natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Po konzultaci s nizozemským státem vypracovala skupina ABN AMRO dividendovou politiku, jejímž cílem bylo vyplacení dividend ve výši 40 % vykázaného ročního zisku.
In consultation with the Dutch State, ABN AMRO Group established a dividend policy targeting a dividend payout of 40 % of the reported annual profit.
Popis plánu restrukturalizace z prosince 2009 a aktualizovaného plánu restrukturalizace z listopadu 2010
Description of the Restructuring Plan of December 2009 and the updated Restructuring Plan of November 2010
Základem obchodní koncepce vypracované v rámci plánu restrukturalizace z prosince 2009 je spojení společností FBN a ABN AMRO N. Skupina ABN AMRO, nová banka vzniklá na základě plánu restrukturalizace z prosince 2009, se zaměří na střední tržní segment v Nizozemsku [44] a bude působit v oblasti „retailového a soukromého bankovnictví“ a „komerčního a obchodního bankovnictví“.
A merger between FBN and ABN AMRO N is central to the business concept developed in the December 2009 Restructuring Plan. ABN AMRO Group, the new bank emerging from the December 2009 Restructuring Plan, will focus on the mid-market segment in the Netherlands [44] and will be active in ‘Retail and Private Banking’ and ‘Commercial and Merchant Banking’.
Plán restrukturalizace z prosince 2009 vychází z poznatku, že kapitálové potřeby nesouvisely se základní výkonností společností FBN a ABN AMRO N, nýbrž spíše s nutností financovat jejich oddělení od mateřských společností a počáteční náklady na integraci v souvislosti se spojením.
The December 2009 Restructuring Plan starts from the diagnosis that the capital needs were not related to the underlying performance of FBN and ABN AMRO N, but rather to the need to finance their respective separation from their parent companies and the up-front integration costs of the merger.
Ve srovnávacím scénáři bez státní podpory se v plánu restrukturalizace z prosince 2009 uznává, že bez koordinovaného úsilí vlád zemí Beneluxu by společnost Fortis SA/NV vyhlásila úpadek, což by stáhlo dolů i společnosti FBN a ABN AMRO N.
In a counterfactual scenario without State aid, the December 2009 Restructuring Plan acknowledges that, without the coordinated effort of the Benelux governments, Fortis SA/NV would have collapsed, which would also have dragged down FBN and ABN AMRO N.
Plán restrukturalizace z prosince 2009 obsahuje finanční výhledy pro období 2009–2012 s rozdělením divizí na retailové bankovnictví, soukromé bankovnictví v Nizozemsku, mezinárodní soukromé bankovnictví a komerční a obchodní bankovnictví.
The December 2009 Restructuring Plan contains financial projections for the period 2009-2012 with a divisional breakdown into Retail Banking, Private Banking NL, Private Banking International and Commercial & Merchant Banking.
Pro rok 2012 vypočetla skupina ABN AMRO rovněž zisk z operací, který nezahrnuje náklady na přechod a předpokládá, že nákladové synergie již připadly na celý rok.
Specifically for 2012, ABN AMRO Group has also calculated a ‘run-rate’ profit, which excludes transition costs and assumes that cost synergies were already accounted for the full year.
Tyto výhledy byly poskytnuty pro základní scénář a pesimistický scénář.
Those projections were provided for a base case scenario and a worst case scenario.
Dne 8. listopadu 2010 aktualizoval nizozemský stát v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 finanční výhledy uvedené v plánu restrukturalizace z prosince 2009 pro období do roku 2012, včetně dodatečných výhledů pro rok 2013.
On 8 November 2010 in, the Dutch State updated the December 2009 Restructuring Plan’s financial projections for the period until 2012, including additional projections for 2013 in the November 2010 Restructuring Plan.
Základní scénář
Base case scenario
V základním scénáři vychází nizozemský stát z předpokladu, že objemy obchodu porostou v souladu s inflací.
In the base case scenario, the Dutch State starts from the assumption that business volumes will grow in line with inflation.
Náklady na zaměstnance podle předpokladů porostou o [1 – 6] % ročně a ostatní náklady o něco mírněji, tj. o [1 – 5] % ročně. Nizozemský stát rovněž předpokládá, že se rezervy skupiny ABN AMRO na úvěrové ztráty začnou snižovat z vysoké úrovně, která byla vykázána v roce 2009.
