natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zpráva IMF, BIS a FSB ze dne 28. října 2009 předložená ministrům financí a guvernérům centrálních bank G-20 nazvaná „Průvodce hodnocením systémového významu finančních institucí, trhů a nástrojů: úvodní úvahy“ rovněž uvádí, že posouzení systémového rizika může být proměnlivé v závislosti na hospodářském prostředí.
The report of the IMF, the BIS and the FSB, of 28 October 2009, presented to the G-20 Finance Ministers and Central Bank Governors, entitled ‘Guidance to Assess the Systemic Importance of Financial Institutions, Markets and Instruments: Initial Considerations’ also states that the assessment of systemic risk is likely to vary depending on the economic environment.
Je rovněž podmíněno finanční infrastrukturou, opatřeními v oblasti řešení krizí a schopností řešit selhání v okamžiku jejich vzniku.
It will also be conditioned by the financial infrastructure and crisis management arrangements and the capacity to deal with failures when they occur.
Finanční instituce mohou mít systémový význam pro místní, celostátní či mezinárodní finanční systémy a hospodářství.
Financial institutions may be systemically important for local, national or international financial systems and economies.
Ke klíčovým kritériím pro určení systémového významu trhů a institucí patří velikost (objem finančních služeb poskytovaných jednotlivými segmenty finančního systému), nahraditelnost (rozsah, v jakém mohou v případě selhání ostatní segmenty systému poskytovat stejné služby) a propojenost (vazby s ostatními segmenty systému).
The key criteria helping to identify the systemic importance of markets and institutions are size (the volume of financial services provided by the individual component of the financial system), substitutability (the extent to which other components of the system can provide the same services in the event of failure) and interconnectedness (linkages with other components of the system).
Hodnocení založené na těchto třech kritériích by mělo být doplněno údaji o finančních slabinách a schopnosti institucionálního rámce řešit finanční selhání a mělo by brát v úvahu celou škálu dalších faktorů, jako je například složitost zvláštních struktur a podnikatelských modelů, stupeň finanční autonomie, intenzita a rozsah dohledu, transparentnost finančních mechanismů a vazby, jež mohou ovlivnit celkové riziko institucí.
An assessment based on those three criteria should be supplemented by a reference to financial vulnerabilities and the capacity of the institutional framework to deal with financial failures and should consider a wide range of additional factors such as, inter alia, the complexity of specific structures and business models, the degree of financial autonomy, intensity and scope of supervision, transparency of financial arrangements and linkages that may affect the overall risk of institutions.
Úkolem ESRB by mělo být sledování a hodnocení systémového rizika za běžných podmínek s cílem snížit riziko, že dojde k selhání systémových segmentů, a zvýšit odolnost finančního systému vůči otřesům.
The ESRB’s task should be to monitor and assess systemic risk in normal times for the purpose of mitigating the exposure of the system to the risk of failure of systemic components and enhancing the financial system’s resilience to shocks.
V tomto ohledu by ESRB měla přispívat k zajištění finanční stability a snižování negativních dopadů na vnitřní trh a reálnou ekonomiku.
In that respect, the ESRB should contribute to ensuring financial stability and mitigating the negative impacts on the internal market and the real economy.
Má-li ESRB dosáhnout svých cílů, měla by analyzovat veškeré příslušné informace.
In order to accomplish its objectives, the ESRB should analyse all the relevant information.
Současné uspořádání v Unii klade příliš malý důraz na makroobezřetnostní dohled a propojení mezi vývojem v širším makroekonomickém prostředí a finančním systémem.
The present arrangements of the Union place too little emphasis on macro-prudential oversight and on inter-linkages between developments in the broader macroeconomic environment and the financial system.
Odpovědnost za makroobezřetnostní analýzu zůstává roztříštěna a provádějí ji různé orgány na různých úrovních, bez jakéhokoliv mechanismu k zajištění toho, že makroobezřetnostní rizika budou přiměřeně identifikována a že varování a doporučení budou vydána jasně, že jsou sledována a že jsou na jejich základě prováděna příslušná opatření.
