natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V roce 2011 se očekává (ve vládních projekcích i v prognóze útvarů Komise z podzimu 2011), že saldo veřejných financí dosáhne přebytku, ale pouze díky jednorázovým příjmům v hodnotě 9,75 % HDP spojeným s převodem penzijních aktiv ze soukromých důchodových systémů do státního pilíře a příjmům v hodnotě 0,9 % HDP z odvětvových odvodů (z telekomunikací, energetiky, maloobchodu a finančního odvětví).
In 2011, the general government balance is expected (both by the government and the Commission services’ 2011 autumn forecast – ‘2011 autumn forecast’) to turn into surplus, but only thanks to one-off revenues of 9,75 % of GDP linked to the transfer of the pension assets from the private pension schemes to the state pillar and of 0,9 % of GDP from sectoral levies (on telecom, energy, retail and financial sectors).
Strukturální schodek se zhoršil o 1,5 % v roce 2010 a o 1,25 % v roce 2011, v souhrnu tedy o 2,75 % HDP, což je v rozporu s doporučením Rady ze dne 7. července 2009, aby bylo v průběhu těchto dvou let zajištěno souhrnné fiskální úsilí alespoň ve výši 0,5 % HDP nezbytné k nápravě schodku udržitelným způsobem ve lhůtě stanovené na rok 2011.
As to the structural deficit, it deteriorated by 1,5 % in 2010 and by 1,25 % in 2011, a cumulative 2,75 % of GDP, contrary to the Council recommendation of 7 July 2009 that recommended to ensure, at least, a cumulative 0,5 % of GDP fiscal effort over these 2 years as needed to correct the deficit by the 2011 deadline in a sustainable manner.
Toto zhoršení strukturálního salda je odrazem skutečnosti, že daňové škrty v hodnotě více než 2 % HDP nebyly dostatečně kompenzovány strukturálními opatřeními;
This structural deterioration is a reflection of the fact that tax cuts amounting to over 2 % of GDP were not sufficiently compensated by structural measures;
v roce 2012 návrh rozpočtu počítá se schodkem 2,5 % HDP v souladu s aktualizovaným konvergenčním programem z roku 2011.
regarding 2012, the draft budget targets a deficit of 2,5 % of GDP in line with the 2011 update of the Convergence Programme.
Za účelem dosažení tohoto cíle obsahuje dle vyjádření orgánů návrh rozpočtu několik opatření, celkově ve výši přibližně 4 % HDP, a zároveň vyčleňuje 0,7 % HDP jako mimořádnou rezervu.
In order to achieve this, the budget proposal contains several measures, altogether amounting to close to 4 % of GDP according to the authorities, while setting aside 0,7 % of GDP as an extraordinary reserve buffer.
Konkrétně se zvýšily úrokové sazby pro všechny doby splatnosti, směnný kurz oslabil a střednědobé hospodářské vyhlídky se od vydání prognózy z podzimu 2011 dne 10. listopadu 2011 zřejmě zhoršily.
In particular, interest rates for all maturities have increased, the exchange rate has weakened, and the medium-term economic outlook seems to have worsened since the 2011 autumn forecast was published on 10 November 2011.
Pokud by se zohlednily tyto faktory, projekce schodku v obou letech 2012 a 2013 by se dále zvýšily o 0,5 % HDP a výsledný schodek by mírně překročil 3 % HDP v roce 2012 a dosáhl 3,75 % HDP v roce 2013;
Overall, if these factors were taken into account, the deficit projections in both 2012 and 2013 would be further increased by 0,5 % of GDP, leading to deficits of just above 3 % of GDP and 3,75 % of GDP, respectively;
Závěrem se v roce 2013 očekává, že schodek (3.25 % HDP) i po zohlednění dodatečných opatření oznámených od vydání prognózy z podzimu 2011 opět překročí referenční hodnotu 3 % HDP.
