natgillin/translations-raw huggingface dataset:
navíc maximální vzdálenost po silnici mezi každou pobočkou poštovních služeb nabízející základní sortiment služeb a poštovním úřadem nabízejícím úplný sortiment služeb nesmí přesáhnout 10 km.
additionally, the maximum road distance from each outlet with a basic range of services to a post office offering a complete range of services must not exceed 10 km.
Belgické orgány se domnívají, že zvláštní požadavky na počet a typ poboček poštovních služeb, které tvoří maloobchodní síť DPLP, představují zvláštní povinnost v oblasti územního pokrytí uloženou státem, jež přesahuje požadavky spojené se závazkem všeobecné služby (ZVS).
The Belgian authorities consider that the specific requirements concerning the number and type of outlets in the DPLP retail network constitute a separate, territorial coverage obligation imposed by the State beyond the requirements linked to the USO.
Na tomto základě Belgie soudí, že by stát měl vyrovnávat všechny čisté náklady odpovídající této zvláštní povinnosti územního pokrytí.
On this basis Belgium considers that all the net costs of that specific territorial coverage obligation should be compensated by the State.
Kvantifikace omezení týkajícího se sítě: za účelem stanovení čistých nákladů, které DPLP vznikají z povinnosti udržovat maloobchodní síť skládající se z alespoň 1300 poboček poštovních služeb, z nichž je minimálně 589 poštovních úřadů, belgické orgány porovnaly skutečnou maloobchodní síť, jejíž hustota a typ poboček poštovních služeb je uložena státem, s teoretickou maloobchodní sítí, již by DPLP provozovala, pokud by nemusela brát ohled na tato konkrétní omezení.
Quantifying the network constraint: in order to determine the net costs for DPLP arising from the obligation to operate a retail network composed of at least 1300 outlets, of which a minimum of 589 must be post offices, the Belgian authorities have compared the actual retail network, in which the density and type of outlets are imposed by the State, with a hypothetical retail network that DPLP would operate in the absence of specific constraints.
Jinými slovy, teoretická maloobchodní síť je síť, kterou by se DPLP rozhodla provozovat za obchodních podmínek, jestliže by jí stát neuložil závazky veřejné služby.
In other words, the hypothetical retail network is what DPLP would have chosen to operate under commercial terms in the absence of the public service obligations imposed by the State.
Belgické orgány se domnívají, že tuto teoretickou síť by tvořily pouze poštovní přepážky.
The Belgian authorities consider that the hypothetical network would be composed entirely of points poste.
Poštovní úřady by zmizely.
There would no longer be post offices.
Aby ovšem DPLP mohla nadále obsloužit stejný celkový objem zákazníků, musela by výrazně zvýšit počet poštovních přepážek.
However, in order to be able to continue to serve the same total volume of customers, DPLP would have to drastically increase the number of points poste.
Srovnání mezi skutečnou maloobchodní sítí DPLP a teoretickou sítí v případě neexistence povinností uložených státem
Comparison of DPLP’s current retail network with a hypothetical network in the absence of State obligations
Počet poboček poštovních služeb celkem
Total number of outlets
Poštovní úřady (a) + poštovní přepážky (b)
Post offices (a) + points poste (b)
Počet poštovních úřadů
Number of post offices
(vyhrazené pobočky poštovních služeb spravované přímo DPLP)
(dedicated outlets run by DPLP itself)
Počet poštovních přepážek
Number of points poste
(pobočky poštovních služeb umístěné v prostorách třetích subjektů)
(service counters located in third-party premises)
Skutečná maloobchodní síť DPLP (stav na konci roku 2009)
DPLP’s actual retail network (end 2009)
Teoretická maloobchodní síť v případě neexistence omezení uložených státem (podle belgických orgánů)
Hypothetical retail network in the absence of constraints imposed by the State (according to the Belgian authorities)
Povinnost týkající maloobchodní sítě uložená státem
Retail network obligation imposed by the State
Min. 1300
Minimum 1300
Min. 589
Minimum 589
Žádná povinnost
No obligation
Jak vyplývá z výše uvedené tabulky, skutečná maloobchodní síť DPLP odpovídá požadavkům státu: jak celkový počet poboček poštovních služeb, tak počet poštovních úřadů přesahuje požadovanou míru.
As can be seen from table above, DPLP’s actual retail network fulfils the requirements of the State: the total number of outlets and the number of post offices are both above the required level.