Responsibility for macro-prudential analysis remains fragmented, and is conducted by various authorities at different levels with no mechanism to ensure that macro-prudential risks are adequately identified and that warnings and recommendations are issued clearly, followed up and translated into action.
Řádné fungování finančních systémů v Unii a ve světě a zmírnění rizik ohrožujících toto řádné fungování vyžaduje větší propojenost mezi makroobezřetnostním a mikroobezřetnostním dohledem
A proper functioning of Union and global financial systems and the mitigation of threats thereto require enhanced consistency between macro- and micro-prudential supervision.
Tento nově vytvořený systém makroobezřetnostního dohledu si žádá věrohodné a vysoce uznávané vedení.
A newly designed system of macro-prudential oversight requires credible and high-profile leadership.
Z tohoto důvodu by se vzhledem ke své klíčové roli a důvěře, které se těší na mezinárodní i unijní úrovni, a rovněž k doporučením de Larosièrovy zprávy měl předsedou ESRB na první pětileté období po vstupu tohoto nařízení v platnost stát prezident ECB.
Therefore, given its key role and its international and internal credibility, and in the spirit of the recommendations of the de Larosière Report, the President of the ECB should be the Chair of the ESRB for a first term of 5 years following the entry into force of this Regulation.
Kromě toho by měly být zvýšeny požadavky na odpovědnost a orgány ESRB by měly mít možnost využívat široké škály zkušeností, poznatků a názorů.
In addition, the accountability requirements should be increased and the ESRB bodies should be able to draw on a wide range of experience, backgrounds and opinions.
De Larosièrova zpráva rovněž uvádí, že makroobezřetnostní dohled nemá smysl, pokud nemá určitý dopad na dohled na mikroúrovni, přičemž mikroobezřetnostní dohled nemůže účinně zaručit finanční stabilitu, jestliže patřičně nezohledňuje vývoj, k němuž dochází na makroúrovni.
The de Larosière Report also states that macro-prudential oversight is not meaningful unless it can somehow impact on supervision at the micro level whilst micro-prudential supervision cannot effectively safeguard financial stability without adequately taking account of macro-level developments.
Je třeba vytvořit Evropský systém finančního dohledu (dále jen „ESFS“) sdružující subjekty dohledu nad finančním trhem na vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie, který bude fungovat jako síť.
A European System of Financial Supervision (ESFS) should be established, bringing together the actors of financial supervision at national level and at the level of the Union, to act as a network.
V souladu se zásadou loajální spolupráce podle čl. 4 odst. 3 Smlouvy o Evropské unii by subjekty zapojené do ESFS měly spolupracovat v duchu důvěry a navzájem se plně respektovat, a to především za účelem zajištění vhodné a spolehlivé vzájemné výměny informací.
Pursuant to the principle of sincere cooperation in accordance with Article 4(3) of the Treaty on European Union, the parties to the ESFS should cooperate with trust and full mutual respect, in particular to ensure that appropriate and reliable information flows between them.
Na úrovni Unie by tato síť měla zahrnovat ESRB a tři orgány mikrodohledu: Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro bankovnictví) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1093/2010 [11], Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro cenné papíry a trhy) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1094/2010 [12] a Evropský orgán dohledu (Evropský orgán pro pojišťovnictví a zaměstnanecké penzijní pojištění) zřízený nařízením Evropského parlamentu a Rady (EU) č. 1095/2010 [13] (společně dále jen „evropské orgány dohledu“).
At the level of the Union, the network should comprise the ESRB and three micro-supervisory authorities: the European Supervisory Authority (European Banking Authority), established by Regulation (EU) No 1093/2010 of the European Parliament and of the Council [11], the European Supervisory Authority (European Insurance and Occupational Pensions Authority), established by Regulation (EU) No 1094/2010 of the European Parliament and of the Council [12], and the European Supervisory Authority (European Securities and Markets Authority), established by Regulation (EU) No 1095/2010 of the European Parliament and of the Council [13] (hereinafter collectively referred to as the ‘ESAs’).
