natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Přestože je čl. 12 odst. 5 TRLIS zformulován tak, aby se vztahoval na všechny hospodářské subjekty usazené ve Španělsku, výhodě, jež z tohoto opatření každoročně vyplývá, se v praxi může těšit jen omezený a zjistitelný počet podniků, které mají španělský daňový základ, v příslušném zdaňovacím období realizovaly zahraniční akvizice a jejichž daňový základ dosahuje určité výše, která jim daňový odpočet finančního goodwillu umožňuje.
Although Article 12(5) TRLIS is drafted to apply to all operators established in Spain, in practice only a limited and identifiable number of companies with a Spanish tax base, which make foreign acquisitions in the relevant tax year and have a sizeable tax base against which to offset the financial goodwill deduction, can benefit from the application of the measure on an annual basis.
Opatření tudíž fakticky zavádí odlišný daňový přístup i ke španělským hospodářským subjektům, které jsou pro realizaci zahraničních investic ve stejné pozici.
As a result, the measure at issue in fact gives a different tax treatment even to Spanish operators in the same position of making acquisitions abroad.
Dvě zúčastněné strany uvádějí, že se jim nepodařilo nalézt žádné kritérium nebo objektivní či horizontální podmínku, která by sporné opatření ospravedlňovala.
The two parties consider that they have not been able to identify any objective or horizontal criterion or condition that justifies the measure at issue.
Jsou naopak názoru, že hlavním záměrem předmětného opatření je nějakým způsobem zvýhodnit určité španělské hospodářské subjekty.
On the contrary, they are of the view that the basic intention of the measure is to give a benefit to certain Spanish operators.
Jestliže je navíc sporné opatření španělskému daňovému systému vlastní, jeho výhody by měly mít možnost využívat i dřívější zahraniční akvizice, avšak tak tomu není, protože daňovou úlevu lze uplatnit pouze u podílů nabytých po 1. lednu 2002.
In addition, if the measure at issue is inherent to the Spanish tax system, foreign shareholdings acquired prior to that date should also qualify for the measure, which is not the case since the tax relief is granted only for shareholdings acquired after 1 January 2002.
S ohledem na politiku Komise [43] a výše uvedené by mělo být sporné opatření považováno za selektivní.
Accordingly, and in the light of Commission policy [43], the measure at issue must be considered selective.
Sporné opatření narušuje hospodářskou soutěž a ovlivňuje obchod ve Společenství
The measure at issue distorts competition and affects Community trade
Sporné opatření je zjevně diskriminační, neboť španělským hospodářským subjektům poskytuje zřejmou daňovou a finanční výhodu, které zahraniční subjekty využívat nemohou.
The measure at issue is clearly discriminatory as it gives Spanish operators a clear fiscal and monetary benefit that foreign operators are not able to enjoy.
V případě dražby nebo jiného soutěžního postupu za účelem akvizice podniku přitom zvýhodnění tohoto typu hraje významnou roli.
In a situation of an auction or other competitive procedure for the acquisition of a company, such an advantage makes a significant difference.
V akvizičních nabídkách se obvykle počítá s tím, že se kromě ceny podílů cílového podniku zaplatí prémie, čímž téměř vždy vznikne goodwill.
Takeover bids usually presuppose the payment of a premium over the share price of the target company that would almost always result in financial goodwill.
Ve finančním tisku se několikrát objevily informace o významných akvizicích ze strany španělských podniků a o příslušných daňových úlevách vyplývajících ze španělských daňových zákonů o odpisech finančního goodwillu.
On several occasions, the financial press has reported on large acquisitions by Spanish companies and the respective tax benefits accruing from the Spanish tax rules on the amortisation of financial goodwill.
U jedné z těchto akvizic, kterou realizovala jistá investiční banka, bylo přitom spočítáno, že daňové zvýhodnění na základě čl. 12 odst. 5 TRLIS dosáhlo 1,7 miliard eur, respektive 6,5 % nabídkové ceny.
For one of those acquisitions by an investment bank, the tax benefit resulting from Article 12(5) TRLIS was estimated to be EUR 1,7 billion, or 6,5 % of the offer price.
Podle jiného zdroje pak španělský nabyvatel mohl předložit nabídku, jež byla o 15 % vyšší než nabídka nešpanělských konkurentů.
Another report indicated that the Spanish acquirer had been able to bid about 15 % more than non-Spanish competitors.
Sporné opatření také zřejmě zvýhodňuje určitou vývozní činnost španělských podniků (podporuje export za účelem nabývání zahraničních podílů), což je v rozporu s politikou, kterou v této oblasti uplatňuje Komise [44].