Finally, in 2013, the deficit (at 3,25 % of GDP) is expected to surpass the 3 % GDP deficit threshold again even after taking into account additional measures announced since the 2011 autumn forecast.
Vyšší schodek v roce 2013 je především spojen se skutečností, že dočasné jednorázové příjmy budou podle plánu postupně ukončovány, zatímco všechny plánované strukturální reformy nebyly zatím dostatečně upřesněny.
The higher deficit in 2013 is mainly linked to the fact that temporary one-off revenues are being phased out as planned, while not all planned structural reforms are sufficiently specified.
o opatření C 35/10 (ex N 302/10), které Dánsko zamýšlí provést v podobě danění hazardních her poskytovaných on-line v rámci dánského zákona o danění hazardních her
on the measure C 35/10 (ex N 302/10) which Denmark is planning to implement in the form of duties for online gambling in the Danish Gaming Duties Act
Dánské orgány požadované informace poskytly dopisem ze dne 20. října 2010.
The Danish authorities provided the requested information by letter dated 20 October 2010.
Komise rovněž obdržela dvě samostatné stížnosti týkající se navrhovaného zákona o danění hazardních her.
The Commission also received two separate complaints with regard to the proposed Gaming Duties Act.
Dánské orgány předložily své připomínky dopisem ze dne 20. října 2010.
The Danish authorities submitted their comments in their letter of 20 October 2010.
Dne 10. listopadu 2010 se v Bruselu uskutečnilo setkání s dánskými orgány s cílem projednat oznámení a obě výše uvedené stížnosti.
A meeting with the Danish authorities to discuss the notification and the two complaints referred to above took place in Brussels on 10 November 2010.
Rozhodnutím ze dne 14. prosince 2010 Komise informovala Dánsko o svém rozhodnutí zahájit ve věci oznámeného opatření řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU.
By decision of 14 December 2010, the Commission informed Denmark that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 108(2) TFEU in respect of the notified measure.
Rozhodnutí Komise o zahájení řízení (dále jen „rozhodnutí o zahájení řízení“) bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropské unie [4].
The Commission decision to initiate the procedure (hereinafter the ‘initiating decision’) was published in the Official Journal of the European Union [4].
Komise vyzvala zúčastněné strany k podání připomínek.
The Commission invited interested parties to submit comments.
Dánské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí o zahájení řízení dopisem ze dne 14. ledna 2011.
The Danish authorities submitted their observations on the initiating decision by letter of 14 January 2011.
Komise obdržela připomínky Dánska dopisem ze dne 14. dubna 2011.
The Commission received Denmark’s comments by letter dated 14 April 2011.
Poté, co bylo zahájeno řízení pro porušení Smlouvy a dne 23. března 2007 zasláno odůvodněné stanovisko týkající se překážek volného pohybu služeb sportovního sázení v Dánsku [6], rozhodla se dánská vláda provést reformu vnitrostátních právních předpisů v oblasti služeb hazardních her a sázení a stávající monopolní režim nahradit režimem regulovaným a částečně liberalizovaným.
Following the initiation of infringement proceedings and the sending of a reasoned opinion on 23 March 2007 concerning obstacles to the free movement of sports betting services in Denmark [6], the Danish government had decided to reform the national legislation on gambling and betting services and to replace the existing monopoly regime with a regulated and partially liberalised one.
Liberalizace byla považována za nezbytnou mimo jiné z důvodu dodržování právních předpisů EU a reakce na hrozbu, kterou představují nelegální on-line služby hazardních her poskytované provozovateli služeb hazardních her usazených v jiných jurisdikcích.
The liberalisation was considered necessary, inter alia, to comply with EU law and to respond to the threat posed by illegal online gambling services provided by gaming service providers located in other jurisdictions.
Oznámený zákon o danění hazardních her je součástí souboru zákonů zavedených k liberalizaci odvětví hazardních her [7].
The notified Gaming Duties Act is part of a set of Acts introduced to liberalise the gambling sector [7].
