natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Množství metabolické energie ve směsích ve všech fázích výkrmu činí 12 až 13 MJ EM/kg směsi.
The metabolic energy content in mixes in all phases of fattening is 12-13 MJ of ME/kg of mix.
Obsah bílkovin ve směsích činí v 1. fázi výkrmu přibližně 16–18 %, ve 2. fázi výkrmu 15–16 % a ve 3. fázi výkrmu zhruba 14 %.
The protein content in mixes should be around 16-18 % in the first phase of fattening, 15-16 % in the second phase, and about 14 % in the final phase.
Dávky pro krmná prasata musí tvořit pouze jadrné směsi nebo jadrné směsi a objemová krmiva – brambory a zelená píce.
Doses for fatteners may be based on nutritive mixes alone, or nutritive mixes and bulk feed, i.e. potatoes and green fodder.
Fáze výroby „kabanosů“
Stages in the production of ‘kabanosy’
Fáze 2
Stage 2
Tradiční nasolování (suché) pod dobu přibližně 48 hodin za použití solicí směsi.
Traditional curing (dry method) for about 48 hours, using a curing mix.
Fáze 3
Stage 3
Rozmělnění masa tř. I na zhruba 10mm kousky, rozmělnění masa tř. IIA a tř. IIB na 8mm kousky.
Class I meat is reduced to around 10 mm in size, Class IIA and Class IIB meat to around 8 mm in size.
Fáze 4
Stage 4
Promíchání všech masných surovin a přidání koření a přísad: černý pepř, muškátový oříšek, kmín a cukr.
Mixing of all meat ingredients and seasonings: natural pepper, nutmeg, caraway and sugar.
Plnění do tenkých ovčích střívek o průměru 20–22 mm a přetáčení na jedné straně do klobásových nožiček dlouhých zhruba 25 cm.
Stuffing into thin sheep casings of between 20 and 22 mm in diameter and twisting-off at one end of sticks of about 25 cm in length.
Uložení na 2 hodiny při teplotě nepřesahující 30 °C.
Settling at a temperature not exceeding 30 °C for 2 hours.
Úvodní sušení povrchu, „rozložení“ jednotlivých složek uvnitř klobásy.
Preliminary drying of the surface, ‘settling’ of the ingredients within the sticks.
Fáze 7
Stage 7
Sušení povrchu a tradiční uzení teplým kouřem (přibližně 150 minut) a pečení do dosažení teploty uvnitř klobásy nejméně 70 °C.
Drying of the surface and traditional smoking in hot smoke (for about 150 minutes) and baking until a temperature of at least 70 °C is reached inside the sticks.
Fáze 8
Stage 8
Ponechání ve vyhaslé udírně přibližně 1 hodinu, poté ochlazování vzduchem a chlazení až na teplotu nižší než 10 °C.
Smoking is stopped and the ‘kabanosy’ are left in the smoke room for about 1 hour, after which they are chilled and refrigerated to below 10 °C.
Fáze 9
Stage 9
Sušení po dobu 3–5 dní při teplotě 14–18 °C a vlhkosti 80 % až do dosažení požadované výtěžnosti (nejvýše 68 %).
Drying at 14-18 °C and 80 % humidity for 3-5 days until the desired yield is obtained (not exceeding 68 %).
Zvláštní povaha „kabanosů“ vyplývá z několika vlastností typických pro tento produkt:
The specific character of ‘kabanosy’ derives from several attributes that are typical of the product:
křehkost, šťavnatost a specifičnost masa,
tenderness, succulence and specific properties of the meat,
vynikající chuť a vůně,
exceptional taste and aroma,
jednotný, charakteristický tvar.
uniform, characteristic shape.
Křehkost, šťavnatost a specifičnost masa
Tenderness, succulence and specific properties of the meat
Hlavní složkou „kabanosů“, jež má vliv na jejich zvláštní povahu, je vepřové maso z pomalu rostoucích plemen prasat, jež jsou vykrmována do 120 kg hmotnosti těla a mají genetické vlastnosti popsané v bodě 3.6.