Personnel costs are assumed to rise by [1 - 6] % per annum and other costs by a more moderate [1 - 5] % per annum The Dutch State also anticipates that ABN AMRO Group’s loan loss provisions will start to decrease from the high level reported in 2009.
Podle základního scénáře obsaženého v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 dosáhne skupina ABN AMRO roce 2010 záporného čistého výsledku ve výši […] milionů EUR, než se od roku 2011 vrátí k zisku (tj. v roce 2011 zisk ve výši […] milionů EUR).
In the base case scenario in the November 2010 Restructuring Plan, ABN AMRO Group realises a negative net result of EUR […] million in 2010 before returning to profits from 2011 on (that is, EUR […] million profit in 2011).
V roce 2012 a 2013 se očekává, že se čisté zisky skupiny ABN AMRO zvýší na […] milionů EUR resp. […] milionů EUR, což se projeví v návratnosti vlastního kapitálu [45] ve výši přibližně […] %.
In 2012 and 2013, it is expected that ABN AMRO Group’s net profits increase to respectively EUR […] million and EUR […] million, translating in a Return on Equity [45] (‘RoE’) of around […] %.
Zlepšení ziskovosti skupiny ABN AMRO je založeno na vyšším provozním příjmu (který by se měl po slabém údaji za rok 2009 zlepšit), programu snižování nákladů, podle něhož by se měly náklady snižovat rychlostí 1,1 miliardy EUR před zdaněním ročně, a normalizaci rezerv na úvěrové ztráty po dosažení nejvyšší hodnoty v roce 2009.
The improvement of the ABN AMRO Group’s profitability is driven by better operating income (which should recover after the weak 2009 figure), the cost-cutting programme which at cruise speed should lower costs by EUR 1,1 billion pre-tax per annum and a normalisation of loan loss provisions after a peak in 2009.
V roce 2013 se poměr mezi náklady a příjmy skupiny ABN AMRO odhaduje na […] %.
In 2013, ABN AMRO Group’s cost-income ratio is projected to be […] %.
2009 (skuteč-nost)
2009 (Actual)
2012 z činností (O)
2012 run rate (E)
Provozní příjem
Operating income
Čisté příjmy z poplatků a provizí
Net fee & comm. income
Ostatní příjmy
Other income
Provozní výdaje – beze změn
Op. exp. – business as usual
Provozní výdaje – přechod
Op exp. – transition
Znehodnocení úvěrů
Loan impairments
Zisk před zdaněním
Profit before taxes
Daně a menšinové podíly
Taxes and minorities
Základní čistý zisk
Underlying net profit
(bez nákladů na přechod)
(ex transition costs)
Pesimistický scénář
Worst case scenario
V pesimistickém scénáři uvedeném v plánu restrukturalizace z listopadu 2010 vycházel nizozemský stát z opatrnějších předpokladů než v základním scénáři.
Under the worst case scenario in the November 2010 Restructuring Plan, the Dutch State started from more conservative assumptions than under the base case scenario.
Použil úroková rozpětí, která byla o 7,5 % nižší než v základním scénáři, obezřetnější odhady provizí a poplatků (růst o 4 % ročně na rozdíl od 7 % v základním scénáři), nižší synergie (dopad na zisk v roce 2013 ve výši -[…] milionů EUR) a o 15 % nižší míru snižování rezerv na úvěrové ztráty (dopad na zisk v roce 2013 ve výši -[…] milionů EUR).
It used interest margins which were 7,5 % lower than in the base case, more cautious forecasts for commissions & fees (growth of 4 % per annum as opposed to 7 % in the base case), lower synergies (impact of – EUR […] million on 2013 profit) and 15 % lower recovery rate of loan loss provisions (impact of – EUR […] million on 2013 profit).
Ačkoliv tyto opatrnější údaje vedly k nižším výsledkům, skupina ABN AMRO by byla přesto schopna docílit zisku.
While, those more conservative figures would lead to lower results, ABN AMRO Group would still be able to post a profit.
Pesimistický scénář předpokládá základní čistý zisk v roce 2012 ve výši […] milionů EUR a v roce 2013 […] milionů EUR (v porovnání s […] miliony EUR resp. […] miliony EUR v základním scénáři).
The worst case scenario foresees an underlying net profit of EUR […] million and EUR […] million in respectively 2012 and 2013 (which compares to respectively EUR […] million and EUR […] million in the base case scenario).
