natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Sporné opatření zavádí rozdílný přístup ke zdaňování finančního goodwillu podle toho, zda jde o podnik zahraniční či španělský, a toto rozdílné zacházení není vzhledem k logice daňového systému ani nutné, ani přiměřené.
Different tax treatment of the financial goodwill of foreign as opposed to domestic companies is a differentiation introduced by the measure at issue which is neither necessary nor proportionate in terms of the logic of the tax system.
Komise považuje za neúměrné, že předmětný režim stanoví pro podniky ve srovnatelné situaci zcela odlišné nominální a efektivní zdanění jen proto, že některé podniky využijí investičních příležitostí v zahraničí.
In fact, the Commission considers that it is disproportionate for the scheme at hand to impose substantially different nominal and effective taxation on companies in comparable situations just because some of them are involved in investment opportunities abroad.
Španělské orgány v neposlední řadě také argumentují, že sporné opatření lze ospravedlnit zásadou neutrality, kterou je třeba uplatňovat v oblasti zdaňování příjmů právnických osob [77].
Finally, the Spanish authorities also argue that the measure at issue is justified by the neutrality principle that must be applied in the corporate tax context [77].
Důvodová zpráva k zákonu o dani z příjmu právnických osob, který platil v době, kdy bylo sporné opatření zavedeno [78], k této zásadě jasně odkazuje.
Indeed, the explanatory memorandum to the Corporate Tax Act [78] in force when the measure at issue was introduced made clear reference to this principle.
Komise v tomto směru uvádí, že důvodem k úpravě je i „zásada konkurenceschopnosti“ [79] citovaná španělskými orgány, které mluví výslovně o „navýšení vývozu“.
In this connection, the Commission notes that the ‘competitiveness principle’ [79] invoked by the Spanish authorities, who expressly refer to ‘an increase in exports’, also drives this reform.
V této souvislosti je třeba připomenout, že podle dřívějších rozhodnutí Komise [80] je neúměrné, aby se podnikům, jež se nacházejí ve srovnatelné situaci, ukládala rozdílná efektivní daňová povinnost jen proto, že některé podniky se věnují činnosti související s vývozem nebo se snaží investovat v zahraničí.
In this context, it should be recalled that according to previous Commission Decisions [80], it is disproportionate to grant a different effective taxation to companies in comparable situations just because they are involved in export-related activities or pursue investment opportunities abroad.
Komise rovněž připomíná vyjádření Soudu [81]: „ačkoli zásady rovnosti před daní a daňové schopnosti jsou zajisté součástí základů španělské daňové soustavy, tyto zásady neukládají, aby s poplatníky nacházejícími se v jiných situacích bylo zacházeno stejným způsobem […].“
In addition, the Commission recalls that as the Court stated [81]‘… whilst the principles of equal tax treatment and equal tax burden certainly form part of the basis of the Spanish tax system, they do not require that taxpayers in different situations be accorded the same treatment …’.
S ohledem na výše uvedenou argumentaci se Komise domnívá, že zásada neutrality sporné opatření neospravedlňuje.
In the light of the above, the Commission considers that the neutrality principle cannot justify the measure at issue.
Jak uvádějí dvě zúčastněné strany, skutečnost, že sporného opatření lze využít při nabytí menšinového 5 % podílu, je dokladem toho, že sporné opatření by se týkalo určitých ne příliš podobných situací.
Indeed, as also highlighted by the two parties, the fact that the acquisition of a 5 % minority shareholding benefits from the measure at issue demonstrates that the measure would include certain situations that bear no real similarity.
Bylo by tak možné tvrdit, že se situacemi, které jsou ze skutkového i právního hlediska rozdílné, se v referenčním systému nakládá stejně.
In this way it could be said that, under the reference system, situations which are both factually and legally different are treated in an identical manner.
Komise je proto názoru, že zásadu neutrality nelze použít jako argument, jenž by sporné opatření ospravedlňoval.
The Commission therefore considers that the neutrality principle cannot be invoked to justify the measure at issue.
Na základě bodů odůvodnění 107 až 113 dospěla Komise k závěru, že selektivní zvýhodnění předmětného daňového režimu není možné ospravedlnit povahou daňové soustavy.
In the light of recitals 107 to 113, the Commission concludes that the selective advantage character of the tax scheme in question is not justified by the nature of the tax system.