Pork from pigs of late-maturing breeds fattened to a bodyweight of about 120 kg and having the genetic traits described in point 3.6 is an essential ingredient of ‘kabanosy’ which influences the specific nature of the sausage.
Dodržením těchto požadavků se získá obsah vnitrosvalového tuku větší než 3 %, což masu zajistí odpovídající chuťové a technologické hodnoty, jež jsou pro výrobu „kabanosů“ nezbytné.
Compliance with these requirements yields an intramuscular fat content in excess of 3 %, ensuring that the meat possesses the appropriate gustatory and technological properties that are essential for the production of ‘kabanosy’.
Použitím této suroviny a dodržením tradičního způsobu výroby se zvláštním ohledem na jednotlivé fáze, tj. kutrování, nasolování a uzení, je zajištěna vynikající křehkost a šťavnatost „kabanosů“.
The use of such raw materials and conformity to the traditional method of production, with special regard to the stages of mincing, curing and smoking, ensures that ‘kabanosy’ are exceptionally tender and succulent.
Charakteristickou vlastností „kabanosů“ je rovněž výrazně slyšitelné křupnutí při jejich lámání.
Another characteristic of ‘kabanosy’ is the clearly audible noise they make when they are broken in two.
Tento efekt je způsoben křehkostí masa a odpovídající přípravou „kabanosů“, zejména sušením a uzením.
This is the result of the meat’s tenderness and the way in which ‘kabanosy’ are prepared, in particular, drying and smoking.
Výjimečná chuť a vůně
Exceptional taste and aroma
Vlastností, jíž se „kabanosy“ liší od jiných klobás, je jejich chuť a vůně.
Their taste and aroma are the features which set ‘kabanosy’ apart from other sausages.
Tyto vlastnosti se v procesu výroby získávají díky použití a odpovídajícímu množství příslušného koření a přísad, tj. černého pepře, muškátového oříšku, kmínu a cukru, a díky uzení, kterým se chuťové hodnoty produktu dále umocňují.
These features are the result of the use in the production process of appropriately selected seasonings and the proportions thereof: natural pepper, nutmeg, caraway, sugar and the specific smoking process, which further enhances the product’s flavour.
Jednotný, charakteristický tvar
Uniform, characteristic shape
Zvláštní povaha „kabanosů“ souvisí především s jejich jedinečným tvarem.
The specific character of ‘kabanosy’ is linked mainly to their unique shape.
Tradiční způsob výroby a složení
Traditional method of production and storage
„Kabanosy“, čili tenké sušené a uzené vepřové klobásky v ovčím střívku, byly všeobecně rozšířenou potravinou na polském území již ve 20. a 30. letech 20. století.
Kabanosy, or thin, dried and smoked pork sausages in sheep casings, were eaten throughout Poland as early as the 1920s and 1930s.
Vyráběly se v malých lokálních uzenářstvích či řeznictvích pod jedním názvem, ale v různých regionálních variantách.
They were produced in small, local butchers’ establishments under the same name, but in different regional varieties.
Lišily se hlavně použitým kořením, ale i kvalitou samotných klobás.
The main differences concerned the seasonings used, but also the quality of the sausages themselves.
Díky knihám o vaření a výživě z té doby, jako např. Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym („Domácí výroba uzenin a jiných masných produktů“, Varšava 1937) od M. Karczewské, se rozšířila receptura a ustálená technologie výroby „kabanosů“, což přispělo k posílení jejich značky a zvýšení kvality.
The cookery books and food publications of the day, like M. Karczewska’s ‘Wyrób wędlin i innych przetworów mięsnych sposobem domowym’, published in Warsaw in 1937, provided recipes and helped to standardise production techniques for ‘kabanosy’, enabling brand consolidation and quality improvements.
Předností těchto klobás byly chuťové vlastnosti a prodloužená trvanlivost, které se dosahovalo konzervačními postupy, jako jsou uzení a sušení.
These sausages tasted good and preservation techniques like smoking and drying meant that they could be kept for long periods.
Po roce 1945 byly v zájmu zlepšování kvality produktu přijaty standardizované výrobní normy.
After 1945 standardisation was introduced in an attempt to improve product quality.
