natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tento rozdíl mezi oběma sazbami ve výši [15 % až 20 %] skutečného platu úředníka byl zahrnut do zátěže # 2 a byl financován z výnosů z cenově regulovaných služeb (srov. tabulka 2).
That difference between the two rates of [15 to 20 %] of the incurred civil servant wage was included in burden #2 and covered by the price-regulated revenues (see Table 2).
Z ekonomického hlediska proto sazba příspěvků Deutsche Post na sociální zabezpečení nečiní 33 % skutečných platů, nýbrž pouze [20 % až 25 %].
From an economic point of view, Deutsche Post therefore does not bear a rate of 33 % of the incurred wages as wage-based social security contributions, but only a rate of [20 to 25 %].
Od roku 2003 je zbývající část přenesena na závislé spotřebitele, kteří musí platit poplatky pokrývající náklady Deutsche Post na sociální zabezpečení u služeb, na něž měla Deutsche Post do roku 2007 exkluzivní licenci, případně u univerzálních služeb, ve kterých měla Deutsche Post dominantní postavení.
Since 2003, the remainder has been borne by captive consumers, who pay tariffs calculated to cover Deutsche Post's social costs for the services for which Deutsche Post had an exclusive right until 2007, respectively for the universal services for which Deutsche Post enjoys a dominant position.
Při porovnávání sazby příspěvků použité na skutečné platy s výší příspěvků na sociální zabezpečení, které odvádí konkurent, musí být skutečný plat přepočítán na hrubý plat úředníka.
In order to compare the rate applied to the incurred wages to the level of social security contributions of a competitor, it is then still necessary to convert the incurred wage into the gross wage of the civil servants.
Skutečný plat činí [85 % až 90 %] hrubého platu úředníků [89].
The incurred wage corresponds to between [85 % and 90 %] of the civil servants' gross wage [89].
Na tomto základě odpovídá [20 % až 25 %] skutečného platu [17,5 % až 22,5 %] hrubého platu.
On that basis, [20 to 25 %] of incurred wages corresponds to [17,5 to 22,5 %] of the gross wage.
V důsledku omezení příspěvku deutsche Post do penzijního fondu na 33 % a povolení zátěže # 2 poštovním regulačním orgánem platí Deutsche post příspěvky na sociální zabezpečení ve výši [17,5 % až 22,5 %] hrubého platu úředníků.
As a result of the limitation of Deutsche Post's contribution to the Pension Fund at 33 % and the approval, by the Postal regulator, of burden #2, Deutsche Post thus pays a level of wage-based social security contributions of [17,5 to 22,5 %] of the gross wage of the civil servants.
Období 1995–2002
The period 1995-2002
Výnosy z poplatků, které Deutsche Post uplatňovala ve vyhrazeném odvětví, výrazně snížily v letech 1995–2002 skutečnou ekonomickou zátěž jejího příspěvku na pokrytí jejích nákladů na sociální zabezpečení.
In the period 1995-2002 the revenues from the tariffs applied by Deutsche Post in the reserved sector considerably reduced the actual economic burden of the contribution made by it to cover its social costs.
Při absenci výslovně vykazovaného prvku poplatků však může Komise pouze konstatovat, že výše příspěvku Deutsche Post zůstala nižší než referenční sazba.
However, in the absence of an earmarked element of the tariff, the Commission can only establish that the level of Deutsche Post's contribution remained below the benchmark rate.
Komise není s to vypočítat přesný rozdíl mezi oběma úrovněmi ani určit metodu, podle níž by tento výpočet mohl provést členský stát.
The Commission is unable to calculate the exact difference between those two levels, nor to devise a method that would enable the Member State to do so.
Období od roku 2003
The period since 2003
Pokud jde o srovnání sazby příspěvků REK s referenční sazbou, je třeba poznamenat, že sazba příspěvků REK vychází ze skutečných platů úředníků, jež v porovnání s hrubou mzdou soukromých zaměstnanců představují příliš nízký platový základ.