The measure at issue also seems to favour certain export activities (export aid for foreign share acquisitions) of Spanish companies, which is at odds with established Commission policy [44] in this area.
Sporné opatření má dopad na státní prostředky
The measure at issue affects State resources
Sporné opatření zvýhodňuje subjekty, jež splňují určité podmínky, neboť jim umožňuje snížit daňový základ, a tedy i daň, kterou by jinak v konkrétním zdaňovacím období musely státu zaplatit.
The measure at issue is of benefit to undertakings that meet certain requirements and enables them to reduce their tax base and thereby the amount of tax that would normally be due in a given year if this provision did not exist.
Předmětné ustanovení tak podnikům poskytuje finanční zvýhodnění, jehož cena má přímý dopad na rozpočet postiženého členského státu.
It therefore provides the beneficiary with a financial advantage, the cost of which is directly borne by the budget of the Member State concerned.
V. ODPOVĚĎ ŠPANĚLSKA NA PŘIPOMÍNKY TŘETÍCH STRAN
V. REACTION FROM SPAIN TO COMMENTS FROM THIRD PARTIES
Španělské orgány ve věci uvedly, že většina připomínek třetích stran podtrhuje jejich názor.
The Spanish authorities point out that the vast majority of third parties’ comments support their point of view.
Na skutečnosti, že je sporné opatření státní podporou, se shodují jen dvě zúčastněné strany, zatímco všechny ostatní dospěly k závěru, že čl. 12 odst. 5 TRLIS státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy nepředstavuje.
Only two parties consider that the measure at issue constitutes State aid, whereas all the others conclude that Article 12(5) TRLIS does not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Kdyby tomu tak nebylo, hospodářských subjektů, které ve věci předložily připomínky, by bylo méně.
Otherwise, fewer economic operators would have submitted comments.
Skutečnost, že zúčastněné třetí strany jsou subjekty různé velikosti a věnují se rozličné škále činností, navíc dokládá, že sporné opatření je všeobecného zaměření.
In addition, the wide range of activities and size of the interested third parties demonstrates the general nature of the measure at issue.
Pokud jde o výjimečnost sporného opatření, španělské orgány tuto kvalifikaci odmítají a připomínají, že odpis goodwillu i finančního goodwillu se řídí stejnými španělskými účetními pravidly [45].
Regarding the exceptional nature of the measure at issue, the Spanish authorities reject this qualification by recalling the common feature of goodwill and financial goodwill amortisation according to Spanish accounting rules [45].
Odpis goodwillu je navíc podle ustanovení čl. 11 odst. 4 a čl. 89 odst. 3 TRLIS obecným pravidlem španělského systému pro zdaňování příjmu právnických osob.
In addition, the deduction of goodwill amortisation constitutes the general rule of the Spanish corporate tax system in accordance with the provisions laid down in Articles 11(4) and 89(3) TRLIS.
Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS se zakládá na stejné logice.
Article 12(5) TRLIS follows the same logic.
Co se týče selektivnosti sporného opatření, paralela načrtnutá mezi předmětným ustanovením a rozsudkem Soudního dvora ze dne 15. července 2004 [46] také není správná, protože zatímco v uvedeném případě Komise jasně definovala profil příjemce, v této věci jej nebylo možné definovat.
Regarding the selective nature of the measure at issue, the parallels drawn with the Court judgment of 15 July 2004 [46] are incorrect since in that case the Commission had clearly defined the profile of the beneficiary, whereas in the present case this could not be done.
Ustanovení čl. 12 odst. 5 TRLIS nepožaduje žádnou souvislost mezi nabytím podílu a vývozem zboží či služeb.
Indeed, Article 12(5) TRLIS does not require any link between the shareholding acquisition and the export of goods and services.
Sporné opatření proto ke zvýšení vývozu španělského zboží či služeb nevede.
Therefore the measure at issue does not have the effect of increasing exports of Spanish goods or services.
Fakt, že toto neselektivní opatření nelze uplatnit na vnitrostátní transakce, nemá vliv na jeho všeobecnost.
The fact that this non-selective measure is not available for domestic operations does not affect its general nature.
Účel sporného opatření je ve skutečnosti stejný jako účel směrnice o přeshraničním daňovém režimu, neboť má zajistit, aby se investiční rozhodnutí zakládala na hospodářských úvahách, nikoli na fiskálních podmínkách.
In fact, the final objective of the measure at issue is the same as that of the Cross-border Tax Directive, which is to ensure that investment decisions are based on economic rather than tax considerations.