V roce 1948 se nařízením ministrů výživy a průmyslu a obchodu ze dne 15. 9.
‘Kabanosy’ were officially released for consumption by the Decree of the Ministers for Provisions, Industry and Commerce of 15 September 1948 (Journal of Laws 1948/44, item 334).
1948 (Sb. č. 44, bod 334, 1948) „kabanosy“ oficiálně staly obchodním artiklem, posléze byly standardizovány technologicko-výrobní otázky na základě normy č. RN54/MPMIM1-Mięs-56 ze dne 30. prosince 1954. V roce 1964 byla stanovena jednotná receptura, jež vychází z historických tradic a jež byla vydána jako norma centrály masného průmyslu ve Varšavě – Vnitřní předpisy č. 21 – Kabanosy – receptura.
Technological and production aspects were subsequently standardised (Standard No RN-54/MPMIM1-Mięs-56 of 30 December 1954), and in 1964 the Polish Meat Industry Headquarters in Warsaw issued a standard recipe for ‘Kabanosy’ based on traditional production methods (Internal Regulations No 21).
„Kabanosy“ získaly v době Polské lidové republiky (1945–1989) velkou popularitu.
‘Kabanosy’ were extremely popular during Communist times (1945-89); everybody used to buy them.
Kupovali je všichni. Nechyběly na svátečním stole, skvěle se hodily jako svačina na cestu, jako dárek či pochutina k vodce.
They graced elegant tables on special occasions and were equally suitable as picnic food for travellers, as gifts or as a snack with vodka.
Staly se také – vedle šunky a slaniny – polskou vývozní specialitou.
Together with ham and bacon, they also became a Polish export speciality.
Tradiční surovina – vepřové maso
Traditional ingredient – pork
„Kabanosy“ se vyrábějí z masa speciálně vykrmovaných prasat, dříve nazývaných „kabany“.
‘Kabanosy’ are made from specially fattened hogs which used to be known as ‘kabany’.
Výraz „kaban“ se objevuje v eposu „Pan Tadeáš“ (1834) polského národního básníka Adama Mickiewicze.
The term ‘kaban’ features in the 1834 epic poem ‘Pan Tadeusz’ by Poland’s national bard Adam Mickiewicz.
Od slova „kaban“ bylo odvozen stejně populární výraz „kabanina“, který v souladu s definicí Slovníku polského jazyka (Vilnius, 1861) označuje zpravidla vepřové maso.
According to the definition in the Polish dictionary published in Vilnius in 1861, it usually referred to pork.
Maso prasat chovaných za účelem výroby „kabanosů“ se musí vyznačovat obsahem vnitrosvalového tuku vyšším než 3 %, takzvanou mramorovostí, díky níž má produkt požadovanou křehkost, šťavnatost a výbornou chuť.
The meat of pigs kept for the production of ‘kabanosy’ must have an intramuscular fat content of more than 3 %; this is the marbling that confers on the product the desired tenderness, succulence and excellent taste.
Použití takového masa má jednoznačně vliv na kvalitu konečného produktu a na jeho zvláštní povahu a je v souladu s tradičním způsobem výroby.
The use of such meat has a decisive influence on the quality of the final product and its specific character, and is in keeping with the traditional method of production.
S ohledem na zvláštní povahu „kabanosů“ je třeba kontrolovat zejména:
With regard to the specific character of ‘kabanosy’, the following in particular should be subjected to checks:
kvalitu suroviny používané k produkci (vepřové maso, koření), včetně
Quality of raw materials used in production (pork, seasonings), including:
kontroly technologických vlastností masa,
technological suitability of the meat;
druhu výkrmu,
type of fattening;
délky nasolení,
curing time;
koření a přísad použitých k výrobě „kabanosů“ a jejich množství;
seasonings used in the production of ‘kabanosy’ and the proportions in which they are used.
uzení „kabanosů“
‘Kabanosy’ smoking process
Během kontroly je třeba dohlédnout na:
In the course of an inspection, the following must be checked:
dodržení teploty tradičního uzení teplým kouřem a teploty, na kterou se maso zahřívá,
maintenance of the temperature required for traditional smoking in hot smoke and the heating temperature;
dodržení délky a teploty opakovaného uzení studeným kouřem,
maintenance of the duration and temperature of repeat smoking in cold smoke;
používání bukových pilin při uzení studeným kouřem;
use of beech chips for smoking in cold smoke.
kvalitu hotového výrobku:
Quality of the finished product:
obsah bílkovin,
protein content;
obsah vody,
water content;
obsah tuku,
fat content;
obsah chloridu sodného,
sodium chloride content;
obsah dusičnanů (III) a dusičnanů (V),
nitrate (III) and nitrate (V) content;
chuť a vůni;
taste and aroma.
tvar produktu.