In order to compare the regulatory contribution rate to the benchmark rate, it must be noted that the regulatory contribution rate is based on the incurred civil servants' wages that are a too low wage base compared to the private employees' gross wage.
Sazba příspěvků REK musí být proto nově vypočítána jako procentní podíl hrubých platů úředníků.
The regulatory contribution rate needs therefore to be recalculated as a percentage of civil servants' gross wage.
Ze srovnání pro rok 2006 vyplývá, že – oproti referenční sazbě ve výši 33,5 % – příspěvky na sociální zabezpečení u cenově neregulovaných služeb ve skutečnosti činily [17,5 až 22,5] % hrubých platů úředníků (příp. [20 až 25] % skutečných platů úředníků).
Carrying out the comparison for 2006, the non-price regulated services have effectively carried social contributions of [17,5 to 22,5 %] of the civil servants' gross wage (respectively [20 to 25 %] of the incurred civil servants' wage) compared to the benchmark rate of 33,5 %.
Pokud jde o sazby příspěvků na sociální zabezpečení, profitovala tedy Deutsche Post v roce 2006 z komparativní výhody ve výši [10 až 15]% hrubých platů úředníků.
In terms of social contribution rates, Deutsche Post has therefore benefited from a comparative advantage of [10 to 15 %] of the civil servants' gross wages in 2006.
Srovnání sazby příspěvků REK s referenční sazbou příspěvků na sociální zabezpečení u Deutsche Post v roce 2006
Comparison of the regulatory contribution rate and the benchmark rate for DP's social contribution in 2006
Sazba příspěvků na sociální zabezpečení
Social contribution rate
Referenční sazba příspěvků na sociální zabezpečení u Deutsche Post
Benchmark rate for DP's social contribution charge
jako procentuální podíl z
in percentage of
hrubého platu soukromých zaměstnanců
Private employee's gross wage
hrubého platu úředníků
Civil servant's gross wage
Podíl zaměstnavatele
Employer's share
Zdravotního pojištění
Health insurance
Pojištění dlouhodobé péče
Nursing insurance
Pojištění pro případ nezaměstnanosti
Unemployment insurance
Důchodového pojištění
Pension insurance
Podíl zaměstnance
Employee's share
Sazba příspěvku
Contribution rate
Podle tabulky 7 činí referenční sazba pro Deutsche Post 33,5 % hrubého platu úředníků a je o [10–15] procentních bodů vyšší než úroveň, kterou Deutsche Post skutečně hradila.
Table 7 shows that the benchmark level for Deutsche Post amounts to 33,5 % of the civil servants' gross wage and is [10 to 15] percentage points higher than the level which Deutsche Post has de facto borne.
Rozdíl o [10 až 15] procentních bodů za rok 2006 je vyšší než nominální [8–13]% rozdíl mezi referenční sazbou ve výši 33,5 % a sazbou příspěvků REK, která činí [20–25] %.
The difference of [10 to 15] percentage points for 2006 goes beyond the nominal difference of [8 to 13]% between the benchmark rate of 33,5 % and the regulatory contribution rate of [20 to 25]%.
Rozdíl zahrnuje příplatek odpovídající [2–3] procentním bodům, který zohledňuje skutečnost, že nominální sazba příspěvků REK ve výši [20–25] % je nesprávně založena na skutečném platu úředníků a nikoliv na hrubém platu úředníků, který je rovnocenný hrubému platu soukromých zaměstnanců.
The difference includes a top-up of [2 to 3] percentage points that accounts for fact that the nominal regulatory contribution rate of [20 to 25]% has been inappropriately based on the incurred civil servants' wage and not on the civil servants' gross wage that is equivalent to the private employees' gross wage.
Předběžný závěr týkající se nutnosti a přiměřenosti
Preliminary conclusion on necessity and proportionality
Dotování penzí, které kryje potřebu financování penzijního fondu nad rámec příspěvku na sociální zabezpečení ve výši 33 % skutečného platu úředníků Deutsche Post, není nutné ani přiměřené z těchto důvodů:
The pension subsidy, which covers the funding need of the Pension fund that goes beyond the contribution of 33 % of incurred wages of Deutsche Post's civil servants, is neither necessary nor proportionate, for the following reasons:
V období 1995–2002 vznikly Deutsche Post skutečné náklady, které byly nižší než referenční hodnota; přesný rozdíl však nelze stanovit.
