natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Avšak v případě obzvláště toxických látek (např. arsen, olovo, rtuť) zákonodárce rozhodl, že doporučovaný příděl by neměl přesáhnout 5 % tolerovatelného denního příjmu, aby se zajistilo, že budou přítomna pouze stopová množství, která jsou slučitelná se správnou výrobní praxí.
However, for particularly toxic substances (for example arsenic, lead, mercury) the Legislator decided that the recommended allocation should not exceed 5 % of the tolerable daily intake, in order to ensure that only traces that are compatible with good manufacturing practice will be present.
Za účelem vypočtení limitních hodnot by měl být maximální procentní podíl tolerovatelného denního příjmu vynásoben hmotností dítěte, která se odhaduje na 7,5 kg, a vydělen množstvím požitého materiálu hračky odhadovaným RIVM na 8 mg/den pro seškrábnutý materiál hračky, 100 mg pro drobivý materiál hračky a 400 mg pro tekutý nebo viskózní materiál hračky.
In order to obtain limit values, the maximum percentage of the tolerable daily intake should be multiplied by the weight of a child, estimated at 7,5 kg, and divided by the quantity of toy material ingested, estimated by the RIVM at 8 mg per day for scraped-off toy material, 100 mg for brittle toy material and 400 mg for liquid or sticky toy material.
Uvedená směrnice stanoví migrační limity, zatímco národní hodnoty, které chce Německo zachovat jsou vyjádřeny prostřednictvím biologické dostupnosti.
The Directive establishes migration limits, while the national values Germany wants to maintain are expressed in bioavailability.
Biologická dostupnost je definována jako množství chemických látek, které skutečně pochází z hračky a které může, ač ne nezbytně, být lidským tělem absorbováno.
Bioavailability is defined as the amount of chemicals which actually comes out of a toy and can but may not necessarily be absorbed by the human body.
Migrace je definována jako množství, které skutečně pochází z hračky a je skutečně lidským tělem absorbováno.
Migration is defined as the amount which actually comes out of a toy and is actually absorbed by the human body.
Komise uznává, že limity biologické dostupnosti stanovené v roce 1990 byly transformovány v migrační limity v normě EN 71-3 – Migrace určitých prvků.
The Commission acknowledges that the bioavailability limits set out in 1990 were transformed in migration limits in standard EN 71-3 — Migration of certain elements.
Avšak výpočty provedené pro účely této transformace byly přibližné.
However, calculations made for the purpose of this transformation were approximate.
Komise bere na vědomí, že normy nejsou povinné, ale že je výrobní odvětví používá na dobrovolném základě v rámci postupů posuzování shody stanovených v právních předpisech.
The Commission notes that standards are not mandatory, but used on a voluntary basis by industry in the framework on the conformity assessment procedures set out in the legislation.
Kromě toho je norma EN 71-3 v současné době revidována, aby se zajistil předpoklad shody s novými limitními hodnotami stanovenými v uvedené směrnici.
In addition, standard EN 71-3 is currently under revision in order to give presumption of conformity with the new limits values established in the Directive.
Závěrem lze říci, že při stanovení limitů podle uvedené směrnice a podle normy EN 71-3 byly zohledněny různé vědecké postoje.
In conclusion, different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
Limitní hodnoty stanovené podle uvedené měrnice jsou založeny na konzistentním a transparentním vědeckém toxikologickém přístupu k zajištění bezpečnosti a mohou být proto považovány za vhodnější.
Those established under the Directive are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to ensure safety, and can therefore be considered as more appropriate.
Arsen – všeobecné informace
Arsenic — general information
Arsen je kov, který se přirozeně vyskytuje v zemské kůře.
Arsenic is a metal naturally occurring in the earth’s crust.
Vyskytuje se v anorganické a v řadě organických forem, které se liší nejen svými fyzikálními a chemickými vlastnostmi, ale také výskytem a toxicitou.
It occurs in inorganic and numerous organic forms that differ not only in their physical and chemical properties but also in their occurrence and toxicity.
Činnosti, jako je těžba a dobývání, spalování odpadů a konzervace dřeva, jsou hlavním zdrojem arsenu v prostředí.
Activities such as mining, waste incineration and wood preservation are the major source for arsenic in the environment.
Hlavním zdrojem expozice člověka jsou pitná voda a potraviny (zejména mořští živočichové).
Drinking water and food (in particular seafood) are the main source of human exposure.
V hračkách lze stopy arsenu nalézt v důsledku používání přírodních surovin, které mohou být přirozeně kontaminované.