Shape of the product.
Frekvence kontrol
Frequency of checks
Kontrolu výše uvedených fází je třeba provádět jednou za dva měsíce.
Checks on the abovementioned stages must be carried out once every 2 months.
Pokud budou všechny fáze probíhat podle pravidel, je možné frekvenci omezit na dvě kontroly ročně.
If all these stages are proceeding correctly, the frequency of the checks may be reduced to two per year.
Pokud se vyskytnou v jedné fázi nesrovnalosti, je třeba kontrolu této fáze provádět častěji (jednou za dva měsíce).
If irregularities occur at any stage, the frequency of checks on that stage must be increased (to once every 2 months).
Ostatní fáze mohou být nadále kontrolovány jednou za půl roku.
Checks on other stages may be carried out once every 6 months.
Název: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych
Name: Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych
Tel.: +48 226232901
Tel. +48 226232901
Fax: +48 226232099
Fax +48 226232099
Výše uvedený kontrolní orgán je příslušný pro kontrolu celé specifikace.
The above inspection authority is responsible for checks on the entire specification.
Chałubińskiego 8, 00-613 Warszawa
Chałubińskiego 8, 00-613 Warsaw
Na území Polska a Litvy se v 19. století výrazem „kaban“ či zdrobnělinou „kabanek“ označovalo mladé prase, jež bylo v té době vydatně vykrmováno zejména bramborami, přičemž maso z něj získávané se obvykle nazývalo „kabanina“.
In 19th century Poland and Lithuania the term ‘kaban’, or the diminutive form ‘kabanek’, referred to extensively reared young hogs which used to be fattened mainly with potatoes, and the meat they produced was customarily called ‘kabanina’.19 consumers that it has been produced following the Polish tradition.
Úvodní nařezání všech masných surovin na stejné, zhruba 5cm kousky masa.
Preliminary cutting up of all meat ingredients. Ensuring that the pieces of meat are of a uniform size (about 5 cm in diameter).
Původně výraz označoval kance, prase i koně, avšak v 19. století se již všeobecně používal pro označení dobře krmeného, tlustého mladého prasete, o čemž svědčí Encyklopedyja Powszechna („Všeobecná encyklopedie“, sv. 13, Varšava 1863).
Originally used to refer to wild boars, hogs and even horses, by the 19th century, according to the 1863 Encyklopedyja Powszechna, Volume 13, the term was universally used to designate a well fed, fat young hog.19‘Kabanosy’ based on traditional production methods (Internal Regulations No 21).
Prase bylo speciálně vykrmováno s cílem získat jemné a prvotřídní maso s vysokým podílem obsaženého vnitrosvalového tuku, díky čemuž se produkty vyznačují výraznou, specifickou chutí, šťavnatostí a křehkostí.
The hogs were specially fattened up to obtain delicate, exquisite meat with a high intramuscular fat content which gave the products made from it a strong, specific taste, tenderness and succulence. The term ‘kabanina’, derived from ‘kaban’, was also widely used.
Email: —
E-mail: —
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1045/2011
Commission Implementing Regulation (EU) No 1045/2011
ze dne 19. října 2011,
of 19 October 2011
kterým se v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1107/2009 o uvádění přípravků na ochranu rostlin na trh neschvaluje účinná látka asulam a mění rozhodnutí Komise 2008/934/ES
concerning the non-approval of the active substance asulam, in accordance with Regulation (EC) No 1107/2009 of the European Parliament and of the Council concerning the placing of plant protection products on the market, and amending Commission Decision 2008/934/EC
Asulam je účinnou látkou, u níž bylo zjištěno, že žádost je v souladu s uvedeným nařízením úplná.