Odchod
Exit
V plánu restrukturalizace z prosince 2009 se nizozemský stát zabýval rovněž strategií odchodu a zdůraznil, že nemá v úmyslu zůstat dlouhodobým investorem skupiny ABN AMRO.
In its December 2009 Restructuring Plan, the Dutch State also touched upon its exit strategy, underlining that it does not have the intention to remain a long-term investor in ABN AMRO Group.
V dopise ze dne 20. srpna 2010 poskytl nizozemský stát Komisi podrobnější údaje o své strategii odchodu.
By letter of 20 August 2010, the Dutch State provided the Commission with more details on its exit strategy.
Nizozemský stát objasnil, že zvažuje převedení ve formě prvotní veřejné nabídky [47], nechává však otevřené i jiné možnosti, jako je soukromý prodej investorovi nebo účastníkovi trhu.
The Dutch State explained that it is contemplating a placement in the form of an IPO [47], but is keeping open other options such as a private sale to an investor or market participant.
Nizozemský stát má v úmyslu snížit svůj podíl ve skupině ABN AMRO na nejvýše [25 – 65] %, pokud možno do konce roku [2014 – 2018].
It is the Dutch State’s intention to reduce its stake in ABN AMRO Group up to a maximum of [25 - 65] %, preferably before the end of [2014 - 2018].
Nizozemský stát je zcela odhodlán k úplnému odchodu.
Ultimately, the Dutch State is fully committed to a complete exit.
Konečné rozhodnutí o prvotní veřejné nabídce je na nizozemském ministrovi financí a bude záviset na situaci na trhu, „připravenosti“ skupiny ABN AMRO na prvotní veřejnou nabídku a očekávaných výnosech.
The final decision on the IPO rests with the Dutch Minister of Finance and will depend on market circumstances, the ‘IPO readiness’ of ABN AMRO Group and the expected proceeds.
Nizozemská vláda zveřejnila svou strategii odchodu dne 24. ledna 2011 [48].
On 24 January 2011, the Dutch government also publicly set out its exit strategy [48].
Kapitálová přiměřenost
Capital Adequacy
Plán restrukturalizace z prosince 2009 (a rovněž aktualizovaný plán restrukturalizace z listopadu 2010) prokazuje, že po provedení všech opatření státní podpory bude skupina ABN AMRO dostatečně vybavena kapitálem.
The December 2009 Restructuring Plan (and also the updated November 2010 Restructuring Plan) show that – after implementation of all the State aid measures- ABN AMRO Group is sufficiently capitalised.
Během období restrukturalizace by měl být podíl kapitálu Tier 1 mezi rokem 2009 a 2012 výrazně nad […] % a v roce 2013 se dále zvýšit na […] %.
During the restructuring period, the projected Tier 1 ratios should stay comfortably above […] % between 2009 and 2012, to increase further to […] % in 2013.
Odprodeje
Divestments
V plánu restrukturalizace z prosince 2009 nizozemský stát objasnil, že skupina ABN AMRO již odprodala řadu podniků.
In its December 2009 Restructuring Plan, the Dutch State explains that ABN AMRO Group has already divested a number of businesses.
Kromě prodeje New HBU a IFN v rámci nápravného opatření v souvislosti se spojením odprodaly společnosti ABN AMRO N a FBN rovněž divize Intertrust a PFS.
Apart from the sale of New HBU and IFN during the Merger Remedy process, ABN AMRO N and FBN also divested Intertrust and PFS.
V porovnání se skupinou ABN AMRO připadá na divize Intertrust a PFS společně [0 – 5] % odhadovaného celkového provozního příjmu, [0 – 5] % nákladů a [0 – 5] % rizikově vážených aktiv.
Compared to ABN AMRO Group, Intertrust and PFS jointly represent [0 - 5] %, [0 - 5] % and [0 - 5] % in terms of its projected total operating income, costs and RWA respectively.
Během procesu restrukturalizace uskutečnila společnost FBN rovněž akvizici s cílem odstranit nesoulad vyplývající z rozdělení společnosti Fortis SA/NV.
During the restructuring process, FBN also made an acquisition to correct a misalignment resulting from the break-up of Fortis SA/NV.
Společnost FBN byla právoplatným vlastníkem OJ Zprostředkovatelství, clearingové fondy a úschova a všech kanceláří souvisejících s tímto podnikáním vyjma kanceláře v Chicagu, která zůstala součástí společnosti Fortis Bank SA/NV.
