnosti oprávněně očekávají, že se výše poplatků za těžbu u polí, která jsou již otevřená, nebude měnit.
According to the Mining Association, mining companies have a legitimate expectation that the mining fee will remain unchanged for mining fields already in operation.
Stát tudíž nemůže poplatky jednostranně zvyšovat „retroaktivně“ (tj. za pole, která jsou již v provozu).
Thus the State cannot unilaterally raise fees ‘retroactively’ (i.e. for fields which are already operating).
Těžební unie tento názor vyjádřila v souvislosti s návrhem zákona, který předcházel novelizaci horního zákona, a podle těžební unie byla tato zásada při změně horního zákona zohledněna.
The Mining Association expressed this opinion in connection with the bill preceding the amendment to the Mining Act and, according to the Mining Association, this principle was taken into account when the Mining Act was amended.
Konečné znění nebylo rozporováno, protože pokud jde o jeho účinek, nezvyšuje poplatky za těžbu na polích, kde již byla těžba zahájena.
The final wording was not opposed, because, in terms of effect, it does not raise the mining fee for operations already commenced.
Pokud jde o obecnou charakteristiku a hospodářské podmínky těžebního trhu, vysvětluje těžební unie, že doba trvání těžebních projektů je relativně dlouhá.
As regards the general characteristics and economic conditions of the mining market, the Mining Association explains that the time span of mining projects is relatively long.
Mezi započetím průzkumu a skutečnou těžbou může uběhnout 10–15 let.
The time between the start of exploration and actual extraction can be as long as 10-15 years.
V této fázi má těžební společnost jen výdaje; příjem začíná vykazovat až po spuštění těžby.
During this phase the mining company has only costs; income is not made until extraction starts.
Dále zde existuje nevyhnutelné geologické riziko, jelikož není jasné, jestli bude průzkum úspěšný.
In addition, there is an inherent geological risk, since it is not certain that the exploration will be successful.
Proto je nutné projekty plánovat s největší pečlivostí.
Therefore, projects must be planned with the utmost care.
Ziskovost projektu závisí na řadě faktorů.
The profitability of a project depends on multiple factors.
Vzhledem k četným rizikům se v tomto odvětví očekává, že alespoň ta, která může ovlivnit stát, zůstanou během trvání projektu stabilní, tj. legislativní rámec nebo poplatky za těžbu.
Given the manifold risks, the industry expects that at least those which can be influenced by the State will remain stable during the lifespan of the project, i.e. the legislative framework or the mining fee.
Vzhledem ke zvláštní charakteristice tohoto odvětví hrají struktury financování v projektech důležitou roli.
Given the specific characteristics of the industry, the financing structures play an important role in the projects.
Věřitelé projekty neustále podrobně zkoumají a mohou financování ukončit, pokud se podmínky výrazně změní.
Creditors scrutinise the projects constantly and can even withdraw financing if the conditions change substantially.
Proto v zemích s vysokým politickým rizikem uzavírá těžební společnost se státem smlouvu, která se řídí soukromým právem.
Therefore, in countries involving a high political risk, the mining company and the State conclude a contract based on private law.
Ve stabilních oblastech, jako je západní Evropa, nejsou takové smlouvy potřeba, protože lze předpokládat, že stát nebude právní rámec neustále měnit.
In stable regions, such as Western Europe, such agreements are unnecessary, because it can be assumed that the legal framework will not be changed every now and then by the State.
Stabilitu, pokud jde o státní podíl, očekávají jak těžební společnosti, tak věřitelé.
Stability as regards the State’s share is expected by both the mining company and the creditors.
Bez této stability by bylo riziko projektu vyšší; země se stabilní hospodářskou politikou si nemůže dovolit časté změny politiky, protože by tak těžařské podniky odradila.
Without this stability the risk of the project would be increased; a country with a stable economic policy cannot allow itself frequent policy changes, since this would scare off the mining undertakings.