Asulam is an active substance for which completeness has been established in accordance with that Regulation.
Na těchto seznamech byl uveden asulam.
These lists included asulam.
Následně bylo přijato rozhodnutí Komise 2008/934/ES ze dne 5. prosince 2008 o nezařazení některých účinných látek do přílohy I směrnice Rady 91/414/EHS a o odnětí povolení pro přípravky na ochranu rostlin obsahující tyto látky [7], které se týkalo nezařazení asulamu.
Consequently, Commission Decision 2008/934/EC of 5 December 2008 concerning the non-inclusion of certain active substances in Annex I to Council Directive 91/414/EEC and the withdrawal of authorisations for plant protection products containing these substances [7] was adopted on the non-inclusion of asulam.
V souladu s čl. 6 odst. 2 směrnice 91/414/EHS původní oznamovatel (dále jen „žadatel“) předložil novou žádost o uplatnění zkráceného postupu stanoveného články 14 až 19 nařízení (ES) č. 33/2008.
Pursuant to Article 6(2) of Directive 91/414/EEC the original notifier (hereinafter ‘the applicant’) submitted a new application requesting the accelerated procedure to be applied, as provided for in Articles 14 to 19 of Regulation (EC) No 33/2008.
Postoupilo tuto zprávu Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (dále jen „úřad“) a Komisi dne 6. listopadu 2009.
It communicated that report to the European Food Safety Authority (hereinafter ‘the Authority’) and to the Commission on 6 November 2009.
V souladu s čl. 20 odst. 1 nařízení (ES) č. 33/2008 a na žádost Komise předložil úřad Komisi dne 23. září 2010 svůj závěr týkající se posouzení rizika asulamu [8].
In accordance with Article 20(1) of Regulation (EC) No 33/2008 and at the request of the Commission, the Authority presented its conclusion on the risk assessment of asulam to the Commission on 23 September 2010 [8].
Návrh zprávy o hodnocení, dodatečná zpráva a závěr úřadu byly přezkoumány členskými státy a Komisí v rámci Stálého výboru pro potravinový řetězec a zdraví zvířat a dokončeny dne 14. července 2011 v podobě zprávy Komise o přezkoumání asulamu.
The draft assessment report, the additional report and the conclusion of the Authority were reviewed by the Member States and the Commission within the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health and finalised on 14 July 2011 in the format of the Commission review report for asulam.
Nebylo možné provést spolehlivé hodnocení expozice spotřebitelů, neboť chyběly údaje o přítomnosti a toxicitě metabolitu sulfanilamidu a rovněž o přítomnosti dalších potenciálně významných metabolitů, které nebyly analyzovány v dostupných zkouškách reziduí a ve studiích zpracování.
It was not possible to perform a reliable consumer exposure assessment as data were missing concerning the presence and toxicity of the metabolite sulfanilamide, as well as concerning the presence of other potentially significant metabolites that were not analysed in the available residue trials and processing studies.
Navíc nebyly k dispozici žádné údaje o toxikologickém významu nečistot ve specifikaci technické účinné látky.
Furthermore, no data was available on the toxicological relevance of the impurities in the technical specification of the active substance.
Dále bylo zjištěno vysoké riziko pro ptáky.
In addition, a high risk to birds was identified.
Nebylo proto prokázáno, že lze při navrhovaných podmínkách použití očekávat, že přípravky na ochranu rostlin obsahující asulam obecně splňují požadavky stanovené v čl. 5 odst. 1 písm. a) a b) směrnice 91/414/EHS.
Consequently, it has not been demonstrated that it may be expected that, under the proposed conditions of use, plant protection products containing asulam satisfy in general the requirements laid down in Article 5(1)(a) and (b) of Directive 91/414/EEC.
V souladu s čl. 13 odst. 2 nařízení (ES) č. 1107/2009 by proto asulam neměl být schválen.
Asulam should therefore not be approved pursuant to Article 13(2) of Regulation (EC) No 1107/2009.