Podle ustanovení článku 1 zákona o hazardních hrách je celkovým cílem této nové reformy právních předpisů pro služby hazardních her:
Under the terms of Article 1 of the Gaming Act, the overall objective of this new law reform for gambling services is:
udržovat hraní hazardních her na rozumné úrovni,
to keep gambling consumption at a moderate level,
chránit mládež a jiné zranitelné osoby před zneužíváním nebo před vznikem závislosti na hazardních hrách,
to protect young persons and other vulnerable persons from exploitation or from becoming addicted to gambling,
chránit hráče tak, že bude zajištěn přiměřený, spolehlivý a transparentní způsob poskytování hazardních her a
to protect gamblers by ensuring that gambling is supplied in a reasonable, reliable and transparent manner, and
zajistit veřejný pořádek a předcházet využívání hazardních her k trestné činnosti.
to ensure public order and prevent gambling being used for criminal purposes.
Podle zákona o hazardních hrách „poskytování nebo organizování hazardních her vyžaduje licenci, nestanoví-li tento zákon nebo jiné právní předpisy jinak“.
Under the Gaming Act, ‘supplying or arranging gambling requires a licence unless this Act or other legislation provides otherwise’.
Poskytování nebo organizování hazardních her dále podléhá dani (článek 1 zákona o danění hazardních her).
In addition, the provision or arranging of gambling is subject to the payment of duty (Article 1 of the Gaming Duties Act).
Článek 5 zákona o hazardních hrách definuje hazardní hry jako činnosti zahrnující: i) loterie, ii) dovednostní hazardní hry a iii) sázení.
Article 5 of the Gaming Act defines gaming as covering the following activities: (i) lotteries, (ii) combination gambling, and (iii) betting.
Pojmem dovednostní hazardní hry se rozumí „činnosti, kdy má účastník šanci získat výhru a kdy pravděpodobnost výhry závisí na kombinaci dovedností a náhody“.
Combination gambling refers to ‘activities where a participant has a chance to win a prize, and where the likelihood of winning depends on a combination of skill and chance’.
Dovednostní hazardní hry tedy zahrnují hry, které jsou často nabízeny v kasinech, jako například ruleta, poker, baccarat, blackjack, a hrací automaty nabízející peněžité výhry.
Combination gambling thus includes games that are often offered by casinos, such as roulette, poker, baccarat, blackjack, and gaming machines offering cash winnings.
Článek 5 zákona o hazardních hrách definuje on-line hazardní hry jako „hazardní hry, kterých se účastní hráč a poskytovatel hazardních her za pomoci dálkové komunikace“.
Article 5 of the Gaming Act defines online gambling as ‘gambling entered into between a player and a gambling provider using remote communication’.
Totéž ustanovení definuje hazardní hry poskytované v kamenných provozovnách jako „hazardní hry, jichž se účastní hráč a poskytovatel hazardních her nebo jeho zástupce, kteří se fyzicky setkávají“.
The same provision defines land-based gambling as ‘gambling that is entered into by a player and a gambling supplier, or the suppliers’ agent, meeting physically’.
Sázkové služby jsou definované jako „činnosti, kdy má účastník šanci získat výhru a kdy se sázky uzavírají na výsledek budoucí události nebo na vznik budoucí události“.
Betting services are defined as ‘activities where a participant has a chance of winning a prize and where a bet is placed on the result of a future event or the occurrence of a future event’.
Podle článků 2 až 17 zákona o danění hazardních her zahrnují hry podléhající zdanění i) loterie včetně třídních a neziskových loterií, ii) sázení včetně totalizátorového sázení, iii) kamenná kasina, iv) on-line kasina, v) hrací automaty nabízející peněžité výhry v herních prostorách a restauračních zařízeních, barech atd. a vi) hry bez vkladů.
Under the terms of Articles 2-17 of the Gaming Duties Act, the games subject to duty are (i) lotteries, including class lotteries and non-profit lotteries, (ii) betting, including local pool betting, (iii) land-based casinos, (iv) online casinos, (v) gaming machines offering cash winnings in amusement arcades or restaurants, and (vi) games without stakes.