FBN was the legal owner of the BU Brokerage, Clearing and Custody and all the offices related to that business except for the Chicago office, which had remained part of Fortis Bank SA/NV.
K odstranění nesouladu vyplývajícího z rozdělení získala společnost FBN dne 31. července 2009 od společnosti Fortis Bank SA/NV pobočku Fortis Clearing Americas v Chicagu za cenu ve výši přibližně […] milionů USD.
To correct that separation-linked misalignment, FBN acquired the Chicago branch of Fortis Clearing Americas from Fortis Bank SA/NV on 31 July 2009 for a price of approximately USD […] million.
K určení jednotlivých opatření státní podpory použije Komise v tomto rozhodnutí stejná písmena jako v rozhodnutí ze dne 5. února 2010.
To identify the individual State aid measures, the Commission uses in this Decision the same letter codes as in its Decision of 5 February 2010.
Opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009
Measures covered by the Decision of 8 April 2009
Dne 3. října 2008 získal nizozemský stát od společnosti Fortis SA/NV společnost FBN (včetně ABN AMRO N) za částku ve výši 12,8 miliardy EUR (dále jen „opatření X“).
On 3 October 2008, the Dutch State acquired FBN (including ABN AMRO N) from Fortis SA/NV for EUR 12,8 billion (‘Measure X’).
S ohledem na toto opatření Komise nezahájila řízení, jelikož toto opatření samo o sobě neposkytlo společnosti FBN státní podporu, ačkoli bylo součástí transakce poskytující státní podporu společnosti FBN (viz 32. bod odůvodnění rozhodnutí ze dne 8. dubna 2009).
The Commission did not open the procedure in respect of that measure, which as such did not provide State aid to FBN, even if it was part of a transaction providing State aid to FBN (see recital 32 of the Decision of 8 April 2009).
V době, kdy nizozemský stát získal společnost FBN, byla tato společnost velmi závislá na společnosti Fortis Bank SA/NV, pokud jde o financování.
At the time of the FBN’s acquisition by the Dutch State, FBN depended heavily on Fortis Bank SA/NV for its funding.
Za účelem zajištění úplného oddělení společnosti FBN od společnosti Fortis Bank SA/NV bylo nutné, aby nizozemský stát ukončil finanční vztah mezi společnostmi FBN a Fortis Bank SA/NV.
To ensure full separation of FBN from Fortis Bank SA/NV, it was necessary for the Dutch State to end the funding relationship between FBN and Fortis Bank SA/NV.
V zájmu přerušení stávajících vazeb poskytl nizozemský stát společnosti FBN dne 3. října 2008 krátkodobou likvidní facilitu ve výši 45 miliard EUR (dále jen „opatření Y1“).
To cut the existing links, the Dutch State granted FBN a short-term liquidity facility of EUR 45 billion (‘Measure Y1’) on 3 October 2008.
Tato likvidní facilita umožnila společnosti FBN splatit společnosti Fortis Bank SA/NV krátkodobé úvěry ve výši 34 miliard EUR. Nizozemský stát v rámci tzv. „novace“ rovněž nahradil společnost Fortis Bank SA/NV jakožto poskytovatele dlouhodobých úvěrů společnosti FBN s nominální částkou ve výši 16,1 miliardy EUR (dále jen „opatření Y2“) [49].
That liquidity facility allowed FBN to repay to Fortis Bank SA/NV short-term loans of EUR 34 billion. The Dutch State also replaced Fortis Bank SA/NV as a lender of long-term loans to FBN for a nominal amount of EUR 16,1 billion in a so-called ‘novation’ (‘Measure Y2’) [49].
V období mezi 6. říjnem 2008 a 23. říjnem 2008 poskytl nizozemský stát společnosti FBN krátkodobé financování se sazbou EONIA [50] (u výpůjček denních peněz s částkou nejvýše 5 miliard EUR) nebo EURIBOR [51] (u dlouhodobější likvidity s částkou nejvýše 40 miliard EUR) bez jakéhokoli dalšího rozpětí.
In the period between 6 October 2008 and 23 October 2008, the Dutch State provided FBN short-term funding at EONIA [50] (for overnight lending with a maximum amount of EUR 5 billion) or EURIBOR [51] (for longer-term liquidity with a maximum amount of EUR 40 billion) without any extra spread.