In toys, traces of arsenic can be found due to the use of natural raw materials which may be naturally contaminated.
Arsen je pro člověka vysoce toxický a může nepříznivě ovlivnit centrální nervový systém, což vede k poškození kognitivních funkcí.
Arsenic is highly toxic for humans, and can impair the central nervous system, leading to a deterioration of the cognitive functions.
Zvýšený chronický příjem anorganického arsenu může mít karcinogenní účinky.
Elevated chronic intake of inorganic arsenic may have carcinogenic effects.
Migrační limity arsenu v uvedené směrnici jsou založeny na tolerovatelném denním příjmu stanoveném Společným výborem odborníků Organizace spojených národů pro výživu a zemědělství a Světové zdravotnické organizace pro potravinářské přídatné látky (JECFA) v roce 1989, jak doporučil ústav RIVM.
The migration limits for arsenic in the Directive are based on the tolerable daily intake established by the Joint Food and Agriculture Organisation/World Health Organisation Expert Committee on Food Additives (JECFA) in 1989, as recommended by RIVM.
Stanovisko německé spolkové vlády
The position of the German Federal Government
S cílem podpořit svou žádost odkazují německé orgány na studii EFSA z roku 2009 [5], která hodnotí vliv arsenu na zdraví.
To support their request, the German authorities refer to the 2009 EFSA study [5] assessing the arsenic effects on health.
Tolerovatelný denní příjem stanovený JECFA v roce 1989 již není podle EFSA vhodný.
In EFSA’s opinion, the tolerable daily intake established by JECFA in 1989 is no longer appropriate.
Kromě toho dospěla EFSA k závěru, že v důsledku vědecké nejistoty není možné žádný tolerovatelný denní příjem stanovit.
In addition, EFSA concluded that no tolerable daily intake can be established due to scientific uncertainties.
Německé orgány zdůraznily, že EFSA doporučuje co největší omezení expozice arsenu, přičemž limitní hodnoty pro arsen v seškrábnutém materiálu se oproti limitům uvedeným v normě EN 71-3 ve směrnici zvýšily.
The German authorities pointed out that EFSA recommends reducing as far as possible exposure to arsenic, while the limit values for arsenic in scraped-off materials in the Directive increased compared to the limits contained in standard EN 71-3.
Německo dále zdůrazňuje, že hračky jsou hned po potravinách nejvýznamnějším zdrojem celkové expozice dětí arsenu.
Also, Germany underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Závěrem Německo žádá o zachování vnitrostátních limitů pro arsen.
In conclusion, Germany requests maintaining national limits for arsenic.
Hodnocení postoje německé spolkové vlády
Evaluation of the position of the German Federal Government
Komise byla informována o studii EFSA o arsenu z roku 2009 a považuje ji za nový vědecký důkaz, který může vyvolat revizi limitních hodnot arsenu.
The Commission was made aware of the 2009 EFSA study on arsenic, and considered it as new scientific evidence which may trigger the revision of the arsenic limit values.
Studie byla zaslána výboru SCHER.
The study was sent to the SCHER committee.
Ve svém stanovisku [6] SCHER konstatuje, že EFSA tolerovatelný denní příjem neodvodil, ale použil hodnotu založenou na riziku.
In its opinion [6], SCHER notes that EFSA has not derived a tolerable daily intake, but used a risk-based value.
Ve svých předchozích stanoviscích [7] dospěl SCHER k závěru, že „pokud jde o rakovinu, arsen vykazuje nelineární odezvu na dávky“.
SCHER concluded in previous opinions [7] that ‘arsenic shows a non-linear dose response regarding cancer’.
Při použití stávajících předpisy stanovených limitů pro pitnou vodu (10 μg/l) a expozice způsobené potravinami, které EFSA definoval pro průměrného spotřebitele, došel SCHER k závěru, že každodenní expozice člověka arsenu je přibližně 1 μg/kg tělesné hmotnosti/den a nezvyšuje výskyt tumorů.
Using the present legal limit for drinking water (10 μg/L) and the food exposure defined by EFSA for the average consumer, SCHER concludes that the daily human exposure to arsenic is approximately 1 μg/kg body weight/day and does not increase tumour incidence.
Tato hodnota může být použita jako pragmatický tolerovatelný denní příjem a expozice dětí prostřednictvím hraček by neměla překročit 10 %.
This value can be used as a pragmatic tolerable daily intake, and exposure of children via toys should not exceed 10 %.
Hodnota, ke které SCHER dospěl, odpovídá tolerovatelnému dennímu příjmu doporučenému RIVM a použitému v uvedené směrnici pro výpočet migrace arsenu z hraček.