Teoretická síť, již by DPLP provozovala, pokud by měla povolení zvolit si svou maloobchodní síť na základě čistě obchodních hledisek, by vypadala naopak zcela odlišně: celkový počet poboček poštovních služeb by se zvýšil, ovšem poštovní úřady spravované DPLP by zmizely.
By contrast, the hypothetical network that DPLP would operate if it were allowed to choose its retail network on a purely commercial basis would be significantly different: the total number of points poste would increase, but there would no longer be post offices run by DPLP.
Skutečný stav u omezení týkajícího se sítě: je nutno upřesnit, že omezení, které stát uložil DPLP, není jasně prokázáno.
Reality of the network constraint: it should be pointed out that the State-imposed constraint on DPLP is not clearly established.
Zaprvé, síť skutečně udržovaná DPLP je větší, než požaduje stát.
First, the actual network operated by DPLP is larger than that required by the State.
Jak celkový počet poboček poštovních služeb, tak počet poštovních úřadů je vyšší než minimální počet požadovaný státem, což by nasvědčovalo tomu, že povinnosti, jež má plnit, DPLP nezatěžují, protože z vlastní vůle udržuje síť v současné velikosti.
Both the total number of outlets and the number of post offices is higher than the minimum required by the State. This could imply that DPLP is not actually constrained by the obligations, but instead chooses freely to operate a network of the current size.
Belgické orgány vysvětlují tento nadbytek poštovních úřadů podmínkou vzdálenosti 10 km, nutností určité bezpečnostní zálohy pro případ neočekávaných uzavření poštovních přepážek a jejich záměrem zvýšit v příští smlouvě o správě požadovaný minimální počet poštovních úřadů na 650, čímž by bylo kontraproduktivní uzavírat kvůli sladění se současně stanoveným počtem poštovní úřady s tím, že se budou za určitou dobu znovu otevírat.
The Belgian authorities justify this excess number of post offices by the 10 km distance requirement, the need to have a safety margin in case of unexpected closures of points poste, and their intention to increase the required minimum number of post offices to 650 in the next management contract, which would make it counter-productive to close offices to come down to the level currently required, only to re-open them again later.
Belgické orgány zdůrazňují, že z těchto důvodů nebyla DPLP schopna snížit počet poštovních úřadů ve větší míře, a přiblížit ho tak požadovanému minimálnímu počtu 589.
The Belgian authorities argue that, for these reasons, it has not been feasible for DPLP to further decrease the number of post offices to move it closer to the minimum requirement of 589.
Podle nich je současné uspořádání sítě, jež čítá 713 poštovních úřadů, přes nominální nadbytek poboček poštovních služeb ve skutečnosti určeno požadavky státu.
According to the Belgian authorities, the current network of 713 post offices is therefore de facto constrained by the State requirements despite the nominal excess in the numbers of outlets.
Obchodní model poštovních přepážek neexistuje nutně od roku 1992.
The business model of the points poste has not necessarily been available since 1992.
Zaměstnanci DPLP se navíc v minulosti skládali hlavně ze statutárních úředníků, u nichž byly mzdové náklady velmi nepružné.
Furthermore, in the past, DPLP’s workforce was mainly composed of civil servants, whose payroll costs were very rigid.
Jelikož poštovní přepážky nejsou spravovány zaměstnanci DPLP, platila by DPLP i nadále statutární úředníky, kteří by již nebyli přiděleni na poštovní úřady.
As the points poste are not run by DPLP personnel, the DPLP statutory employees no longer working in post offices would have remained on DPLP’s payroll.
Je proto málo pravděpodobné, že by případné uzavření poštovních úřadů na počátku období, jež je předmětem šetření, mohlo vést k přímému snížení mzdových nákladů.
It is therefore doubtful whether, in the early part of the period under investigation, the potential closure of post offices would have entailed savings in direct payroll costs.
Tohoto typu úspor by naopak mohlo být do určité míry dosaženo v roce 2009, kdy počet smluvních pracovníků mezi zaměstnanci stoupl.
By contrast, in 2009, when the workforce was composed to a higher degree of contractual workers, such cost savings could have materialised to some extent.
Vzhledem k postupnému přechodu na zaměstnance s pružnějším statusem a vzhledem k po sobě následujícím zlepšením systému analytického účetnictví lze předpokládat, že účetní údaje z posledních hospodářských roků jsou prosty tohoto typu zkreslení.
With the gradual transition towards less rigid staffing and the successive improvements in the cost accounting system, the accounting data from more recent years can be considered free from this type of distortion.
Ovšem vzhledem ke skutečnosti, že pro společnost bpost nadále pracuje 20000 státních zaměstnanců a že je nelze ani zaměstnat na poštovních pobočkách a ani propustit, zůstává i dnes nahrazení všech poštovních úřadů poštovními pobočkami nadále teoretickou a nerealistickou možností.
