natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V případech, kdy opatření vytvářejí různé úrovně pohody, musí se to ve výpočtech jasně projevit.
In cases where measures produce different comfort levels, this shall be made transparent in the calculations.
VÝPOČET POTŘEBY PRIMÁRNÍ ENERGIE V DŮSLEDKU UPLATNĚNÍ TĚCHTO OPATŘENÍ A BALÍČKŮ OPATŘENÍ NA REFERENČNÍ BUDOVU
CALCULATION OF THE PRIMARY ENERGY DEMAND RESULTING FROM THE APPLICATION OF SUCH MEASURES AND PACKAGES OF MEASURES TO A REFERENCE BUILDING
Energetická náročnost se vypočítá podle obvyklého celkového rámce, který je uveden v příloze I směrnice 2010/31/EU.
The energy performance is calculated in accordance with the common general framework provided in Annex I to Directive 2010/31/EU.
Členské státy vypočtou energetickou náročnost opatření/balíčků/variant tak, že nejprve vypočítají potřebu energie pro vytápění a chlazení.
Member States shall calculate the energy performance of measures/packages/variants by calculating, for the nationally defined floor area, first the energy needed for heating and cooling.
Poté se vypočítá dodaná energie pro vytápění budov, chlazení, větrání, přípravu teplé vody a systémy osvětlení na podlahovou plochu dle definice v daném členském státě.
Subsequently the delivered energy for space heating, cooling, ventilation, domestic hot water and lighting systems is calculated.
Energie vyrobená na místě se odečte od primární energetické poptávky a od energie dodané.
Energy produced onsite shall be deducted from the primary energy demand and delivered energy.
Členské státy vypočítají výslednou spotřebu primární energie za použití konverzních faktorů primární energie stanovených na vnitrostátní úrovni.
Member States shall calculate the resulting primary energy use using primary energy conversion factors established at national level.
Konverzní faktory primární energie oznámí Komisi v rámci podávání zpráv podle článku 6 tohoto nařízení.
They shall report to the Commission the primary energy conversion factors in the reporting referred to in Article 6 of this Regulation.
Členské státy použijí:
Member States shall use:
buď příslušné normy CEN pro výpočet energetické náročnosti;
either the relevant existing CEN standards for the calculation of energy performance;
nebo ekvivalentní vnitrostátní metodu výpočtu za předpokladu, že je v souladu s čl. 2 odst. 4 přílohy I směrnice 2010/31/EU.
or an equivalent national calculation method provided that the latter is in accordance with Article 2(4) and Annex I to Directive 2010/31/EU.
Výsledky energetické náročnosti se pro účely nákladově optimálního výpočtu vyjádří ve čtverečních metrech užitkové podlahové plochy referenční budovy a vztahují se na potřebu primární energie.
Energy performance results shall, for the purpose of the cost-optimal calculation, be expressed in square meters of useful floor area of a reference building and refer to primary energy demand.
VÝPOČET CELKOVÝCH NÁKLADŮ Z HLEDISKA ČISTÉ SOUČASNÉ HODNOTY PRO KAŽDOU REFERENČNÍ BUDOVU
CALCULATION OF THE GLOBAL COST IN TERMS OF NET PRESENT VALUE FOR EACH REFERENCE BUILDING
Kategorie nákladů
Categories of costs
Členské státy stanoví a popíšou tyto jednotlivé kategorie nákladů, které se použijí:
Member States shall establish and describe the following separate cost categories to be used:
vstupní investiční náklady;
Initial investment costs;
proměnné náklady.
Running costs.
Ty zahrnují náklady na pravidelnou výměnu prvků budov a mohou případně zahrnovat zisk z vyrobené energie, který členské státy mohou brát v úvahu při finančním výpočtu;
These include costs for periodic replacement of building elements and might include, if appropriate, the earnings from energy produced that Member States may take into account in the financial calculation;
náklady na energii odpovídají celkovým nákladům na energii, včetně ceny energie, tarifů za výkon a poplatků za rozvod;
Energy costs shall reflect overall energy cost including energy price, capacity tariffs and grid tariffs;
náklady na likvidaci, přicházejí-li v úvahu.
Disposal costs if appropriate.
Pro účely výpočtů na makroekonomické úrovni zavedou členské státy další kategorii nákladů, a to:
For the calculation at macroeconomic level, Member States shall in addition establish the cost category:
náklady na emise skleníkových plynů.
Cost of greenhouse gas emissions.
Odpovídají kvantifikovaným, v penězích vyjádřeným a diskontovaným provozním nákladům na CO2 z emisí skleníkových plynů v tunách ekvivalentu CO2 za výpočtové období.