The value on which SCHER concluded corresponds to the tolerable daily intake recommended by RIVM and used to calculate migration of arsenic from toys in the Directive.
Proto Komise dospěla k závěru, že limitní hodnoty pro arsen by neměly být změněny, protože nebyl stanoven žádný nový tolerovatelný příjem, který by mohl zpochybnit úroveň ochrany poskytovanou uvedenou směrnicí.
Therefore, the Commission concluded that the limit values for arsenic should not be amended, as no new tolerable intake, which may question the level of protection granted by the Directive, was established.
Oznámené limity jsou odvozeny z odhadovaných příjmů potravy stanovených v roce 1985, nikoli z dávek doporučených úřadem EFSA v roce 2009.
The limits notified are derived from estimated food intakes established in 1985, not from the doses recommended by EFSA in 2009.
Německé orgány dále uvedly, že limity arsenu v seškrábnutých materiálech (47 mg/kg materiálu) se oproti limitům stanoveným v normě EN 71-3 zvýšily.
The German authorities further stated that the limits for arsenic in scraped-off materials (47 mg/kg of material) increased compared to the limits established in standard EN 71-3.
Komise se domnívá, že při stanovení limitů podle uvedené směrnice a podle normy EN 71-3 byly zohledněny různé vědecké postoje.
The Commission considers that different scientific considerations were taken into account when establishing the limits under the Directive and under standard EN 71-3.
Migrační limity arsenu v seškrábnutém materiálu hračky jsou založeny na tolerovatelném denním příjmu doporučeném RIVM v roce 2007 a na předpokladu, že hračky by se na něm neměly podílet více než 5 %.
The migration limits for arsenic in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 5 %.
Tento procentní podíl byl vynásoben odhadovanou hmotností dítěte (7,5 kg) a vydělen odhadovaným množstvím pozřeného materiálu hračky (8 mg/kg u seškrábnutých materiálů).
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped off materials).
Komise proto považuje limitní hodnoty stanovené v uvedené směrnici za vhodnější.
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive as more appropriate.
Německo dále zdůrazňuje, že hračky jsou hned po potravinách nejvýznamnějším zdrojem celkové expozice dětí arsenu.
Germany further underlines that toys are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Komise konstatuje, že na základě dostupných vědeckých údajů [8] jsou nejvýznamnějšími zdroji celkové expozice dětí arsenu půdy a ošetřené dřevo.
The Commission notes that, based on scientific data available [8], soils and treated wood are the most significant contribution after food to the overall exposure of children to arsenic.
Avšak bez ohledu na skutečné příspěvky různých prostředí k celkové expozici má zákonodárce za to, že příspěvek z hraček by v zájmu zajištění bezpečnosti neměl přesáhnout 5 % celkové expozice.
However, regardless of the actual contributions from different compartments to the overall exposure, the Legislator considered that contribution from toys should not exceed 5 % of the overall exposure, in order to assure safety.
Ve světle výše uvedených úvah je Komise toho názoru, že opatření oznámená Německem v souvislosti s arsenem nelze považovat za opodstatněná ze závažných důvodů ochrany lidského zdraví.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to arsenic can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Antimon – všeobecné informace
Antimony — general information
Antimon je polokovový chemický prvek, který může existovat ve dvou formách, jmenovitě v kovové a v nekovové formě.
Antimony is a semi-metallic chemical element which can exist in two forms, namely metallic and non-metallic form.
Antimon se v prostředí vyskytuje přirozeně, avšak vstupuje do něj rovněž prostřednictvím několika průmyslových aplikací.
Antimony occurs naturally in the environment, but also enters the environment through several industrial applications.
Antimon se používá k výrobě určitých typů polovodičových součástek, jako jsou diody a infračervené detektory.
Antimony is used to make certain types of semi-conductor devices, such as diodes and infrared detectors.
Antimonové slitiny se používají mimo jiné rovněž v bateriích, kovech s nízkým třením, liteřině a pláštích kabelů.
Antimony alloys are also used in batteries, low-friction metals, type metal and cable sheathing, among other products.
Sloučeniny antimonu jsou využívány k výrobě ohnivzdorných materiálů a barev.
Antimony compounds are used to make flame-proofing materials and paints.
Vdechnutí antimonu může vyvolat podráždění očí, kůže a plic.
Inhalation of antimony can cause irritation of the eyes, skin and lungs.
Dlouhodobá expozice může způsobit onemocnění plic, srdeční potíže, průjem, prudké zvracení a vředy.
Prolonged exposure can cause lung diseases, heart problems, diarrhoea, severe vomiting and ulcers.