However, given that there are still over 20000 civil servants working for bpost, who can neither be employed in points poste nor be dismissed, the replacement of all post offices by points poste remains a purely theoretical and unrealistic option even today.
Belgické orgány nicméně zdůrazňují, že v minulosti byly případné náklady spojené s propuštěním údajně vyrovnávány úsporami na provozních nákladech a prodejem budov, kterých již nebylo potřeba.
The Belgian authorities underline, however, that potential redundancy costs in the past would have been offset by savings in operating costs and the sale of unnecessary buildings.
Pokud jde o spolehlivost údajů za období 1992–2002, belgické orgány tvrdí, že náklady maloobchodní sítě byly ve skutečnosti zřejmě podceněny, protože některé prvky, které by bylo možno považovat za náklady sítě, byly seskupeny pod jinými nákladovými středisky.
As regards the reliability of the data for the years 1992-2002, the Belgian authorities state that the costs of the retail network have probably been underestimated, as some items that could have been considered network costs have been grouped in other cost centres.
Slabé stránky metody retropolace proto údajně zmírňují jiné, opatrné předpoklady, které belgické orgány zvolily pro výpočet nákladů za předchozí hospodářské roky.
Consequently, the weaknesses in the backward projection method would be offset by the other, conservative assumptions made by the Belgian authorities when calculating the cost in the past years.
Existence zvláštní povinnosti územního pokrytí: i v případě, že by se uznala existence omezení týkajícího se sítě, nejeví se tvrzení belgických orgánů, podle nějž toto omezení provází oddělený úkol územního pokrytí, jako oprávněné. Ukazuje se totiž, že smlouvy o správě neobsahují žádná zvláštní ustanovení, která by stanovila skutečnou povinnost územního pokrytí, jež by byla oddělená a přesahovala by požadavky spojené se závazky všeobecné služby a dalšími závazky veřejné služby.
Existence of a specific obligation for territorial coverage: even if the existence of the network constraint were accepted, the Belgian authorities’ claim that it results in a separate territorial coverage mission does not seem justified because there do not appear to be specific provisions in the management contracts defining such an obligation that would be distinct from and go beyond the requirements of the USO and other public services obligations.
Smlouvy o správě uzavřené mezi DPLP a belgickým státem naopak upřesňují, že omezení týkající se sítě má za jediný cíl zajištění všeobecné služby a dalších služeb obecného hospodářského zájmu (distribuce novin a časopisů, poštovní účty, poštovní poukázky atd.) a náklady sítě nutné pro tento účel jsou již předem zaneseny na účty těchto různých služeb [119].
On the contrary, the management contracts between DPLP and the Belgian State specify that the sole purpose of the network constraint is to ensure the universal service and the other SGEIs (distribution of newspapers, magazines, postal accounts, postal orders, etc.); and the network costs necessary for the provision of these services are a priori already booked in the accounts of these different services [119].
Smlouvy o správě kromě toho nepočítají se žádným mechanizmem na vyrovnání nákladů závazku územního pokrytí.
In addition, the management contracts do not provide for any mechanism to compensate for the costs of a territorial coverage obligation.
Komise poznamenává, že povinnost stanovit ukazatele výpočtu vyrovnání předem byla vložena do rámce pro SOHZ z roku 2005 a že nadměrné vyrovnání nákladů za služby obecného hospodářského zájmu, jež měla DPLP, bylo zjištěno pro období po roce 2005 (viz 386. bod odůvodnění).
The Commission notes that the requirement to define parameters in advance for calculating compensation was introduced in the 2005 SGEI Framework and that overcompensation for SGEI costs incurred by DPLP has been identified in the period after 2005 (see recital 386).
Je nutno poznamenat, že podle článku 3 směrnice 97/67/ES jsou členské státy povinny uložit svým tradičním poštovním provozovatelům povinnost poskytovat všeobecnou službu v odpovídající kvalitě, a to zejména pokud jde o zeměpisné pokrytí.
It should be noted that, in accordance with Article 3 of Directive 97/67/EC, Member States are required to impose an obligation upon postal incumbents to provide a universal service at an appropriate level of quality, including appropriate geographic coverage.
Toto územní pokrytí, jež v tomto konkrétním případě týkajícím se Belgie existuje, ovšem představuje jen jeden z celé řady aspektů závazku všeobecné služby.
However, this territorial coverage, which also exists in the present Belgian case, is only one of the multiple aspects of the USO.