Sporné opatření tudíž podle všeho obsahuje diskriminační prvek v podobě omezení daňového zvýhodnění v závislosti na zemi, kde transakce proběhla [82], a tuto diskriminaci nelze ospravedlnit logikou španělské daňové soustavy.
Therefore, the contested measure must be considered to include a discriminatory element, in the form of a limitation regarding the country in which the transaction benefiting from the tax advantage takes place [82] — and this discrimination is not justified by the logic of the Spanish tax system.
Dodatečná úvaha: Analýza sporného opatření z hlediska referenčního systému, pokud jde o zacházení s goodwillem při transakcích se třetími zeměmi.
Additional reasoning: analysis of the measure at issue under a reference system consisting of the treatment of goodwill in transactions with third countries
Španělské orgány vysvětlují, že sporné opatření má zabránit tomu, aby se z hlediska zdaňování zacházelo rozdílně s akvizicemi, po nichž bezprostředně následuje provedení podnikové kombinace, a s akvizicemi, kde po nabytí podílu k podnikové kombinaci nedojde.
The Spanish authorities have explained that the objective of the measure at issue is to avoid a difference of tax treatment between, on the one hand, an acquisition immediately followed by a business combination and, on the other hand, a share acquisition without business combination.
Na tomto základě by se působnost sporného režimu omezovala na akvizice významného podílu v podnicích usazených mimo Španělsko, neboť přeshraniční podniková kombinace by byla kvůli určitým překážkám složitější než kombinace domácí [83].
On this basis, the scope of the contested scheme would be limited to the acquisition of significant shareholdings in a company non-resident in Spain because some obstacles would make it more difficult to perform a cross-border business combination than a local one [83].
V důsledku těchto překážek by se španělští daňoví poplatníci investující v zahraničí nacházeli z právního i skutkového hlediska v jiné situaci než daňoví poplatníci investující ve Španělsku.
As a result of these barriers, Spanish taxpayers investing abroad would be placed, legally and factually, in a different situation from those investing in Spain.
Španělské orgány k tomu uvádějí [84]: „Rozdílnost v některých daňových opatřeních nemusí nutně znamenat, že jde o státní podporu. Jak se uvádí ve sdělení Komise, je nutné zabývat se i tím, zda jsou taková opatření potřebná nebo funkční z hlediska efektivnosti daňové soustavy.
Indeed, the Spanish authorities state that [84]: ‘In summary, the mere differential nature of certain tax measures does not necessarily imply that they are State aid, since these measures also need to be examined to see whether they are necessary or functional as regards the efficiency of the tax system, as stated in the Commission Notice.
Tento španělský daňový předpis tak upravil odlišné daňové režimy pro objektivně rozdílné situace, mezi něž patří i akvizice podílů v zahraničích subjektech oproti akvizicím ve španělských podnicích (ty se liší v možnosti provedení kombinace, v podstupovaném riziku apod.), přičemž za tímto rozlišením stála snaha dosáhnout daňové neutrality, kterou požaduje vnitrostátní španělská legislativa i samotné právo Společenství, a také snaha zajistit soudržnost a účinnost španělské daňové soustavy.“
Hence the Spanish tax system envisages different tax schemes for objectively different situations, as is the case for acquisitions of shareholdings in foreign companies as against acquisitions in Spanish companies (impossible to perform merger operations, risk management, etc.) with a view to achieving the tax neutrality imposed by Spanish domestic legislation and by Community law itself, and ensuring that the logic of the Spanish tax system is consistent and efficient’.
Španělské orgány tvrdí, že zvláštní zdaňování přeshraničních akvizic je potřeba k zajištění neutrality ve španělské daňové soustavě a má zabránit tomu, aby byly zvýhodněny akvizice španělských podílů.
According to the Spanish authorities, providing a specific fiscal treatment for cross-border shareholding acquisitions would be necessary to ensure the neutrality of the Spanish tax system and to avoid Spanish shareholding acquisitions being treated more favourably.
Z tohoto důvodu se španělské orgány a třicet zúčastněných stran také domnívá, že správným referenčním rámcem pro hodnocení sporného opatření by bylo zdaňování goodwillu u zahraničních akvizic.
Therefore, the Spanish authorities and the 30 interested parties consider that the correct reference framework for the assessment of the measure at issue would be the tax treatment of the goodwill for foreign acquisitions.