Zákon o danění hazardních her stanoví různé daňové sazby v závislosti na tom, zda jsou hry poskytovány v on-line nebo kamenných kasinech.
The Gaming Duties Act sets different tax rates, depending on whether the games are provided in online casinos or in land-based casinos.
Podle článku 10 zákona o danění hazardních her podléhají držitelé licence na poskytování herních služeb v kamenných kasinech základní sazbě ve výši 45 % hrubého zisku z hazardu („hrubý zisk z hazardu“ – částka po odečtu výher od sázek), po odečtení hodnoty žetonů za spropitné, a dále pak sazbě ve výši 30 % z hrubého zisku z hazardu (po odečtení hodnoty žetonů za spropitné), který přesahuje částku 4 miliony DKK (počítáno měsíčně) [8].
Under Article 10 of the Gaming Duties Act, holders of a licence to provide games in land-based casinos are subject to a basic charge of 45 per cent of their gross gaming revenues (‘GGR’ — stakes minus winnings), less the value of the tokens in the tronc, and an additional charge of 30 per cent for GGR (less the value of the tokens in the tronc) which exceeds DKK 4 million (calculated on a monthly basis) [8].
Podle článku 11 zákona o danění hazardních her podléhají držitelé licence na poskytování herních služeb v on-line kasinech sazbě ve výši 20 % hrubého zisku z hazardu.
Under Article 11 of the Gaming Duties Act, holders of a licence to provide games in an online casino are subject to a charge of 20 per cent of their GGR.
Držitelé licence na provozování hracích automatů nabízejících peněžité výhry (výherní automaty) v herních prostorách a restauračních zařízeních, barech atd. podléhají sazbě ve výši 41 % hrubého zisku z hazardu.
Holders of a licence to provide gaming machines offering cash winnings (slot machines) in amusement arcades and restaurants are subject to a charge of 41 per cent of their GGR.
Dalších 30 % se platí z hrubého zisku z hazardu převyšujícího 30000 DKK v případě hracích automatů v restauračních zařízeních, barech atd. a z hrubého zisku z hazardu převyšujícího 250000 DKK v případě hracích automatů v herních prostorách [9].
An additional 30 per cent is paid on gaming machines in public houses, bars, etc. for GGR exceeding DKK 30000, and on gaming machines in amusement arcades for GGR exceeding DKK 250000 [9].
Pokud jde o licenční poplatky, zákon o hazardních hrách stanoví, že každý žadatel o licenci na poskytování sázkových služeb nebo hazardních her v on-line kasinech musí uhradit poplatek ve výši 250000 DKK (350000 DKK, pokud žádá o licenci jak na sázkové služby, tak na hazardní hry v on-line kasinech) a roční licenční poplatek ve výši od 50000 DKK do 1500000 DKK v závislosti na zisku z hazardu.
With regard to the licence fees, the Gaming Act provides that anyone applying for a licence to offer betting or online casino games is liable to a fee of DKK 250000 (DKK 350000 if they apply for both betting and online casino games) and a yearly licence fee ranging from DKK 50000 up to DKK 1500000 depending on the gaming revenues.
Zákon o hazardních hrách vyžaduje, aby byli poskytovatelé on-line hazardních her buď usazeni v Dánsku, nebo pokud jsou občany jiného členského státu EU nebo EHP, aby jmenovali schváleného zástupce (článek 27).
The Gaming Act requires online gambling providers either to be established in Denmark, or if they are residents of another EU or EEA Member State, to nominate an approved representative (Article 27).
DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE
Komise zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 108 odst. 2 SFEU ve věci předmětného opatření, neboť by mohlo představovat státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 SFEU.
The Commission opened the formal investigation procedure laid down in Article 108(2) of the TFEU in respect of the measure at issue on the grounds that it might entail State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Komise se zejména domnívala, že opatření by mohlo být na základě judikatury považováno za selektivní.