Zohlední-li se, že kombinace podniků je možné provádět v případě vnitrostátních akvizic, ale ne v případě akvizic přeshraničních, uplatňování rozdílného přístupu k vnitrostátním a přeshraničním transakcím je nejen právně opodstatněné, protože má zaručit v daňovém systému neutralitu, nýbrž i nutné.
Therefore, since it is possible to carry out business combinations with domestic acquisitions and not with cross-border acquisitions, treating domestic operations and cross-border operations differently is not only legally justified but also necessary in order to guarantee the neutrality of the tax system.
K domněnce, podle které sporné opatření narušuje hospodářskou soutěž, španělské orgány uvádějí, že jakákoli daňová úleva snižující provozní náklady podniku zvyšuje konkurenceschopnost příjemce.
Regarding the alleged distorting features of the measure at issue, the Spanish authorities point out that any tax relief that reduces the operating costs of a company increases the competitive edge of the beneficiary.
Toto tvrzení je však irelevantní, protože sporné opatření je opatřením obecným.
However, this statement is irrelevant since the measure at issue is a general measure.
Rozdílné daňové sazby, které členské státy uplatňují a které ovlivňují konkurenceschopnost podniků v nich usazených, nespadají do působnosti předpisů o státní podpoře.
The different tax rates applied across the Member States, which impact on the competitiveness of their resident companies, do not fall under State aid rules.
Kromě toho se ani neprokázalo, že by mělo sporné opatření dopad na obchod mezi členskými státy.
In addition, the measure at issue has not been shown to affect trade between Member States.
Odpisování finančního goodwillu navíc nemusí nutně vést k tomu, že konkurenční subjekt navýší nabízenou cenu.
Moreover, the consequence of amortising financial goodwill is not necessarily to increase the price offered by a competitor.
Pokud jde o slučitelnost sporného opatření se společným trhem, španělské orgány se domnívají, že čl. 12 odst. 5 TRLIS je vhodným a úměrným způsobem, jak napravit selhání trhu, protože vytváří pro vnitrostátní a přeshraniční transakce neutrální daňový systém, který podporuje rozvoj podniků působících v celoevropském měřítku.
As regards the compatibility of the contested measure with the common market, the Spanish authorities consider Article 12(5) TRLIS to be appropriate and proportionate to address a market failure by establishing a neutral tax system for domestic and cross-border operations that fosters the development of pan- European companies.
POSOUZENÍ REŽIMU PODPORY
ASSESSMENT OF THE SCHEME
Aby mohla Komise určit, zda určité opatření představuje státní podporu, musí posoudit, jestli sporné opatření splňuje podmínky čl. 87 odst. 1 Smlouvy.
In order to ascertain whether a measure constitutes aid, the Commission must assess whether the measure at issue fulfils the conditions of Article 87(1) of the Treaty.
Selektivnost opatření a povaha poskytovaného zvýhodnění
Selectivity and advantage inherent in the measure
Za státní podporu se považuje opatření, které je zvláštní nebo selektivní tím, že podporuje určité podniky nebo výrobu určitého zboží.
To be considered State aid, a measure must be specific or selective in the sense that it favours only certain undertakings or the production of certain goods.
Ve svém sdělení [47] Komise uvádí: „Hlavním kritériem pro použití čl. 92 odst. 1 [nyní čl. 87 odst. 1] v případě daňového opatření je, že toto opatření zavádí ve prospěch některých podniků členských států výjimku v použití daňového systému.
The Commission Notice [47] states that ‘The main criterion in applying Article 92(1) [now Article 87(1)] to a tax measure is therefore that the measure provides in favour of certain undertakings in the Member State an exception to the application of the tax system.
Je tedy vhodné nejprve stanovit společný použitelný daňový systém.
The common system applicable should thus first be determined.
Poté je nezbytné přezkoumat, zda výjimka nebo rozlišování uvnitř tohoto systému jsou odůvodněné ‚povahou nebo vnitřním uspořádáním daňového systému‘, tedy zda vyplývají přímo ze základních nebo řídících zásad daňového systému dotyčného členského státu.“
It must then be examined whether the exception to the system or differentiations within that system are justified “by the nature or general scheme” of the tax system, that is to say, whether they derive directly from the basic or guiding principles of the tax system in the Member State concerned’.