Přestože má Komise za to, že španělské orgány ani třicet zúčastněných stran v souvislosti s předmětným řízením neposkytlo dostačující argumenty, jež by rozdílné zacházení s akvizicemi podílů ve španělských podnicích a s akvizicemi podílů v podnicích sídlících ve Společenství (popsané v bodech odůvodnění 92–96) ospravedlnily, Komise nemůže takovéto rozlišování předem zcela vyloučit ve vztahu ke třetím zemím.
Although the Commission considers that under the present procedure the Spanish authorities and the 30 interested parties have provided insufficient evidence to justify different tax treatment of Spanish shareholding transactions and transactions between companies established in the Community (as described in recitals 92 to 96), the Commission cannot a priori completely exclude this differentiation as regards transactions concerning third countries.
Mimo Společenství mohou skutečně stále existovat právní překážky, které přeshraničním kombinacím podniků brání, a které by tudíž přeshraniční transakce stavěly do jiné právní a skutkové situace než transakce realizované uvnitř Společenství.
Indeed, outside the Community, legal barriers to cross-border business combinations may persist, which would place cross-border transactions in a different legal and factual situation from intra-Community transactions.
Akvizice mimo Společenství, které by jinak mohly využít daňového odpisu goodwillu tak, jak je tomu v případě většinového podílu, by mohly být ve výsledku z tohoto daňového zvýhodnění vyloučeny, protože by neexistovala možnost provést podnikovou kombinaci.
As a result, extra-Community acquisitions that could have led to the tax amortisation of goodwill — as in the case of a majority shareholding — may be excluded from this tax advantage because it is impossible to perform business combinations.
Daňový odpis goodwillu u transakcí, jež probíhají mimo právní a skutkový rámec Společenství, by tak mohl být nutný pro zajištění daňové neutrality.
Amortisation of financial goodwill for these transactions, which fall outside the Community factual and legal framework, may be necessary to ensure tax neutrality.
Protože se v tuto chvíli zdá, že sporné opatření umožňuje daňově odepisovat goodwill vzniklý samostatně, a to dokonce i v případech, kdy příjemce nabývá jen 5 % podílu, sporné opatření může představovat výjimku z referenčního systému, včetně systému definovaného v bodě odůvodnění 117.
As the measure at issue now stands, it allows the tax amortisation of financial goodwill to arise separately, including in cases where the beneficiary acquires a 5 % shareholding, and therefore the measure at issue could constitute a derogation from the reference system, even if this were defined as in recital 117.
Za těchto okolností ponechává Komise řízení zahájené podle rozhodnutí ze dne 10. října 2007 otevřené, a sice ve vztahu k akvizicím realizovaným mimo Společenství, neboť španělské orgány přislíbily, že jí poskytnou nové podklady týkající se překážek, jež brání přeshraničním fúzím mimo Společenství.
In this context, the Commission maintains the procedure, as initiated by the initiating Decision of 10 October 2007, open for extra-Community acquisitions in the light of new elements which the Spanish authorities have undertaken to provide as regards the obstacles to extra-Community cross-border mergers.
Řízení zahájené dne 10. října 2007 tedy pokračuje, aby se dále zabývalo akvizicemi mimo Společenství.
The procedure as opened on 10 October 2007 is therefore still ongoing for extra-Community acquisitions.
Souvislost se státními prostředky
Presence of State resources
Opatření souvisí s využíváním státních prostředků, jelikož stát se jím vzdává nároku na příjem z daně v hodnotě, jež odpovídá snížení daňové povinnosti podniků, které jsou poplatníky ve Španělsku a které nabývají významného podílu v zahraničních subjektech; přičemž tuto slevu na dani stát poskytuje po dobu minimálně 20 let po realizaci akvizice.
The measure involves the use of State resources as it implies foregoing tax revenue for the amount corresponding to the reduced tax liability of the companies taxable in Spain that acquire a significant shareholding in foreign companies, for a period of minimum 20 years following the acquisition.
Takové odpouštění daně snižuje podnikům zátěž, kterou by jinak musely hradit, a přestože se nejedná o podporu v pravém slova smyslu, má toto opatření podobnou povahu a totožné účinky.
The foregoing of tax revenue mitigates the charges which are normally included in the budget of an undertaking and which thus, without being subsidies in the strict sense of the word, are similar in character and have the same effect.
Jakékoli opatření, jež umožňuje určitým podnikům využívat slevy na dani nebo odkladu pro platbu daně, kterou by za obvyklých okolností musely uhradit, se rovná státní podpoře.
Likewise, a measure allowing certain undertakings to benefit from a tax reduction or to postpone payment of tax normally due amounts to State aid.