In particular, the Commission considered that the measure could be regarded as selective in the light of case law.
Vzhledem k povaze her nabízených on-line a v kamenných provozovnách, sociální zkušenosti obou těchto typů her a socio-ekonomickému profilu spotřebitelů měla Komise pochybnosti, zda jsou rozdíly mezi hazardními hrami poskytovanými on-line a v kamenných provozovnách takové, aby mohly být pro účely zdanění podle zákona o danění hazardních her považovány za právně a skutkově nesrovnatelné.
Given the nature of the games offered online and in land-based establishments, the social experience provided by gaming of both types, and the socioeconomic profiles of the consumers, the Commission had doubts as to whether the differences between online and land-based gambling were substantial enough to consider them not to be comparable in law and in fact for the purposes of their tax treatment under the Gaming Duties Act.
V této fázi řízení Komise také zastávala názor, že pokud by opatření mělo být považováno za zjevně selektivní, dánské orgány neprokázaly, že by opatření mohlo být odůvodněno logikou daňového systému.
Furthermore, at that stage of the procedure, the Commission took the view that should the measure be considered prima facie to be selective, the Danish authorities had failed to establish that the measure could be justified by the logic of the tax system.
V tomto ohledu dánské orgány argumentovaly tím, že daňová sazba pro on-line hazardní hry odráží nezbytnou rovnováhu mezi plněním cílů dánských právních předpisů týkajících se hazardních her, aby byli chráněni hráči, na jedné straně a schopností čelit konkurenci provozovatelů on-line služeb usazených v jiných zemích s nižšími daňovými sazbami na straně druhé.
In this regard, the Danish authorities argued that the tax rate for online gambling reflected the necessary balance between meeting the aims of the Danish gambling legislation in order to protect players on the one hand, and being able to face the competition from online operators established in other countries with lower tax rates on the other.
Navíc pokud jde o celkové cíle sledované zákonem o hazardních hrách zmíněné dánskými orgány (viz odstavec 8), tyto cíle jsou podle názoru Komise obecné a nesouvisejí s daňovým systémem.
In addition, regarding the reference made by the Danish authorities to the overall objectives pursued by the Gaming Act (see paragraph 8), the Commission took the view that these objectives appeared to be of a general nature and external to the tax system.
Jelikož podle ustálené judikatury jsou relevantní pouze vnitřní cíle daňového systému, měla Komise za to, že dánské orgány dostatečně nezdůvodnily své tvrzení, že selektivita předmětného daňového opatření byla vyžadována logikou daňového systému.
Since it is established case-law that only intrinsic objectives of the tax system are pertinent, the Commission considered that the Danish authorities had not sufficiently substantiated their claim that the selectivity of the tax measure at issue was required by the logic of the tax system.
Komise také zastávala názor, že oznámený zákon zahrnuje daňové zvýhodnění poskytnuté ze státních prostředků, neboť výše uvedené daňové příjmy zvýhodňovaly provozovatele on-line hazardních her v podobě podstatně nižší daňové sazby.
Moreover, the Commission took the view that the notified Act involved a tax advantage conferred through the use of State resources since foregoing tax revenue gave online gambling operators an advantage in the form of a substantially lower rate of duty.
Jelikož toto opatření poskytuje selektivní hospodářské zvýhodnění provozovatelům on-line služeb působícím v Dánsku, mohlo by ovlivnit obchod na vnitřním trhu a narušit hospodářskou soutěž.
In addition, to the extent that the measure provides a selective economic advantage to online operators operating in Denmark, it could affect trade in the internal market and distort competition.
Nakonec Komise vyjádřila své pochybnosti ohledně toho, zda by se na oznámené opatření mohla vztahovat některá z výjimek uvedených v čl. 107 odst. 2 a čl. 107 odst. 3 SFEU.
Finally, the Commission expressed its doubts as to whether the notified measure could fall within the scope of any of the derogations laid down in Article 107(2) and 107(3) TFEU.