These shall reflect the quantified, monetised and discounted operational costs of CO2 resulting from the greenhouse gas emissions in tonnes of CO2 equivalent over the calculation period.
Obecné principy výpočtu nákladů
General principles for cost calculation
Při provádění prognóz vývoje nákladů na energii mohou členské státy použít prognózy vývoje cen energií v příloze II tohoto nařízení pro ropu, plyn, uhlí a elektřinu, přičemž nejprve vyjádří průměrné absolutní ceny energie (vyjádřené v eurech) pro tyto zdroje energie v roce provádění výpočtu.
In projecting energy cost developments, Member States may use the energy price development forecasts in Annex II to this Regulation for oil, gas, coal and electricity, starting with the average absolute energy prices (expressed in euro) for these energy sources in the year of the calculation exercise.
Členské státy také stanoví vnitrostátní prognózy vývoje cen energií pro další energonositele používané v podstatném rozsahu v jejich regionálním/lokálním rámci, a případně také pro tarify nejvyššího zatížení.
Member States shall also establish national energy price development forecasts for other energy carriers used to a significant extent in their regional/local context and if appropriate also for peak load tariffs.
Předpovídané trendy vývoje cen a aktuální podíly různých energonositelů na spotřebě energie budov oznámí Komisi.
They shall report the projected price trends and the current shares of the different energy carriers in building energy use to the Commission.
Do výpočtu nákladů může být také zahrnut dopad (očekávaného) vývoje cen v budoucnosti u jiných nákladů než nákladů na energii, výměnu prvků budov v průběhu výpočtového období a případně nákladů na likvidaci.
The effect of (expected) future price developments for other than energy costs, replacement of building elements during the calculation period, and disposal costs where applicable, may also be included in the cost calculation.
Při provádění přezkumu a aktualizaci výpočtů je nutno brát v úvahu vývoj cen, a to i v důsledku inovací a úprav technologií.
Price developments, including through innovation and adaptation of technologies, have to be taken into account when the calculations are reviewed and updated.
Údaje o nákladech pro kategorie nákladů a) až d) musí být založeny na trhu a musí být soudržné, co se týče lokality a času.
Cost data for cost categories (a) to (d) shall be market-based and shall be coherent as regards location and time.
Náklady by měly být vyjádřeny jako reálné náklady po odečtu inflace.
Costs should be expressed as real costs excluding inflation.
Náklady se posoudí na úrovni členských států.
Costs shall be assessed at country level.
Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty lze vynechat:
When determining the global cost of a measure/package/variant, the following may be omitted:
náklady, které jsou shodné pro všechna posuzovaná opatření/balíčky/varianty;
costs that are the same for all assessed measures/packages/variants;
náklady související s prvky budovy, které nemají žádný vliv na energetickou náročnost budovy.
costs related to building elements which have no influence on the energy performance of a building.
Všechny ostatní náklady je nutno při výpočtu celkových nákladů vzít plně v potaz.
All other costs need to be fully taken into account for the calculation of global costs.
Zůstatková hodnota se stanoví lineárním odepisováním vstupních investičních nebo obnovovacích nákladů příslušného prvku budovy do konce výpočtového období diskontovaného na začátek výpočtového období.
The residual value shall be determined by a straight-line depreciation of the initial investment or replacement cost of a given building element until the end of the calculation period discounted to the beginning of the calculation period.
Doba odpisu se stanoví podle ekonomické životnosti budovy nebo prvku budovy.
The depreciation time is determined by the economic lifetime of a building or building element.
Může být zapotřebí zůstatkové hodnoty prvků budov upravit o náklady na jejich odstranění z budovy na konci odhadované ekonomické životnosti budovy.
Residual values of building elements may need to be corrected for the cost of removing them from the building at the end of the estimated economic lifecycle of the building.
Na konci výpočtového období se zohlední náklady na likvidaci (připadají-li v úvahu) nebo zůstatková hodnota komponent a prvků budov za účelem stanovení konečných nákladů za odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy.
At the end of the calculation period, the disposal costs (if applicable) or the residual value of the components and building elements are taken into account to determine the final costs over the estimated economic lifecycle of the building.
Členské státy použijí výpočtové období 30 let pro obytné a veřejné budovy a 20 let pro komerční nebytové budovy.
Member States shall use a calculation period of 30 years for residential and public buildings, and a calculation period of 20 years for commercial, non-residential buildings.
Členské státy se vyzývají, aby při definování odhadované ekonomické životnosti prvků budov používaly přílohu A normy EN 15459 o ekonomických ukazatelích pro prvky budov.