V hračkách může být antimon použit jako látka zpomalující hoření.
In toys, antimony can be used as a flame retardant.
Proto Německo žádá o zachování vnitrostátních limitů.
Therefore Germany requests maintaining national limits.
Jak již bylo uvedeno, Komise zastává názor, že limitní hodnoty stanovené v rámci uvedené směrnice jsou vhodnější, neboť jsou založeny na konzistentním a transparentním vědeckém toxikologickém přístupu k zajištění bezpečnosti.
As previously stated, the Commission holds the opinion that the limit values established under the Directive are more appropriate, since they are based on a consistent and transparent scientific-toxicological approach to assure safety.
Migrační limity antimonu v seškrábnutém materiálu hračky jsou založeny na tolerovatelném denním příjmu odvozeném WHO [9] v roce 2003 a doporučeném RIVM v roce 2007 a na předpokladu, že hračky by se na něm neměly podílet více než 10 %.
The migration limits for antimony in scraped-off toy material are based on the tolerable daily intake derived by the WHO [9] in 2003 and recommended by RIVM in 2007, and on the assumption that contribution from toys should not exceed 10 %.
Tento procentní podíl byl vynásoben odhadovanou hmotností dítěte (7,5 kg) a vydělen odhadovaným množstvím pozřeného materiálu hračky (8 mg/kg u seškrábnutých materiálů).
This percentage was multiplied by the estimated weight of a child (7,5 kg), and divided by the estimated quantity of toy material ingested (8 mg/kg for scraped-off materials).
Komise proto považuje limitní hodnoty stanovené v uvedené směrnici za vhodnější.
Thus, the Commission considers the limit values established in the Directive to be more appropriate.
Kromě toho Komise bere na vědomí, že Německo v předloženém odůvodnění uznává, že se neočekává žádný nepříznivý dopad limitních hodnot pro antimon stanovených v uvedené směrnici na lidské zdraví.
In addition, the Commission acknowledges that Germany, in the justification brought forward, admits that no adverse effect on human health is expected from the limit values for antimony as established in the Directive.
Komise dále konstatuje, že Německo neposkytlo žádné důkazy prokazující, že uvedená směrnice neposkytuje odpovídající úroveň ochrany dětí, ani že by německá opatření zajišťovala vyšší úroveň ochrany.
The Commission notes furthermore that Germany did not provide any evidence demonstrating that the Directive does not offer an appropriate level of protection to children, nor that the German measures would assure a higher level of protection.
Ve světle výše uvedených úvah je Komise toho názoru, že opatření oznámená Německem v souvislosti s antimonem nelze považovat za opodstatněná ze závažných důvodů ochrany lidského zdraví.
In the light of the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to antimony can not be considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Baryum – všeobecné informace
Barium — general information
Avšak jiné barnaté soli, jako je chlorid barnatý a dusičnan barnatý, jsou ve vodě snadno rozpustné.
Other barium salt such as barium chloride and barium nitrate, however, readily dissolves in water.
Baryum se vyskytuje v povrchových vodách a v pitné vodě (přirozený výskyt).
Barium is present surface water and drinking water (natural occurrence).
Obsah barya v pitné vodě závisí na regionálních geochemických podmínkách.
The barium content in drinking water depends on regional geochemical conditions.
Baryum obsahují rovněž potraviny.
Food also contains barium.
Požití barya může způsobit zvýšení krevního tlaku, podráždění žaludku a svalovou ochablost, poškození jater, ledvin, srdce a sleziny.
Ingestion of barium can cause increased blood pressure, stomach irritation, and muscle weakness, damage to the liver, kidney, heart, and spleen.
Baryum má pouze několik průmyslových aplikací.
Barium has few industrial applications.
Jelikož se baryum přirozeně vyskytuje v prostředí, lze stopová množství barya nalézt v hračkách, jsou-li vyrobeny z přírodních surovin.
As barium naturally occurs in the environment, traces of barium can be found in toys when manufactured with natural raw materials.
Německé orgány se domnívají, že existují pochybnosti ohledně tolerovatelného denního příjmu používaného pro výpočet migračních limitů pro baryum v této směrnici.
The German authorities consider that there are uncertainties with regard to the tolerable daily intake used for calculating migration limits for barium in the Directive.
RIVM použil tolerovatelný denní příjem ve výši 600 μg/kg tělesné hmotnosti/den na základě údajů získaných z pokusů na zvířatech (Engelen et al. 2008).
RIVM used a tolerable daily intake of 600 μg/kg body weight/day, based on animal experiments data (Engelen et al. 2008).