Po dni 23. října 2008 existovalo krátké období (do 5. listopadu 2008), během něhož nizozemský stát uplatňoval sazbu EONIA + 50 bazických bodů a EURIBOR + 50 bazických bodů.
After 23 October 2008, there was a short period (until 5 November 2008) during which the Dutch State applied EONIA + 50 basis points and EURIBOR + 50 basis points.
Během tohoto druhého období se toto ujednání nadále týkalo částek v maximální výši 5 miliard EUR v případě denní likvidity a 40 miliard EUR u dlouhodobější likvidity.
During that second period, that arrangement was still for maximum amounts of EUR 5 billion for overnight liquidity and EUR 40 billion for longer-term liquidity.
V období od 5. listopadu 2008 do 1. března 2009 změnil nizozemský stát protiplnění na sazbu EONIA + 25 bazických bodů u výpůjček denních peněz a EURIBOR + 25 bazických bodů u úvěrů se splatností [52] do 3 měsíců a EURIBOR + 50 bazických bodů u úvěrů se splatností delší než 3 měsíce [53].
In the period between 5 November 2008 and 1 March 2009, the Dutch State changed the remuneration to EONIA + 25 basis points for overnight loans, EURIBOR + 25 basis points for loans with a maturity [52] of less than 3 months and EURIBOR + 50 basis points for loans with a maturity of more than 3 months [53].
Po dni 1. března 2009 vyvinul nizozemský stát dvoustupňový systém vybízející společnost FBN k snižování závislosti na státu.
After 1 March 2009, the Dutch State developed a two-step system encouraging FBN to reduce its reliance on the State.
První tranše finančních prostředků (bez ohledu na splatnost) byla poskytnuta se sazbou EURIBOR + 25 bazických bodů, jakmile však byla tato prahová hodnota překročena, mohla společnost FBN získat další likviditu pouze se sazbou EURIBOR + 50 bazických bodů [54].
A first tranche of funding (irrespective of the maturity) was made available at EURIBOR + 25 basis points but once that threshold was exceeded, FBN could only get extra liquidity at EURIBOR + 50 basis points [54].
Výše celkové likvidní facility a výše první prahové hodnoty se postupně snižovaly.
The amount of the total liquidity facility and the amount of the first threshold were gradually lowered.
Dne 9. července 2009 nizozemský stát Komisi informoval, že společnost FBN splatila státu veškeré krátkodobé úvěry.
On 9 July 2009, the Dutch State informed the Commission that FBN had repaid all its short-term loans to the State.
Dlouhodobé úvěry, které byly postoupeny nizozemskému státu (opatření Y2), činily 16,1 miliardy EUR, včetně kapitálu Tier 2 ve výši 8,15 miliardy EUR (z toho 3 miliardy EUR nad rámec Tier 2) a prioritních půjček ve výši 7,95 miliardy EUR.
The long-term loans novated to the Dutch State (Measure Y2) amounted to EUR 16,1 billion, including EUR 8,15 billion of Tier 2 capital (of which EUR 3 billion upper Tier 2) and EUR 7,95 billion of senior loans.
Dne 24. prosince 2008 získal nizozemský stát od společnosti FBN společnost ABN AMRO N za částku ve výši 6,5 miliard EUR (dále jen „opatření Z“).
On 24 December 2008, the Dutch State acquired ABN AMRO N from FBN for EUR 6,5 billion (‘Measure Z’).
Nizozemský stát nezaplatil hotově, nýbrž zrušením dlouhodobých pohledávek ve výši 6,5 miliard EUR, které získal v rámci integrovaných transakcí ze dne 3. října 2008 jako součást opatření Y2.
The Dutch State did not pay in cash but paid for the purchase by cancelling EUR 6,5 billion of long-term debt it had obtained in the integrated transactions of 3 October 2008 as part of Measure Y2.
Jinými slovy, nizozemský stát upustil od vymáhání pohledávek vůči společnosti FBN ve výši 6,5 miliardy EUR, aby tímto způsobem zaplatil za společnost ABN AMRO N [55].
In other words, the Dutch State waived EUR 6,5 billion of claims towards FBN to pay for ABN AMRO N [55].