Unie potřebuje zvláštní orgán, který by byl odpovědný za makroobezřetnostní dohled nad celým jejím finančním systémem a který by identifikoval rizika z hlediska finanční stability a v případě nutnosti vydal varování před riziky a doporučení pro opatření k řešení těchto rizik.
The Union needs a specific body responsible for macro-prudential oversight across its financial system, which would identify risks to financial stability and, where necessary, issue risk warnings and recommendations for action to address such risks.
Z těchto důvodů by měla být zřízena ESRB jako nový nezávislý orgán pro všechna finanční odvětví i systémy záruk.
Consequently, the ESRB should be established as a new independent body, covering all financial sectors as well as guarantee schemes.
ESRB by měla provádět makroobezřetnostního dohled na úrovni Unie a neměla by mít právní subjektivitu.
The ESRB should be responsible for conducting macro-prudential oversight at the level of the Union and should have no legal personality.
ESRB by se měla skládat z generální rady, řídícího výboru, sekretariátu, poradního vědeckého výboru a poradního technického výboru.
The ESRB should comprise a General Board, a Steering Committee, a Secretariat, an Advisory Scientific Committee and an Advisory Technical Committee.
Složení poradního vědeckého výboru by mělo zohlednit příslušná pravidla pro řešení střetu zájmů přijatá generální radou.
The composition of the Advisory Scientific Committee should take into account adequate rules of conflict of interests adopted by the General Board.
Zřízení poradního technického výboru by mělo zohlednit stávající struktury s cílem nedopustit žádné zdvojování.
The establishment of the Advisory Technical Committee should take into account existing structures with a view to avoiding any duplication.
ESRB by měla vydávat varování a, pokud to považuje za nezbytné, doporučení obecné povahy nebo specifické povahy, která by měla být určena zejména Unii jako celku, nebo jednomu nebo více členským státům, nebo jednomu či více evropským orgánům dohledu, nebo jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, se stanovenou lhůtou pro příslušnou politickou reakci.
The ESRB should issue warnings and, where it deems necessary, recommendations either of a general or a specific nature, which should be addressed in particular to the Union as a whole or to one or more Member States, or to one or more of the ESAs, or to one or more of the national supervisory authorities with a specified timeline for the relevant policy response.
ESRB by měla vypracovat systém jednotné barevné klasifikace rizik s cílem zajistit, aby zainteresované subjekty mohly lépe posoudit povahu daného rizika.
The ESRB should elaborate a colour code in order to allow interested parties better to assess the nature of the risk.
Tato varování a doporučení by měla být v souladu s přísnými pravidly týkajícími se zachování důvěrnosti rovněž předávána Radě a Komisi, a pokud jsou určena jednomu či více vnitrostátním orgánům dohledu, také evropským orgánům dohledu, aby získala na váze a legitimitě.
In order to increase their influence and legitimacy, such warnings and recommendations should also be transmitted, subject to strict rules of confidentiality, to the Council and the Commission and, where addressed to one or more national supervisory authorities, to the ESAs.
Jednání Rady by měla být připravena Hospodářským a finančním výborem v souladu s jeho úlohou vymezenou ve Smlouvě o fungování EU.
The deliberations of the Council should be prepared by the Economic and Financial Committee (EFC) in accordance with its role as defined in the TFEU.
Za účelem přípravy jednání Rady a poskytování Radě včasných politických rad by ESRB měla Hospodářský a finanční výbor pravidelně informovat a měla by mu zasílat dokumenty obsahující varování a doporučení, jakmile budou přijaty.
In order to prepare the Council’s discussions and provide it with timely policy advice, the ESRB should inform the EFC regularly and should send the texts of any warnings and recommendations as soon as they have been adopted.