Ve smlouvách o správě, kterými je DPLP svěřen úkol všeobecné služby, Komise nezjišťuje žádnou zmínku o dodatečném úkolu, který by nutil tradičního poštovního provozovatele k udržování větší sítě s více úřady, než je nutné pro územní pokrytí vyžadované závazkem veřejné služby a dalšími souvisejícími veřejnými službami, a který by odpovídal logice územní soudržnosti a územního rozvoje.
In the management contracts entrusting DPLP with the universal service mission, the Commission cannot identify any reference to an additional mission requiring the postal incumbent to operate a larger network of offices beyond the territorial coverage imposed by the USO and other related public services to meet objectives of territorial cohesion or development.
Každý poštovní úřad provozovaný DPLP kvůli zajištění všeobecné služby k územní soudržnosti [120] nepochybně přispívá, ovšem z právního hlediska je povinnost zachovat tento poštovní úřad spojena s nutností zajistit všeobecnou poštovní služby a další související služby v dostatečné kvalitě.
There is no doubt that each post office run by DPLP for universal service reasons contributes to territorial cohesion [120]. However, legally speaking, the obligation to operate it is linked to the need to guarantee a sufficient degree of quality in the universal postal service and other related services.
Aby bylo možno zmiňovat doplňkový územní úkol, bylo by podle použitelné judikatury nutno, aby DPLP byla pověřena odděleným a jasně definovaným úkolem zachovat přebytečné úřady poštovní sítě, jejíž velikost byla stanovena pro všeobecnou službu.
In order to invoke such a complementary territorial mission, in the light of the relevant case law, it would be necessary for DPLP to be entrusted with a separate and clearly defined mission to operate offices beyond the size of the postal network fixed for universal service reasons.
Toto pověření by muselo upřesňovat závazky, náklady z nich vyplývající a také systém financování čistých nákladů dodatečného územního úkolu.
This entrustment would have to specify the obligations, the ensuing costs and the system for financing the net costs of the additional territorial mission.
Komise žádný z těchto prvků ve smlouvách o správě uzavřených mezi státem a DPLP nenalézá.
The Commission cannot find any of these elements in the management contracts between the State and DPLP.
Belgické orgány a DPLP se snaží opravňovat existenci odděleného územního úkolu následně a uměle, když tvrdí, že územní pokrytí stanovené ve smlouvách o správě má dvojí důvod: vyplývá jak z úkolu všeobecné služby, tak z údajného územního úkolu, který závazek všeobecné služby přesahuje.
The Belgian authorities and DPLP are in fact trying artificially to justify a posteriori the existence of a distinct territorial mission by arguing that the territorial coverage set out in the management contracts is necessary on two counts: both for USO purposes and for an alleged territorial mission beyond the USO.
Odpovídající smlouvy ovšem neobsahují žádné ustanovení, které by se zmiňovalo o údajném odděleném územním úkolu, který by DPLP nutil k udržování větší sítě, než jaká je stanovena pro účely poskytování všeobecné služby.
However, the relevant contracts lack any provisions on the alleged separate territorial mission requiring DPLP to operate a larger network than that laid down for universal service provision.
Je nutno poznamenat, že umělá povaha tvrzení belgických orgánů a DPLP vystupuje rovněž z jejich vlastního uvažování.
It should be noted that the artificial nature of the claims made by the Belgian authorities and DPLP is further evidenced by their own reasoning.
Aby snížily míru případného nadměrného vyrovnání, by si belgické orgány přály, aby Komise považovala za náklady vyvolané dodatečným územním úkolem, který přesahuje závazek všeobecné služby, rozdíl mezi skutečnými náklady plnohodnotného poštovního úřadu a náklady teoretické poštovní přepážky, jež by jej nahradila.
The Belgian authorities, with a view to diminishing the level of potential overcompensation, would like the Commission to take into consideration, as part of the costs of an additional territorial mission beyond the scope of the USO, the difference between the real cost of a fully-fledged office and the cost of a hypothetical point poste that would replace it.
Toto uvažování se neopírá o větší teoretickou síť, kterou by DPLP udržovala kvůli dosažení územních cílů. Omezuje se na zdůraznění nadnákladů vyvolaných pokrytím všeobecné služby, která podle smluv o správě nemá nárok na žádnou podporu.
This reasoning does not rely upon a hypothetical larger network that DPLP would operate to meet its territorial objectives, but only identifies the extra cost of the universal service coverage, which is not entitled to aid under the management contracts.