Podle Německa mělo použití tohoto tolerovatelného denního příjmu v porovnání s limity stanovenými v normě EN 71-3 za následek vyšší migrační limity pro baryum v seškrábnutém materiálu.
According to Germany, the use of this tolerable daily intake resulted in higher migration limits for barium in scraped-off materials, compared to those set out in standard EN 71-3.
Německo se domnívá, že je volba RIVM zpochybnitelná, protože WHO [10] stanovila podstatně nižší tolerovatelný denní příjem.
Germany considers the choice of RIVM to be questionable, since WHO [10] determined considerably lower tolerable daily intakes.
Německo proto žádá o zachování vnitrostátních limitů pro baryum.
Thus Germany requests maintaining national limits with regard to barium.
Komise bere na vědomí, že existují pochybnosti ohledně tolerovatelného denního příjmu pro baryum.
The Commission notes that there are uncertainties with regard to the tolerable daily intake for barium.
Ačkoli jsou údaje o účincích na člověka považovány za přiměřenější základ pro odvození tolerovatelného denního příjmu, RIVM se domníval, že studie poskytující tyto údaje obsahovaly významné nedostatky.
Although human data are considered as a more appropriate basis for deriving a tolerable daily intake, RIVM considered that the studies providing these data contained important flaws.
Proto byly použity údaje získané z pokusů na zvířatech, které jsou pro odvozování tolerovatelného denního příjmu spolehlivější.
Therefore animal experiments data, more reliable for deriving a tolerable daily intake, were used.
Posudek WHO založený na údajích o účincích na člověka doporučuje nižší tolerovatelný denní příjem.
The WHO assessment, based on human data, recommends a lower tolerable daily intake.
Komise uznává, že je možné, že RIVM náležitě nezvážil tento posudek, který by velmi pravděpodobně poskytl vyšší úroveň ochrany dětí.
The Commission recognises that this assessment, likely to offer a higher level of protection to children, may not have been appropriately considered by RIVM.
Proto zaslala Komise žádost o stanovisko výboru SCHER a požádala o doplňující hodnocení migračních limitů pro baryum a o doporučení ohledně tolerovatelného denního příjmu, který má být použit, a to v kontextu posudku WHO.
Thus, the Commission sent a request for an opinion to the SCHER committee, asking for an additional evaluation of the migration limits for barium, and recommendations with regard to the tolerable daily intake to be used, in the light of the WHO assessment document.
Vypracování stanoviska se očekává v březnu 2012.
The opinion is expected to be delivered in March 2012.
Na základě závěrů stanoviska výboru SCHER může v nezbytném případě Komise přistoupit k revizi migračních limitů pro baryum stanovených v uvedené směrnici.
Based on the outcome of the SCHER opinion, the Commission may proceed, if deemed necessary, to the revision of the migration limits for barium as established in the Directive.
Ve světle výše uvedených úvah je Komise toho názoru, že opatření oznámená Německem v souvislosti s baryem nelze považovat za opodstatněná ze závažných důvodů ochrany lidského zdraví.
In the light on the above considerations, the Commission is of the opinion that the measures notified by Germany with regard to barium are considered as justified on grounds of major need of protection of human health.
Olovo – všeobecné informace
Lead — general information
Olovo je obzvláště toxický kov, který se vyskytuje jak v organické, tak v anorganické formě.
Lead is a particularly toxic metal which takes both organic and inorganic form.
Vzhledem k tomu, že je olovo s ohledem na své neurotoxické účinky považováno za toxickou látku bez prahové hodnoty a vzhledem ke specifické zranitelnosti dětí by měla být jejich expozice olovu co nejvíce omezena.
Given that lead is considered as a non-threshold toxic substance for neurotoxic effects and given the specific vulnerability of children, their exposure to lead should be reduced to the maximum extent possible.
Expozice olovu může vést k poškození centrálního nervového systému dítěte, což nepříznivě ovlivní jeho rozvoj.
The exposure to lead can cause damage to a child’s central nervous system, thus adversely impacting his/her development.
Zdrojem expozice olovu jsou zejména potravinářské výrobky (hlavními zdroji expozice jsou obiloviny, zelenina a voda z kohoutku).
Lead exposure mainly arises from food products (cereals, vegetables and tap water being the major contributors to lead exposure).
Dalším důležitým zdrojem expozice je prostředí, zejména domácí prach.
Another important exposure source is the environment, in particular house dust.
Dalším zdrojem expozice je kontakt se spotřebním zbožím, včetně hraček.
An additional exposure source is the contact with consumer products, including toys.