Between 1995 and 2002 Deutsche Post actually bore costs below the benchmark level, but the exact difference cannot be determined.
Deutsche Post od roku 2003 hradila náklady v průměrné výši [17,5–22,5] % hrubého platu svých úředníků, zatímco průměrná referenční sazba činí 32 % hrubého platu úředníků; zbývající náklady hradili uživatelé, neboť výnosy povolené podle regulace cenových stropů zahrnují zátěž vyplývající z nákladů na sociální zabezpečení, které jsou ve srovnání s konkurencí neobvyklé a které pokrývají zbývajících [10–15] % hrubého platu úředníků.
Since 2003 Deutsche Post has on average only borne costs of about [17,5 to 22,5]% of the civil servants' gross compared to the average benchmark rate of 32 % of the civil servants' gross wage; the remainder has been born by the consumer, because the revenues authorised under the price cap include the burden on excess social costs which cover the remaining [10 to 15 %] of civil servants' gross wage.
Pro rozdíl v sazbách od roku 2003 je dvojí vysvětlení:
The difference in the rates since 2003 comes from two effects:
Výše zákonného pojistného na sociální zabezpečení, kterou hradí podniky v odvětví listovních a balíkových zásilek, činí 41 % hrubého platu.
The level of wage-based social security charges which is borne by undertakings in the mail/parcel sector is 41 % of gross wages.
Pro účely srovnání s příspěvky, které Deutsche Post platí na sociální zabezpečení svých úředníků, je nutné provést opravu, která přihlíží k tomu, že úředníci platí 30 % až 50 % svých nákladů na zdravotní a dlouhodobou péči sami.
In order to compare it to the level that Deutsche Post pays for its civil servants, it is necessary to make a correction taking into account the fact that the civil servants bear 30 % to 50 % of their health and nursing care expenditures.
Tato část, kterou hradí úředníci, je rovnocenná podílu zaměstnanců na nákladech na zdravotní a dlouhodobou péči odpovídajícímu 7,5 % hrubých platů.
That contribution by the civil servants is equivalent to the employees' share of health and nursing care expenditures of 7,5 % of gross wages.
Příspěvek Deutsche Post se určuje na základě skutečných platů a nikoliv hrubých platů úředníků.
The contribution of Deutsche Post is calculated based on the incurred wage, not on the gross wage of the civil servants.
Referenční hodnota úředníků Deutsche Post tedy činí 33,5 % hrubého platu.
The benchmark rate for Deutsche Post's civil servants is therefore 33,5 % of gross wages.
Vyplývající snížení, které tuto hodnotu přesahuje, není v zásadě ani nutné, ani přiměřené.
The relief that goes beyond that level is in principle neither necessary nor proportionate.
U období 1995–2002 není možné stanovit přesně poměr snížení, které přesahuje výši, již lze přijmout jako nutnou a přiměřenou.
For the period 1995-2002 it is impossible to determine the exact part of the relief that goes beyond what can be accepted as necessary and proportionate.
Od roku 2003 tento poměr odpovídá [10–15] % hrubého platu.
Since 2003 that part corresponds to [10 to 15 %] of gross wages.
Vliv zvláštního konkurenčního a regulačního prostředí na kritéria nutnosti a přiměřenosti
Impact of the particular competitive and regulatory environment on necessity and proportionality
Posouzení nutnosti a přiměřenosti dotování penzí však musí přihlížet k tomu, že se jedná o zvláště konkurenční a regulační prostředí.
The assessment of the necessity and the proportionality of the pension subsidy has, however, to take into consideration the particular competitive and regulatory environment.
Jak je vysvětleno v oddíle II.2.1, disponovala Deutsche Post ke dni 31. prosince 2007 exkluzivní licencí na doručování určitých listovních zásilek.