V judikatuře Soudního dvora se píše [48]: „Pokud jde o posouzení podmínky selektivity, která je definičním znakem pojmu státní podpory, z judikatury vyplývá, že článek 87 odstavec 1 ukládá povinnost určit, zda v rámci daného právního režimu může vnitrostátní opatření zvýhodňovat ‚určité podniky či určitou výrobu‘ vůči ostatním, které se s ohledem na cíl sledovaný uvedeným režimem nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci“ [49].
According to the case-law of the Court of Justice [48], ‘as regards the assessment of the condition of selectivity, which is a constituent factor in the concept of State aid, it is clear from settled case-law that Article 87(1) EC requires assessment of whether, under a particular statutory scheme, a State measure is such as to “favour certain undertakings or the production of certain goods” in comparison with other undertakings which are in a legal and factual situation that is comparable in the light of the objective pursued by the measure in question’ [49].
Soudní dvůr se také opakovaně usnesl na tom, že ustanovení čl. 87 odst. 1 Smlouvy nerozlišuje mezi příčinami a cílem státní podpory, ale definuje je ve vztahu k jejich účinku [50].
The Court has also held on numerous occasions that Article 87(1) of the Treaty does not distinguish between the causes and the objectives of State aid, but defines them in relation to their effects [50].
Článek 87 odstavec 1 Smlouvy o ES se konkrétně vztahuje na daňová opatření, která nepřizpůsobují obecný systém zvláštním charakteristikám určitých podniků, ale která byla navržena jako prostředek pro zlepšení jejich konkurenceschopnosti [51].
In particular, fiscal measures, which do not constitute an adaptation of the general system to particular characteristics of certain undertakings, but have been conceived as a means of improving their competitiveness, fall within the scope of Article 87(1) of the Treaty [51].
Pojem státní podpora ovšem nezahrnuje podpůrná státní opatření, jež zavádějí určité rozlišení mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo systematiky soustavy, do níž tato opatření patří.
The concept of State aid does not, however, apply to State measures which differentiate between undertakings where that differentiation arises from the nature or the overall structure of the system of which they form part.
Jak je vysvětleno ve sdělení Komise [52]„některé podmínky mohou být odůvodněné objektivními rozdíly mezi poplatníky“.
As explained in the Commission Notice [52], ‘some conditions may be justified by objective differences between taxpayers’.
Jak bude v následujícím oddíle podrobněji vysvětleno, Komise se domnívá, že sporné opatření je selektivní, neboť zvýhodňuje výhradně určité skupiny podniků, které provádějí jisté investice v zahraničí, a že zvláštní charakter tohoto režimu není opodstatněn jeho povahou nezávisle na tom, zda je referenční systém definován jako právní předpisy o daňovém režimu pro finanční goodwill v rámci španělského daňového systému (viz body 92–114) nebo jako daňový režim pro goodwill plynoucí z majetkové účasti nabyté v podnicích, jež sídlí v jiné zemi než ve Španělsku (viz body 115–119).
As explained in more detail in the following section, the Commission considers that the measure at issue is selective in that it only favours certain groups of undertakings that carry out certain investments abroad and that this specific character is not justified by the nature of the scheme, regardless of whether the reference system is defined as the rules on the tax treatment of financial goodwill under the Spanish tax system (see recitals 92 to 114) or as the tax treatment of goodwill deriving from an economic interest taken in a company resident in a country other than Spain (see recitals 115 to 119).
Komise je názoru, že sporné opatření je nutno posoudit s přihlédnutím k obecným ustanovením předpisů o zdaňování příjmu právnických osob, která se vztahují na případy, kdy vznik goodwillu vede k daňovému zvýhodnění (viz body 35–55). Tento její postoj se zakládá především na domněnce, že případy, kdy je možné finanční goodwill odepsat, nezahrnují všechny kategorie daňových poplatníků, kteří se nacházejí v podobné skutkové a právní situaci.
The Commission considers that the measure at issue should be assessed in the light of the general provisions of the corporate tax system as applicable to situations in which the emergence of goodwill leads to a fiscal benefit (see recitals 35 to 55), essentially because the Commission considers that the situations in which financial goodwill can be amortised do not cover the whole category of taxpayers placed in a similar factual and legal situation.
Komise navíc dospěla k závěru, že sporné opatření by bylo státní podporou, i kdyby byl zvolen jiný referenční systém po vzoru toho, který navrhují španělské orgány (viz body odůvodnění 56–58), a to zejména kvůli rozdílným skutkovým a právním podmínkám, které je třeba splnit, aby bylo ustanovení o goodwillu plynoucím z podílů nabytých v podnicích usazených mimo Španělsko možné uplatnit na různé případy.