Tuto neexistenci územního cíle potvrzuje skutečnost, že by belgické orgány musely pro poskytování všeobecné služby výrazně zvýšit počet poštovních přepážek, protože tuto službu není možno zajistit s jejich stejným počtem.
This absence of a territorial objective is confirmed by the fact that the Belgian authorities would have to substantially increase the number of points poste to provide the universal service since it is not possible to do it with an equivalent number of points poste.
Přesto je možno konstatovat, že, ačkoliv není zřejmě možné přijmout tvrzení belgických orgánů, které zmiňují skutečnou a oddělenou povinnost územního pokrytí, se omezení ohledně sítě uložené belgickým státem, který požaduje udržování sítě umožňující zajistit všeobecnou službu a další veřejné služby, netýká pouze těchto služeb; znamená totiž také dodatečné náklady pro obchodní služby.
Nevertheless, it can be observed that, although it does not appear possible to accept the claim by the Belgian authorities of a real and distinct territorial coverage obligation, the network constraint imposed by the Belgian State to operate a network capable of delivering the universal service and the other public services not only concerns those services, but also induces additional costs for the commercial services.
Jak je vysvětleno v 354. bodě odůvodnění, přispívají podle účetnictví podle činností a v souladu s judikaturou ve věci Chronopost ke společným nákladům všechny činnosti, jež maloobchodní síť používají.
In line with activity-based costing and in accordance with the Chronopost case law, all the activities using the retail network contribute towards its common costs, as explained in recital 354.
K nákladům sítě proto přispívají všechny produkty včetně produktů obchodních.
Consequently, all the products, including the commercial products, contribute to the network costs.
Náklady vyplývající z povinnosti uložené státem udržovat poštovní úřady zatěžují obchodní produkty, které zřejmě vykazují neustále ztrátu, a to i když jsou prodávány za tržní cenu.
The costs deriving from the State-imposed requirement to operate post offices are a burden on the commercial products, which appear to be consistently loss making as a result, even though they are sold at market price.
DPLP nabízí své obchodní služby přes síť, protože financují část jejích fixních nákladů, a přispívají tak nepřímo na všeobecnou službu.
DPLP sells its commercial services through the network because they finance a share of the fixed costs of the network and therefore contribute indirectly to the universal service.
Z hospodářského hlediska by bylo při posuzování nadměrného vyrovnání DPLP smysluplné zohlednit ztráty vykazované obchodními produkty a vyvolané závazky všeobecné služby a dalších veřejných služeb.
From an economic viewpoint, it would seem sensible, when assessing overcompensation to DPLP, to take into account the losses on commercial products induced by the USO and other public services obligations.
Má-li DPLP hospodářský zájem využívat maloobchodní síť pro prodej obchodních produktů, vede to z hlediska analytického účetnictví k tomu, že je část nákladů sítě, které by byly jinak přiřazeny veřejné službě, přiřazována obchodním produktům, které jsou kvůli tomu zřejmě ztrátové.
While DPLP has an economic incentive to sell commercial products through the retail network, the consequence, from a cost-accounting perspective, is that a proportion of the network costs that would otherwise be charged to the public service is instead allocated to the commercial products, which appear loss making as a result.
Systém výpočtu nadměrného vyrovnání
System for calculating overcompensation
Výpočet nadměrného vyrovnání v tomto konkrétním případě lze proto shrnout takto:
Accordingly, the calculation of overcompensation in the present case can summarised as follows:
Čisté náklady (náklady – příjmy) služeb obecného hospodářského zájmu
Net cost (costs minus revenues) of SGEIs
Přiměřený zisk povolený pro služby obecného hospodářského zájmu
Reasonable profit allowed to SGEIs
+ Přebytky navíc pocházející z vyhrazeného odvětví všeobecné služby (po financování všeobecné služby včetně nadnákladů sítě, které tato služba vyvolá u obchodních služeb)
+ Surplus from excess profit from USO reserved area (after the financing of the universal service, including the additional cost it induces for commercial services)
Slučitelnost kapitálových vkladů
Compatibility of the capital injections
Slučitelnost kapitálového vkladu z roku 1997 je nutno posoudit níže v rámci posouzení slučitelnosti ročních vyrovnání za služby obecného hospodářského zájmu, protože se nejedná o zvláštní navýšení kapitálu, ale o platbu související s vyrovnáním přiznaným za úkoly veřejné služby za období 1992–1996.
The compatibility of the 1997 capital injection should be examined as part of the assessment of the compatibility of the annual SGEI compensation since it was not a separate recapitalisation, but a payment related to compensation for the public service missions for the period 1992-1996.