As explained in Section II.2.1, Deutsche Post enjoyed until 31 December 2007 an exclusive right for certain letter services.
Dokud Deutsche Post disponovala exkluzivní licencí na určité poštovní zásilky, nemohli její konkurenti na této části poštovního trhu nabízet své služby.
As long as and to the extent that Deutsche Post enjoyed an exclusive right for certain letter services, its competitors could not compete for that part of the postal market.
Skutečnost, že poštovní regulační orgán dovolil Deutsche Post v plném rozsahu a částkou překračující příspěvky na sociální zabezpečení jejích konkurentů refinancovat tu část nákladů na sociální zabezpečení úředníků, která vyplývala z poskytování služeb podle exkluzivní licence, pomocí vyšších poplatků za cenově regulované služby, nemohla ovlivnit obchod v rozsahu, který by byl v rozporu se společným zájmem.
Therefore, the fact that for the civil servants who were in charge of the services falling under the exclusive right the Postal regulator allowed Deutsche Post to fully refinance all incurred social costs beyond the level of wage-based social security contributions of its competitors through increased regulated prices was unlikely to affect trade to an extent contrary to the common interest.
Povinnost univerzální služby je odůvodněna tím, že by poštovní provozovatelé v prostředí konkurenčního trhu určité služby ve venkovských nebo vzdálených oblastech buď vůbec neposkytovali, nebo by je poskytovali za nadměrné ceny.
The rationale for the universal service obligation is that in a competitive market, postal operators will not offer certain services in rural and remote areas, or only at prices that are not affordable.
Proto musí členské státy podle článku 4 směrnice 97/67/ES zajistit, aby uživatelé mohli využívat práva na všeobecnou službu zahrnující trvalé poskytování poštovní služby ve stanovené kvalitě na celém území za dostupné ceny pro všechny uživatele.
Therefore, Article 4 of Directive 97/67/EC obliges Member States to ensure that users enjoy the right to a universal service involving the permanent provision of a postal service of specified quality at all points in their territory at affordable prices for all users.
V tomto ohledu ukládají německé právní předpisy ukládají zvláštní povinnost všem poštovním provozovatelům, kteří mají dominantní postavení na trhu, pro nějž platí povinnost univerzální služby.
The German national legislation places in that regard a particular burden on any postal operator which enjoys a dominant position on a market which falls within the remit of the universal services.
Podle § 2 PDLV [91] musí tito poskytovatelé zajišťovat služby na daném trhu za stejných podmínek pro všechny uživatele.
Pursuant to § 2 PDLV [91], such an operator has to offer its services on the same conditions to all users.
Dominantní postavení na trhu měla a této povinnosti dosud podléhala pouze Deutsche Post.
Up to now, only Deutsche Post has enjoyed such a dominant position and has been subject to that obligation.
Od privatizace Deutsche Post neobdržela žádnou státní podporu jako náhradu za poskytování univerzálních služeb.
Since its incorporation, Deutsche Post has not received any State aid as compensation for universal service obligations.
Dostává však náhradu nákladů na poskytování univerzální služby z výnosů z cenově regulovaných služeb, pro které má dominantní postavení na trhu.
For the services for which it enjoys a dominant position, the Postal regulator has, however, approved increased regulated prices to finance the costs of ensuring the universal service.
Komise se domnívá, že při posuzování přiměřenosti a nutnosti dotování penzí je vhodné vzít tuto skutečnost v úvahu.
When assessing the proportionality and necessity of the pension subsidy, the Commission considers it appropriate to take that fact into account.
Komise proto dochází k závěru, že v těch případě nákladů na sociální zabezpečení úředníků, které vyplývající z poskytování cenově regulovaných služeb, jež spadají do působnosti povinnosti univerzální služby a pro něž má Deutsche Post dominantní postavení na trhu, skutečnost, že poštovní regulační orgán dovolil v plném rozsahu a částkou přesahující příspěvky na sociální zabezpečení jejích konkurentů financovat uvedené náklady na sociální zabezpečení pomocí poplatků za cenově regulované služby, nemohla ovlivnit trh v rozsahu, který by byl v rozporu se společným zájmem.