Member States are encouraged to use Annex A to EN 15459 on economical data for building elements when defining estimated economic lifetimes for those building elements.
Pokud jsou zavedeny jiné odhadované ekonomické životnosti pro prvky budov, měly by být oznámeny Komisi ve zprávě podle článku 6.
If other estimated economic lifetimes for building elements are established, these should be reported to the Commission as part of the reporting referred to in Article 6.
Členské státy definují odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy na vnitrostátní úrovni.
Member States shall define at national level the estimated economic lifecycle of a building.
Výpočet celkových nákladů pro finanční výpočet
Calculation of global costs for a financial calculation
Při určování celkových nákladů opatření/balíčku/varianty pro účely finančního výpočtu jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny placené zákazníkem, včetně všech daní, včetně DPH a dalších poplatků.
When determining the global cost of a measure/package/variant for the financial calculation, the relevant prices to be taken into account are the prices paid by the customer including all applicable taxes including VAT and charges.
Optimálně mají být do výpočtu zahrnuty také dotace dostupné pro různé varianty/balíčky/opatření, ale členské státy se mohou rozhodnout, že tyto dotace nezahrnou, nicméně v takovém případě musí vyčlenit nejen dotace a režimy podpory pro technologie, ale také všechny eventuální dotace cen energií.
Ideally also the subsidies available for different variants/packages/measures are to be included into the calculation, but Member States can choose to leave subsidies aside, ensuring however that in that case both subsidies and support schemes for technologies, but also possibly existing subsidies for energy prices are taken out.
Celkové náklady na budovy a jejich prvky se vypočítají sečtením různých typů nákladů, na něž se aplikuje diskontní sazba prostřednictvím diskontního faktoru tak, že se vyjádří prostřednictvím hodnoty ve výchozím roce plus snížené zůstatkové hodnoty takto:
Global costs for buildings and building elements shall be calculated by summing the different types of costs and applying to these the discount rate by means of a discount factor so as to express them in terms of value in the starting year, plus the discounted residual value as follows:
je výpočtové období
means the calculation period
jsou celkové náklady (vztažené k výchozímu roku τ 0) za výpočtové období
means global cost (referred to starting year τ 0) over the calculation period
jsou vstupní investiční náklady na opatření nebo soubor opatření j
means initial investment costs for measure or set of measures j
jsou roční náklady za rok i na opatření nebo soubor opatření j
means annual cost during year i for measure or set of measures j
je zůstatková hodnota opatření nebo souboru opatření j na konci výpočtového období (diskontovaná k výchozímu roku τ 0).
means residual value of measure or set of measures j at the end of the calculation period (discounted to the starting year τ 0).
je diskontní faktor pro rok i založený na diskontní sazbě r, který se vypočítá
means discount factor for year i based on discount rate r to be calculated
Kde p je počet roků od výchozího období a r je reálná diskontní sazba.
where p means the number of years from the starting period and r means the real discount rate.
Členské státy stanoví diskontní sazbu, která se má použít při finančním výpočtu poté, co provedou analýzu citlivosti minimálně pro dvě různé diskontní sazby podle vlastní volby.
Member States shall determine the discount rate to be used in the financial calculation after having performed a sensitivity analysis on at least two different rates of their choice.
Výpočet celkových nákladů pro makroekonomický výpočet
Calculation of global costs for the macroeconomic calculation
Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty jsou příslušnými cenami, které se zahrnují do výpočtů, ceny bez započtení daní, DPH, poplatků a dotací.
When determining the global cost for the macroeconomic calculation of a measure/package/variant, the relevant prices to be taken into account are the prices excluding all applicable taxes, VAT, charges and subsidies.
Při určování celkových nákladů pro účely makroekonomického výpočtu opatření/balíčku/varianty se ke kategoriím nákladů uvedených v bodě 4.1 přidá ještě další kategorie, a to náklady na emise skleníkových plynů, takže upravený vzorec pro výpočet celkových nákladů vypadá takto:
When determining the global cost at macroeconomic level of a measure/package/variant, in addition to the cost categories listed under 4.1, a new cost category cost of greenhouse gas emissions is to be included so that the adjusted global cost methodology reads as:
Kde:
where
C c, i(j) znamená uhlíkové náklady na opatření nebo sadu opatření j během roku i
C c, i(j) means carbon cost for measure or set of measures j during year i.