Z rozpočtového hlediska a v souladu s judikaturou Soudu [85] a sdělením Komise [86] přichází stát v důsledku sporného opatření, resp. v důsledku snížení daňového základu, o daňové příjmy, což se ve výsledku rovná vynakládání státních prostředků.
From a budgetary point of view and in line with the case-law of the Court [85] and the Commission Notice [86], the measure at issue leads to a loss of tax revenue for the State, as a resulting of the reduction in the tax base, which is equivalent to the use of State resources.
S ohledem na výše uvedené se Komise domnívá, že sporné opatření souvisí s využíváním státních prostředků.
For these reasons, the Commission considers that the measure at issue involves State resources being used.
V souladu s judikaturou Soudního dvora [87]„[…] Za účelem kvalifikace vnitrostátního opatření jako zakázané státní podpory není namístě zjistit skutečný dopad podpory na obchod mezi členskými státy a skutečné narušení hospodářské soutěže, ale pouze přezkoumat, zda může podpora ovlivnit tento obchod a narušit hospodářskou soutěž.
According to the case-law of the Court [87], ‘… for the purpose of categorising a national measure as prohibited State aid, it is necessary, not to establish that the aid has a real effect on trade between Member States and that competition is actually being distorted, but only to examine whether that aid is liable to affect such trade and distort competition.
Konkrétně, pokud podpora poskytnutá členským státem posiluje postavení podniku vzhledem k jiným konkurenčním podnikům v obchodě v rámci Společenství, musí být tento obchod považován za ovlivněný podporou. […] Krom toho není nezbytné, aby se zvýhodněný podnik sám o sobě podílel na obchodu uvnitř Společenství.
In particular, when aid granted by a Member State strengthens the position of an undertaking compared with other undertakings competing in intra-Community trade, the latter must be regarded as affected by that aid… In addition, it not necessary that the beneficiary undertaking itself be involved in intra-Community trade.
Pokud totiž členský stát poskytne podniku podporu, může zůstat vnitrostátní činnost zachována nebo může být zvýšena s tím důsledkem, že možnosti podniků usazených v jiných členských státech proniknout na trh tohoto členského státu jsou snížené“.
Aid granted by a Member State to an undertaking may help to maintain or increase domestic activity, with the result that undertakings established in other Member States have less chance of penetrating the market of the Member State concerned’.
Abychom mohli dojít k závěru, že opatření narušuje hospodářskou soutěž, je navíc podle ustálené judikatury [88] dostačující, že na trzích otevřených hospodářské soutěži příjemce podpory konkuruje jiným podnikům.
Moreover, under settled case-law of the Court [88], for a measure to distort competition it is sufficient that the recipient of the aid competes with other undertakings on markets open to competition.
Komise se domnívá, že podmínky uvedené v judikatuře jsou splněny z následujících důvodů.
The Commission considers that the conditions set out in the case-law are fulfilled for the following reasons:
Zaprvé sporné opatření poskytuje výhodu z hlediska financování, a posiluje tudíž postavení hospodářské jednotky, jež může být tvořena příjemcem a cílovým podnikem.
First, the measure at issue provides an advantage in terms of financing and, therefore, it strengthens the position of the economic unit that can be formed by the beneficiary and the target company.
V tomto ohledu a v souladu s judikaturou Soudního dvora [89] je třeba pouhou kontrolu nad cílovým podnikem a skutečný výkon této kontroly prostřednictvím přímého či nepřímého zásahu do řízení uvedeného podniku chápat jako účast na hospodářské činnosti ovládaného podniku.
In that regard, and in line with the case-law of the Court [89], the mere fact of owning controlling shareholdings in a target company and exercising that control by involving itself directly or indirectly in the management of it, must be regarded as taking part in the economic activity carried on by the controlled undertaking.
Zadruhé může toto sporné opatření narušit hospodářskou soutěž – zejména mezi evropskými soutěžiteli – tím, že umožní snížení daně ve prospěch španělských podniků, které nabyly významného podílu v cílových podnicích.
Second, the measure at issue is liable to distort competition, most clearly among European competitors, by providing a tax reduction to Spanish companies that acquire a significant shareholding in target companies.
Tato analýza je potvrzena skutečností, že mnohé podniky poté, co bylo přijato rozhodnutí o zahájení řízení, prohlásily nebo si stěžovaly, že sporné opatření představuje podstatnou výhodu a španělské podniky podporuje v jejich úsilí o spojení, a to zejména v kontextu dražebních postupů.