U přípravků na ochranu rostlin obsahujících asulam, u kterých členské státy v souladu s článkem 46 nařízení (ES) č. 1107/2009 udělují odkladnou lhůtu, taková doba odkladu uplyne nejpozději dne 31. prosince 2012, jak je stanoveno v čl. 3 druhém pododstavci rozhodnutí 2008/934/ES.
For plant protection products containing asulam, where Member States grant any period of grace in accordance with Article 46 of Regulation (EC) No 1107/2009, this period should expire on 31 December 2012 at the latest as laid down in the second paragraph of Article 3 of Decision 2008/934/EC.
Tímto nařízením není dotčeno předložení další žádosti pro asulam podle článku 7 nařízení (ES) č. 1107/2009.
This Regulation does not prejudice the submission of a further application for asulam pursuant to Article 7 of Regulation (EC) No 1107/2009.
V zájmu jasnosti by měla být položka pro asulam v příloze rozhodnutí 2008/934/ES zrušena.
In the interest of clarity, the entry for asulam in the Annex to Decision 2008/934/EC should be deleted.
Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat nevydal stanovisko.
The Standing Committee on the Food Chain and Animal Health did not deliver an opinion.
Bylo usouzeno, že je třeba přijmout prováděcí akt, a předseda předložil návrh prováděcího aktu odvolacímu výboru k dalšímu projednání.
An implementing act was deemed to be necessary and the chair submitted the draft implementing act to the appeal committee for further deliberation.
Odvolací výbor nevydal stanovisko,
The appeal committee did not deliver an opinion,
Účinná látka asulam se neschvaluje.
The active substance asulam is not approved.
Členské státy zajistí, aby povolení přípravků na ochranu rostlin obsahujících asulam byla odňata do 31. prosince 2011.
Member States shall ensure that authorisations for plant protection products containing asulam are withdrawn by 31 December 2011.
V příloze rozhodnutí 2008/934/ES se ruší položka pro „asulam“.
In the Annex to Decision 2008/934/EC, the entry for ‘asulam’ is deleted.
Evropský úřad pro bezpečnost potravin; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance asulam.
European Food Safety Authority; Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance asulam.
EFSA Journal 2010; 8(12):1822.
EFSA Journal 2010;8(12):1822.
[71 s.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1822.
[71 pp.]. doi:10.2903/j.efsa.2010.1822.
V průběhu hodnocení této účinné látky vyšly najevo určité obavy, které se týkaly zejména následujících skutečností.
During the evaluation of this active substance, concerns were identified. Those concerns were, in particular, the following.
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1046/2011
Commission Implementing Regulation (EU) No 1046/2011
Toto nařízení vstupuje v platnost dnem 20. října 2011.
This Regulation shall enter into force on 20 October 2011.
Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 1047/2011
Commission Implementing Regulation (EU) No 1047/2011
o vydávání licencí na dovoz česneku v podobdobí od 1. prosince 2011 do 29. února 2012
on the issue of licences for the import of garlic in the subperiod from 1 December 2011 to 29 February 2012
Množství, na která byly podle čl. 10 odst. 1 nařízení (ES) č. 341/2007 podány žádosti o licence „A“ tradičními a novými dovozci během prvních sedmi dnů měsíce října 2011, překračují množství dostupná pro dovoz výrobků pocházejících z Číny a ze všech třetích zemí kromě Číny a Argentiny.
The quantities for which ‘A’ licence applications have been lodged by traditional importers and by new importers during the first seven working days of October 2011, pursuant to Article 10(1) of Regulation (EC) No 341/2007 exceed the quantities available for products originating in China, and all third countries other than China and Argentina.
V souladu s čl. 7 odst. 2 nařízení (ES) č. 1301/2006 je tudíž nezbytné stanovit, do jaké míry bude možné vyhovět žádostem o licence „A“ zaslaným Komisi do 14. dne měsíce října 2011 podle článku 12 nařízení (ES) č. 341/2007.
Therefore, in accordance with Article 7(2) of Regulation (EC) No 1301/2006, it is now necessary to establish the extent to which the ‘A’ licence applications sent to the Commission by 14 October 2011 can be met in accordance with Article 12 of Regulation (EC) No 341/2007.