Členský stát vypočítá kumulované uhlíkové náklady na opatření/balíček/variantu za výpočtové období jako součet ročních emisí skleníkových plynů vynásobený očekávanými cenami za tunu ekvivalentu CO2 k povolenkám na emise skleníkových plynů vydaným v každém roce, přičemž jako minimální počáteční spodní hranici použije cenu ve výši alespoň 20 EUR za tunu ekvivalentu CO2 do roku 2025, 35 EUR do roku 2030 a 50 EUR po roce 2030 v souladu se současným, Komisí předpokládaným vývojem ETS cen uhlíku (počítáno v reálných a konstantních cenách EUR z roku 2008, které budou přizpůsobeny zvolenému datu a metodologii výpočtu).
Member States shall calculate the cumulated carbon cost of measures/packages/variants over the calculation period by taking the sum of the annual greenhouse gas emissions multiplied by the expected prices per tonne CO2 equivalent of greenhouse gas emission allowances in every year issued, using as a minimum lower bound initially at least EUR 20 per tonne of CO2 equivalent until 2025, EUR 35 until 2030 and EUR 50 beyond 2030 in line with current Commission projected ETS carbon price scenarios (measured in real and constant prices EUR 2008, to be adapted to the calculation dates and methodology chosen).
Při každém přezkumu výpočtů nákladově optimálních úrovní se musí vzít v úvahu aktualizované scénáře.
Updated scenarios shall be taken into account every time a review of the cost-optimal calculations is carried out.
Členské státy určí diskontní sazbu, která se má použít pro makroekonomické výpočty, po provedení analýzy citlivosti pro minimálně dvě různé diskontní sazby, z nichž jedna musí být 3 %, vyjádřeno v reálných hodnotách.
Member States shall determine the discount rate to be used in the macroeconomic calculation after having performed a sensitivity analysis on at least two different rates, one of which shall be 3 % expressed in real terms.
PROVEDENÍ ANALÝZY CITLIVOSTI PRO VSTUPNÍ ÚDAJE NÁKLADŮ, VČETNĚ CEN ENERGIÍ
UNDERTAKING A SENSITIVITY ANALYSIS FOR COST INPUT DATA INCLUDING ENERGY PRICES
Účelem analýzy citlivosti je určit nejdůležitější parametry výpočtu nákladově optimálních úrovní.
The purpose of sensitivity analysis is to identify the most important parameters of a cost optimal calculation.
Členské státy provedou v rámci vnitrostátního kontextu analýzu citlivosti u diskontních sazeb při použití minimálně dvou diskontních sazeb vyjádřených v reálných hodnotách u makroekonomických výpočtů a dvou sazeb u finančních výpočtů.
Member States shall perform a sensitivity analysis on the discount rates using at least two discount rates each expressed in real terms for the macroeconomic calculation and two rates for the financial calculation.
Jedna z diskontních sazeb, která se použije pro analýzu citlivosti u makroekonomického výpočtu, musí být 3 %, vyjádřeno v reálných hodnotách.
One of the discount rates to be used for the sensitivity analysis for the macroeconomic calculation shall be 3 % expressed in real terms.
Členské státy provedou analýzu citlivosti u scénářů pro vývoj cen energií pro všechny energonositele, používané ve významném rozsahu v budovách.
Member States shall perform a sensitivity analysis on the energy price development scenarios for all energy carriers used to a significant extent in buildings in their national context.
Doporučuje se rozšířit analýzy citlivosti také na ostatní důležité vstupní údaje.
It is recommended to extend the sensitivity analysis also to other crucial input data.
ODVOZENÍ NÁKLADOVĚ OPTIMÁLNÍ ÚROVNĚ ENERGETICKÉ NÁROČNOSTI PRO KAŽDOU REFERENČNÍ BUDOVU
DERIVATION OF A COST-OPTIMAL LEVEL OF ENERGY PERFORMANCE FOR EACH REFERENCE BUILDING
Členské státy u každé referenční budovy porovnají výsledky celkových nákladů vypočítaných pro různá opatření na zvýšení energetické účinnosti a opatření založená na obnovitelných zdrojích energie a balíčků/variant těchto opatření.
For each reference building, Member States shall compare the global cost results calculated for different energy efficiency measures and measures based on renewable energy sources and packages/variants of those measures.
V případech, kdy jsou na základě nákladově optimálních výpočtů získány stejné celkové náklady pro různé úrovně energetické náročnosti, se členské státy vybízejí, aby uplatnily požadavky, jejichž důsledkem je nižší spotřeba primární energie, jako základ porovnání se stávajícími minimálními požadavky na energetickou náročnost.
In cases where the outcome of the cost-optimal calculations gives the same global costs for different levels of energy performance, Member States are encouraged to use the requirements resulting in lower use of primary energy as the basis for comparison with the existing minimum energy performance requirements.