This analysis is confirmed by the fact that several companies complained or intervened after the initiating Decision to state that the measure at issue provided a significant advantage fuelling the merger appetite of Spanish companies, in particular in the context of auctions.
Tyto skutečnosti přinejmenším potvrzují názor řady jiných než španělských podniků, že je jejich postavení na trhu sporným opatřením ovlivněno, bez ohledu na správnost jejich podrobných argumentů, pokud jde o existenci podpory.
These interventions confirm at least that a series of non-Spanish companies consider that their position on the market is affected by the measure at issue, irrespective of the correctness of their detailed submissions as regards the existence of aid.
Komise tudíž došla k závěru, že sporné opatření může ovlivnit obchod mezi členskými státy a narušit hospodářskou soutěž – zejména na vnitřním trhu – tím, že potenciálně zlepší operativní podmínky příjemců, kteří se přímo účastní hospodářských činností, jež ve Španělsku podléhají daňové povinnosti.
Therefore the Commission concludes that the measure at issue is liable to affect trade between Member States and distort competition, chiefly in the internal market, by potentially improving the operating conditions of the beneficiaries that are directly engaged in economic activities liable to tax in Spain.
Reakce komise na obdržené připomínky
The Commission’s reaction to the comments received
Před přijetím závěrů ohledně kvalifikace opatření považuje Komise za vhodné provést podrobnější analýzu určitých argumentů předložených španělskými orgány a třetími stranami, které v odstavcích týkajících se posouzení režimu (bod odůvodnění 83 a další) ještě nebyly explicitně či implicitně projednány.
Before concluding on the classification of the measure, the Commission considers it appropriate to analyse in more detail certain arguments raised by the Spanish authorities and by third parties which have not yet been explicitly or implicitly addressed in the sections concerning the assessment of the scheme (recitals 83 et seq).
Reakce na údaje z daňových přiznání z roku 2006 a na připomínky k rozsudku Soudního dvora C-501/00
Reaction to the data extracted from the 2006 tax returns and to the comments about the judgment of the Court of Justice in Case C-501/00
Co se týká údajů z daňových přiznání z roku 2006 získaných španělskými orgány za účelem prokázání té skutečnosti, že sporné opatření není selektivní [90], Komise zdůrazňuje obecné nedostatky, pokud jde o přesnost předložených informací.
As regards the data extracted by the Spanish authorities from the 2006 tax returns in order to demonstrate that the measure at issue is not selective [90], the Commission underlines the general lack of precision of the information submitted.
Zaprvé: údaje jednotlivé příjemce rozdělují podle kategorií (činnost, obrat), ale neuvádějí, zda dotyční příjemci představují malou či velkou část každé z dotčených kategorií.
First, the data give the distribution of beneficiaries by category (activity, turnover), but do not indicate whether the beneficiaries concerned represent a small or large part of each of the categories concerned.
Zadruhé: ačkoli by statistické údaje založené na výši obratu příjemců mohly být zajímavým ukazatelem, kterým by bylo možno prokázat použitelnost sporného opatření na všechny podniky ve Španělsku, je třeba zdůraznit, že se sporné opatření týká nabývání podílů.
Secondly, although statistics based on the size of the turnover of the beneficiaries could be an interesting indicator in order to demonstrate that the measure at issue applies to all companies in Spain, it must be underlined that the measure at issue is related to the acquisitions of shareholdings.
Tento typ investic nutně nevytváří velký obrat, což například naznačuje, že holdingové společnosti mohou v uvedených údajích figurovat jako malé a střední podniky.
This type of investment does not necessarily generate significant turnover, which implies, for example, that holding companies may be included as SMEs in the data in question.
Aby tudíž bylo možno tyto údaje považovat za relevantní, bylo by nutné zohlednit dodatečné ukazatele, jako například celkové údaje z rozvahy, stejně jako otázku, zda mohou příjemci konsolidovat svůj daňový základ s ostatními daňovými poplatníky ve Španělsku.
Therefore, for the data to be considered relevant, it would be necessary to take into account additional indicators, such as the total balance sheet figures, as well as whether the beneficiaries can consolidate their tax base with other Spanish taxpayers.
Zatřetí: údaje se také nezdají být reprezentativní, neboť neuvádějí velikost podílů (většinových nebo pouze menšinových), které příjemci získali.
Thirdly, the data also appear unrepresentative because they contain no indication of the level of shareholdings acquired (majority or only minority shareholdings) by the beneficiaries.