The Commission concludes therefore that for the civil servants' social costs that have been incurred for the provision of the price-regulated services, which fall under the universal service obligation and for which Deutsche Post has enjoyed a dominant position, the fact that the Postal regulator has approved a full pass-on of those social costs through higher regulated prices — even if those social costs go beyond the level that is normally assumed by competitors — does not affect trade to an extent contrary to the common interest.
Tento závěr se opírá zvláště konkurenční a regulační prostředí, v němž se tyto služby poskytují.
That conclusion is based on the particular competitive and regulatory environment in which those services are performed.
Na jiné oblasti proto jeho platnost nelze rozšířit.
Therefore, it cannot be extended to cover other sectors.
Dílčí závěr
Conclusion
Lze proto vyslovit závěr, že Deutsche Post počínaje rokem 2003 platila za své úředníky působící v cenově neregulovaných služeb příspěvky na sociální zabezpečení, které byly o 11–14 procentních bodů nižší, než sazba, kterou hradili její konkurenti.
It can therefore be concluded that, from 2003 onwards, Deutsche Post has assumed for the civil servants working for its non-price regulated services a level of wage-based social security contributions that has been 11 to 14 percentage points below the level that competitors have paid.
Komparativní výhoda ve vztahu k sazbě příspěvků na sociální zabezpečení oproti cenově neregulovaným službám (sazby příspěvků jako procentuelní podíl na hrubých platech úředníků).
Comparative advantage in social contribution rate with non-price regulated services (contribution rates in percentage of civil servants' gross wage)
Nízké příspěvky na sociální zabezpečení nejsou ani nutné ani přiměřené pro dosažení cíle postupného otevírání trhu s poštovními službami.
That lower level of contributions is neither necessary nor proportionate to attain the objective of a gradual market opening in postal services.
Deutsche Post je na dotčených trzích vystavena ostré konkurenci dalších podniků.
On the markets concerned, Deutsche Post is in fierce competition with other undertakings.
Komise se proto domnívá, že menší objem příspěvků na sociální zabezpečení ovlivňuje trh v rozsahu, který je v rozporu s obecným zájmem. Nelze jej proto označit za slučitelný s vnitřním trhem.
The Commission therefore considers that the lower level of contributions affects trade to an extent contrary to the common interest and cannot be declared compatible with the internal market.
S vnitřním trhem neslučitelný podíl dotování penzí pro období od 1. ledna 2003 se vypočítá jako rozdíl mezi referenční sazbou a sazbou příspěvků REK, který se vynásobí celkovou částkou hrubých platů úředníků působících v cenově neregulovaných službách podle níže uvedeného vzorce:
The incompatible share of the pension subsidy for the period since 1 January 2003 is calculated as the difference between the benchmark rate and regulatory contribution rate based on the civil servants' gross wage sum in the non-price regulated services according to the formula below:
Vzorec k výpočtu podpory neslučitelné s vnitřním trhem za období od 1. ledna 2003
Calculation formula for incompatible aid for period since 1 January 2003
Podpora neslučitelná s vnitřním trhem =
Incompatible aid =
(referenční sazba – sazba příspěvků REK)
(Benchmark rate — regulatory contribution rate)
Součet hrubých platů úředníků působících v cenově neregulovaných službách
Civil servants' gross wage sum in non-price regulated services
Podle dostupných údajů činí komparativní výhoda za období 2003–2010 [500–1000] milionů EUR (viz příloha).
Based on the available data, the calculations estimate a cumulated comparative advantage of EUR [500 to 1000] million for the period 2003-2010 (see annex).
Roční částka podpory neslučitelné s vnitřním trhem se v důsledku snížení počtu úředníků v tomto období snížila z […] milionů EUR v roce 2003 na […] milionů EUR v roce 2010.
The annual amount of the incompatible aid has decreased over time from EUR […] million in 2003 to EUR […] million in 2010 due to the shrinking workforce of civil servants.