Moreover, even if an alternative reference system inspired by the one suggested by the Spanish authorities were chosen (see recitals 56 to 58), the Commission concludes that the measure at issue would still constitute a State aid measure essentially due to the different factual and legal conditions required for the different scenarios to benefit from the provisions on the goodwill that arises from an economic interest acquired in a company resident in a country other than Spain.
V této alternativní hypotéze je sporné opatření příliš nejasné a neurčité, neboť jeho uplatňování není podmíněno existencí zvláštních a právně vymezených situací, jež by rozdílný daňový režim opodstatňovaly.
Under this alternative scenario, the measure at issue is too imprecise and arbitrary as it does not set any conditions, such as the existence of specific, legally circumscribed situations which would justify different tax treatment.
Ze sporného opatření tak lze získat prospěch i v případech, u kterých se dostatečně neprokázalo, že by byly odlišné, a měly tudíž nárok na selektivní výjimku z obecně platných pravidel týkajících se goodwillu.
Consequently, situations which have not been demonstrated to be sufficiently different to justify a selective exception from general goodwill rules end up benefiting from the measure at issue.
Zdaňování finančního goodwillu v rámci španělského daňového systému v případě akvizic realizovaných uvnitř Společenství
Tax treatment of financial goodwill under the Spanish tax system as regards intra-Community acquisitions
Referenční systém
Reference system
Komise ve svém rozhodnutí o zahájení řízení vyjádřila názor, že odpovídajícím referenčním systémem je v tomto případě španělský systém zdaňování příjmu právnických osob, konkrétně pak předpisy, jež ve španělském daňovém systému upravují daňový režim finančního goodwillu.
In the initiating Decision, the Commission considered that the appropriate reference system is the Spanish corporate tax system, in particular the rules on the tax treatment of financial goodwill contained in the Spanish tax system.
Tento postoj je v souladu s dřívější praxí Komise i s judikaturou evropských soudů, které se domnívají, že referenčním systémem je běžný systém zdaňování příjmu právnických osob [54].
This approach is in line with previous Commission practice and the case-law of the European Courts, which consider the ordinary corporate tax system as the reference system [54].
Španělské orgány v předložených připomínkách podtrhují skutečnost, že překážky ztěžující přeshraniční podnikové kombinace staví daňové poplatníky, kteří nakupují podíly ve vnitrostátních podnicích, do jiné právní a skutkové situace než ty, kteří nabývají podíly v podnicích zahraničních.
The Spanish authorities’ comments stress that the constraints on cross-border business combinations place taxpayers that buy shareholdings in domestic companies in a different legal and factual situation from those that buy shareholdings in foreign companies.
Tento fakt zdůvodňují tím, že existují určité překážky, jež po nabytí podílu neumožňují španělským investorům provést přeshraniční kombinaci, zatímco ve vnitrostátním kontextu kombinaci učinit mohou.
According to the Spanish authorities, the reason for this situation is the existence of barriers which, following shareholdings acquisitions, do not allow Spanish investors to carry out cross-border combinations, whereas this can be done in a national context.
Co se týče údajných překážek, je třeba v prvé řadě zdůraznit, že třicet zúčastněných stran ani španělské orgány neposkytly o jejich existenci žádné podrobné informace a omezily se (dokonce i v posledních příspěvcích) na neurčitá a neopodstatněná tvrzení, v nichž upozorňovaly na obecná fakta – např. na rozdíly vyplývající z nezačlenění směrnice o právu společností do vnitrostátního práva nebo na rozdíly související s právy menšinových akcionářů, s právy věřitelů, s oblastí pracovního práva, s národní značkou či se všeobecnými politickými a obchodními aspekty.
First, as regards the existence of these alleged barriers, it should be stressed that the Spanish authorities and the 30 interested parties did not provide detailed information on the existence of such barriers and confined themselves, even in their latest submissions, to general and unsubstantiated allegations, highlighting general features such as differences arising from non-implementation of the Company Law Directive, differences concerning minority shareholders’ rights, creditors’ rights, labour law, the national trademark, and general political or commercial considerations.
Pokud by bylo možné podobné neopodstatněné a obecné výroky zohledňovat při posuzování působnosti článku 87 Smlouvy, hrozilo by nebezpečí, že pojem podpora by se stal do značné míry nahodilým.
If unsubstantiated and general elements such as these could be taken into account for determining the scope of Article 87 of the Treaty, the notion of aid would run the risk of becoming largely arbitrary.
Tato subjektivní tvrzení ostatně nejsou podložená a nelze je použít k argumentaci.
Furthermore, these subjective statements are neither developed nor justified.