PŘIPOMÍNKY DÁNSKÝCH ORGÁNŮ
COMMENTS FROM THE DANISH AUTHORITIES
Dopisem ze dne 14. ledna 2011 dánské orgány předložily své připomínky k rozhodnutí Komise o zahájení řízení.
By letter dated 14 January 2011, the Danish authorities submitted their comments on Commission’s decision to initiate proceedings.
Připomínky týkající se srovnatelnosti on-line a kamenných kasin
Comments regarding the comparability of online and land-based casinos
Dánské orgány na základě seznamu faktických a hospodářských rozdílů mezi hazardními hrami poskytovanými on-line a v kamenných provozovnách uvedených v jejich oznámení znovu zopakovaly názor, že hazardní hry poskytované on-line by měly být považovány za činnost, která se liší od hazardních her poskytovaných v kamenných kasinech.
The Danish authorities, relying on a list of factual and economic differences between online and land-based gambling set out in their notification, reiterated the view that online gambling should be regarded as an activity that is different from land-based gambling.
Podle dánských orgánů není software používaný v některých elektronických hrách nabízených v kamenných kasinech totožný se softwarem používaným v on-line kasinech.
According to the Danish authorities, the software used in certain electronic games offered in land-based casinos and those used in online casinos is not identical.
Kromě skutečnosti, že platformy a dodavatelé nejsou totožní, dánské orgány rovněž argumentovaly tím, že jsou mezi těmito elektronickými hrami velké rozdíly, neboť v kamenných kasinech jejich hraní vyžaduje fyzickou přítomnost hráčů.
Besides the fact that the platforms and suppliers are not the same, it was argued that there are major differences between these electronic games since the physical presence of gamblers is required in order to play them in land-based casinos.
Fyzická přítomnost s sebou přináší různé náklady (např. na dopravu, vstupné, poplatky za šatnu, občerstvení), které při on-line hazardních hrách nevznikají.
Physical presence entails various costs (e.g. for transportation, entrance fees, cloakroom fees, food or drink) which are not incurred in online gambling.
Skutečnost, že řada členských států zakazuje on-line hazardní hry, zatímco povoluje služby hazardních her poskytované v kamenných kasinech, podle dánských orgánů odráží rozdíly spojené s poskytováním těchto dvou typů hazardních her.
For the Danish authorities, the fact that a number of Member States prohibit online gambling while allowing land-based gambling services reflected the differences involved in providing the two types of gaming.
Dánské orgány dále tvrdily, že Komise nepřihlédla k závěrům své „Studie o službách hazardních her na vnitřním trhu Evropské unie“ z roku 2006 [11], podle které by on-line a kamenná kasina měla být považována za odlišné trhy.
Furthermore, the Danish authorities contended that the Commission had not taken account of the conclusions of its 2006 ‘Study of Gambling Services in the Internal Market of the European Union’ [11], according to which online and land-based casinos should be considered as being distinct markets.
Dánské orgány také zdůraznily, že hodnocení Komise se zaměřilo pouze na kamenná kasina a nevzalo v úvahu hrací automaty (tj. výherní automaty, nikoliv však ruletu, blackjack, poker atd.) umístěné v kamenných restauracích, barech atd. nebo v herních prostorách a hracích halách.
The Danish authorities also stressed that the Commission’s assessment focused only on land-based casinos and did not take account of gambling machines (i.e. slot machines, but not roulette, blackjack, poker, etc.) located in land-based restaurants or amusement arcades and gaming halls.
Připomínky týkající se zjevné selektivity odůvodňované logikou daňového systému
Comments regarding prima facie selectivity being justified by the logic of the tax system
Pokud jde o odůvodnění opatření z titulu logiky daňového systému, dánské orgány tvrdí, že Komise možná nesprávně interpretovala cíl oznámeného opatření.
With regard to the justification for the measures by virtue of the logic of the tax system, the Danish authorities claim that the Commission might have misinterpreted the objective of the notified measure.