Odpověď na argumenty Německa
Response to the arguments presented by Germany
V rozhodnutí o rozšíření řízení z roku 2007 Komise vyslovila pochybnosti ohledně nutnosti a přiměřenosti dotování penzí, jelikož příspěvky na sociální zabezpečení hrazené u cenově neregulovaných služeb byly o 11–14 % nižší než příspěvky hrazené soukromými konkurenty.
The 2011 Extension decision expressed doubts about the necessity and proportionality of the pension subsidy because the non-price regulated services benefited from a level of wage-based social security contributions that has effectively been 11 to 14 percentage points lower than the level that private competitors have had to carry.
Rozhodnutí o rozšíření řízení z roku 2011 kvantifikovalo výslednou výhodu v rozmezí 100–200 milionů EUR za rok.
The 2011 Extension decision quantified the resulting annual advantage to be in the range of EUR 100 to 200 million.
V reakci na rozhodnutí o rozšíření řízení z roku 2011 vzneslo Německo dvě hlavní připomínky:
In reply to the 2011 Extension decision, Germany raises two main objections:
Německo trvá na tom, že referenční sazba může být založena jen na podílu zaměstnavatele na příspěvcích na sociální zabezpečení, jelikož soukromé podniky nejsou ze zákona povinny podíl zaměstnance platit.
Germany insists that the benchmark rate can only be based on the employer's share of social contributions, because private undertakings have no legal obligation to pay the employees' contribution.
Referenční sazba by navíc měla zohledňovat skutečnost, že úroveň platů vyplácených u Deutsche Post byla vždy vyšší než „konkurenční úroveň“.
Furthermore, the benchmark rate should take into account the fact that Deutsche Post has always paid higher than ‘competitive’ wages.
Německo tvrdí, že Komise neprokázala, že jsou příjmy z cenově regulovaných univerzálních služeb jsou dostatečné k financování uplatňované zátěže vyplývající z nákladů na sociální zabezpečení, které jsou ve srovnání s konkurencí neobvyklé.
Germany claims that the Commission has failed to establish that the revenues from the price-regulated universal services were sufficient to finance the claimed burdens of excess social costs.
Komise oprávněně zahrnuje příspěvek zaměstnanců do referenční sazby a nepřizpůsobuje výši platů „platům obvyklým ve srovnání s konkurencí“.
The Commission is right to include the employees' contribution into the benchmark rate and not to adjust the wage level to a ‘competitive wage’
Německo namítá, že referenční hodnota převyšující podíl zaměstnavatele na sazbě příspěvků na sociální zabezpečení by Deutsche Post znevýhodnila oproti jejím konkurentům, kteří musí platit pouze podíl zaměstnavatele.
Germany argues that any benchmark above the employer's share of the social contribution rate would put Deutsche Post at a disadvantage compared to competitors who are only liable to pay the employer's share.
Pokud jde o tento první argument, upozorňuje Komise, že úředníci nejsou oproti soukromým zaměstnanců povinni přispívat na důchodové pojištění a pojištění pro případ nezaměstnanosti.
With regard to that first argument, the Commission observes that civil servants — unlike private employees — are not obliged to contribute to the pension and unemployment insurances.
Z tohoto důvodu musí být tyto příspěvky nutně zahrnuty do referenční sazby, čímž bude zajištěno, že jak Deutsche Post, tak soukromí konkurenti odvádějí – přímo či nepřímo – příspěvky ve stejné výši.
Therefore, those contributions must necessarily be included in the benchmark rate to ensure that both Deutsche Post and private competitors carry, directly or indirectly, equivalent levels of contributions.
Německo dále trvá na tom, že referenční sazba není uplatňována ani na hrubé ani na skutečné platy úředníků, nýbrž pouze na „platy obvyklé ve srovnání s konkurencí“.
Germany furthermore maintains that the benchmark rate is applied neither to the gross wage of the civil servants nor to the incurred wage of the civil servants, but to ‘competitive’ wages.