Opatření, na něž se vztahovalo rozhodnutí ze dne 5. února 2010
Measures covered by the Decision of 5 February 2010
V lednu 2010 oznámil nizozemský stát další kapitálová opatření v hodnotě 4,39 miliardy EUR. Nizozemský stát upsal další povinně převoditelné cenné papíry v hodnotě 2,28 miliardy EUR k pokrytí dodatečných nákladů na rozdělení (780 milionů EUR, dále jen „opatření B3“), nedostatku kapitálu v důsledku prodeje New HBU (300 milionů EUR, dále jen „opatření B4“) a nákladů na integraci (1,2 miliardy EUR, dále jen „opatření B5“).
In January 2010, the Dutch State notified additional capital measures worth EUR 4,39 billion. The Dutch State subscribed to additional MCS-instruments of EUR 2,28 billion to cover additional separation costs (EUR 780 million, ‘Measure B3’), the capital shortfall resulting from the sale of New HBU (EUR 300 million, ‘Measure B4’) and integration costs (EUR 1,2 billion, ‘Measure B5’).
S cílem zajistit ve společnosti FBN soulad kapitálu Tier 1 s požadavky stanovenými v právních předpisech přeměnil nizozemský stát kapitál Tier 2 společnosti FBN ve výši 1,35 miliardy EUR, který již vlastnil, na kapitál Tier 1 (dále jen „opatření C“).
To bring FBN’s Tier 1 capital in line with regulatory requirements, the Dutch State also converted EUR 1,35 billion of FBN-Tier 2 capital it already owned into Tier 1 capital (‘Measure C’).
Nizozemský stát vyplatil rovněž ostatním členům konsorcia v hotovosti částku ve výši 740 milionů EUR (dále jen „opatření D“), jak se předpokládalo v dohodě akcionářů konsorcia, k vypořádání závazků, které se objevily teprve v průběhu rozdělování.
The Dutch State also paid the other consortium members EUR 740 million in cash (‘Measure D’) as was foreseen in the CSA to settle issues that only emerged in the course of the separation process.
Nizozemský stát poskytl rovněž záruku za křížové závazky vyplývající z prodeje New HBU (dále jen „opatření E“).
Finally, the Dutch State also provided a guarantee on cross liabilities resulting from the sale of New HBU (‘Measure E’).
Nástroj k snížení kapitálových požadavků (opatření A, kapitál odpovídající částce ve výši 1,7 miliardy EUR)
Capital relief instrument (Measure A, capital equivalent of EUR 1,7 billion)
Nizozemský stát prostřednictvím swapu úvěrového selhání prodal zajištění úvěrových rizik nizozemského hypotečního portfolia společnosti ABN AMRO N představující přibližně [30 – 80] % celkového hypotečního portfolia společnosti ABN AMRO N. Toto opatření vedlo k snížení rizikově vážených aktiv společnosti ABN AMRO N.
The Dutch State sold credit protection via a CDS on a Dutch mortgage portfolio of ABN AMRO N, representing around [30 - 80] % of ABN AMRO N’s total home loan portfolio. That measure had the effect of reducing the risk weighted assets of ABN AMRO N.
Jako protiplnění za zajištění úvěrových rizik obdržel nizozemský stát roční poplatek ve výši 51,5 bazického bodu (vypočteno jako procento hodnoty portfolia na začátku každého referenčního období).
To remunerate the credit protection, the Dutch State received an annual fee of 51,5 basis points (calculated as a percentage of the portfolio value in the beginning of each reference period).
Poplatek byl vypočítán pomocí ekvivalenční metody.
That fee was calculated using the capital equivalent cost methodology.
Nizozemský stát určil, kolik kapitálu by mohla společnost ABN AMRO N uvolnit v důsledku nástroje k snížení kapitálových požadavků (konkrétně 1,7 miliardy EUR na základě požadavků rámce Basilej I, které platily v době provedení nástroje k snížení kapitálových požadavků), a poté byla vypočtena návratnost tohoto uvolněného kapitálu ve výši 10 % (tj. 10 % z částky 1,7 miliardy EUR), což odpovídalo 51,5 bazického bodu z počáteční hodnoty portfolia ve výši 34,5 miliardy EUR.
The Dutch State determined how much capital ABN AMRO N could free up due to the capital relief instrument (namely EUR 1,7 billion, based on Basel I requirements which were still applied at the time the CRI agreement was implemented) and then it calculated a return of 10 % on that capital relief (namely 10 % on EUR 1,7 billion), which was equivalent to 51,5 basis points of the initial portfolio value of EUR 34,5 billion.