Jakmile se členské státy rozhodnou, zda pro výpočet vnitrostátní referenční hodnoty použijí makroekonomický nebo finanční výpočet, vypočítají se průměry vypočítaných nákladově optimálních úrovní energetické náročnosti pro všechny použité referenční budovy dohromady pro účely porovnání s průměry stávajících požadavků na energetickou náročnost stejných referenčních budov.
Once a decision is taken on whether the macroeconomic or the financial calculation is to become the national benchmark, averages of the calculated cost-optimal energy performance levels for all the reference buildings used, taken together, shall be calculated in order to compare with the averages of the existing energy performance requirements for the same reference buildings.
To umožní vypočítat rozdíl mezi stávajícími požadavky na energetickou náročnost a vypočítanými nákladově optimálními úrovněmi.
This is to allow the calculation of the gap between existing energy performance requirements and the calculated cost-optimal levels.
Informace o odhadovaných dlouhodobých vývojích cen energií
Information on estimated long-term energy price developments
Členské státy mohou pro výpočet přihlédnout k odhadovaným vývojovým trendům cen paliv a elektřiny, které poskytuje Evropská komise a které jsou jednou za půl roku aktualizovány.
For their calculations, Member States may take into account the estimated fuels and electricity price development trends as provided for by the European Commission on a biannually updated basis.
Tyto aktualizované informace jsou k dispozici na internetových stránkách: http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/index_en.htm
These updates are available at the following website: http://ec.europa.eu/energy/observatory/trends_2030/index_en.htm
Tyto trendy je možné extrapolovat za rok 2030, dokud nebudou k dispozici dlouhodobé prognózy.
These trends may be extrapolated beyond 2030 until longer-term projections become available.
Informace o odhadovaném dlouhodobém vývoji cen uhlíku
Information on estimated long-term carbon price developments
Pro makroekonomické výpočty musí členské státy použít jako minimální spodní hranici předpokládané ceny uhlíku pro ETS, jak jsou uvedeny v referenčním scénáři Komise do roku 2050, za předpokladu provedení platného právního rámce, ale bez zahrnutí dekarbonizace (první řádek v tabulce pod textem): V současné době se předpokládá cena 20 EUR za tunu do roku 2025, 35 EUR za tunu do roku 2030 a 50 EUR za tunu po roce 2030 měřeno v reálných a konstantních cenách EUR pro rok 2008, která bude přizpůsobena datu výpočtu a zvolené metodice výpočtu (viz níže uvedená tabulka).
For their macroeconomic calculations, Member States are required to use as a minimum lower bound the projected ETS carbon prices in the Commission reference scenario up to 2050, assuming implementation of existing legislation, but not decarbonisation (first line of table below). The projections currently assume a price per tonne of EUR 20 until 2025, EUR 35 until 2030 and EUR 50 beyond 2030, measured in real and constant prices EUR 2008, to be adapted to the calculation dates and methodology chosen (see table below).
Při každém přezkumu výpočtů nákladové optimality se zohlední aktualizované scénáře cen uhlíku, které poskytuje Komise.
Updated scenarios on the carbon prices as provided by the Commission shall be taken into account every time a review of the cost-optimal calculations is carried out.
Zdroj: Příloha 7.10 na http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF
Source: Annex 7.10 to http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=SEC:2011:0288:FIN:EN:PDF
Vývoj cen uhlíku
Carbon price evolution
Referenční cena
Reference
(dílčí působení, ref. cena fosil. paliv)
(frag. action, ref. fossil f. prices)
Účin. techn.
Effect. Techn.
Šablona pro podávání zpráv, kterou mohou členské státy použít pro podávání zpráv Komisi podle čl. 5 odst. 2 směrnice 2010/31/EU a čl. 6 tohoto nařízení
Reporting template that Member States may use for reporting to the Commission pursuant to Article 5(2) of Directive 2010/31/EU and Article 6 of this Regulation
REFERENČNÍ BUDOVY
REFERENCE BUILDINGS
Pro všechny kategorie budov uveďte referenční budovy a důvod, proč jsou považovány za typické příklady budov. Použijte tabulku 1 (stávající budovy) a tabulku 2 (nové budovy).
Report on the reference buildings for all building categories and how they are representative of the building stock by using Table 1 (existing buildings) and Table 2 (new buildings).
Další informace je možné připojit formou přílohy.
Additional information may be added in an annex.
Uveďte definici referenční podlahové plochy používanou ve vaší zemi a způsob výpočtu.
Give the definition of the floor area reference used in your country and how it is calculated.