ESRB by měla také sledovat dodržování svých varování a doporučení na základě zpráv od adresátů, aby bylo zajištěno, že jsou její varování a doporučení skutečně dodržována.
The ESRB should also monitor compliance with its warnings and recommendations, based on reports from addressees, in order to ensure that its warnings and recommendations are effectively followed.
Adresáti doporučení by na základě těchto doporučení měli konat a v případě nečinnosti by měli předložit náležité zdůvodnění (zásada „konej, nebo vysvětli“).
Addressees of recommendations should act on them and provide an adequate justification in case of inaction (‘act or explain’ mechanism).
Pokud ESRB shledá, že reakce je nedostatečná, měla by při dodržení přísných pravidel týkajících se zachování důvěrnosti informovat adresáty, Radu a v případě potřeby příslušné evropské orgány dohledu.
If the ESRB considers that the reaction is inadequate, it should inform, subject to strict confidentiality rules, the addressees, the Council and, where appropriate, the European Supervisory Authority concerned.
ESRB by měla v každém jednotlivém případě a poté, co informovala Radu v dostatečném předstihu, aby mohla Rada reagovat, rozhodnout, zda by doporučení mělo zůstat důvěrné nebo zda by mělo být zveřejněno, přičemž si musí být vědoma skutečnosti, že zveřejnění může za určitých okolností pomoci k vymáhání dodržování doporučení.
The ESRB should decide, on a case-by-case basis and after having informed the Council sufficiently in advance so that it is able to react, whether a recommendation should be kept confidential or made public, bearing in mind that public disclosure can help to foster compliance with the recommendations in certain circumstances.
Pokud ESRB zjistí existenci rizika, které by mohlo vážným způsobem ohrozit řádné fungování a integritu finančních trhů nebo stabilitu celého finančního systému Unie nebo jeho části, měla by o této situaci neprodleně informovat Radu.
If the ESRB detects a risk which could seriously jeopardise the orderly functioning and integrity of financial markets or the stability of the whole or part of the Union’s financial system, it should promptly inform the Council of the situation.
Pokud má ESRB za to, že může nastat mimořádná situace, měla by kontaktovat Radu a poskytnout jí hodnocení situace.
If the ESRB determines that an emergency situation may arise, it should contact the Council and provide an assessment of the situation.
Rada by poté měla posoudit, zda je nutno přijmout rozhodnutí určené evropským orgánům dohledu, v kterém určí, že nastala mimořádné situace.
The Council should then assess the need to adopt a decision addressed to the ESAs determining the existence of an emergency situation.
Při tomto postupu je nanejvýš důležité dbát na zachování důvěrnosti.
During that process, due protection of confidentiality is of the outmost importance.
ESRB by měla podávat zprávu Evropskému parlamentu a Radě nejméně jednou ročně, v případě rozsáhlých finančních problémů častěji.
The ESRB should report to the European Parliament and the Council at least annually, and more frequently in the event of widespread financial distress.
V případě potřeby by Evropský parlament a Rada měly ESRB vyzvat, aby projednala konkrétní otázky související s finanční stabilitou.
Where appropriate, the European Parliament and the Council should be able to invite the ESRB to examine specific issues related to financial stability.
ECB a národní centrální banky by měly mít vedoucí úlohu v makroobezřetnostním dohledu z důvodu svých odborných znalostí a stávající odpovědnosti v oblasti finanční stability.
The ECB and the national central banks should have a leading role in macro-prudential oversight because of their expertise and their existing responsibilities in the area of financial stability.
Vnitrostátní orgány dohledu by měly být zapojeny tak, že budou poskytovat své specifické odborné znalosti.
National supervisors should be involved in providing their specific expertise.
Podíl orgánů mikroobezřetnostního dohledu na práci ESRB je velmi důležitý, aby bylo zajištěno, že posouzení makroobezřetnostního rizika je založeno na úplných a přesných informacích o vývoji finančního systému.
The participation of micro-prudential supervisors in the work of the ESRB is essential to ensure that the assessment of macro-prudential risk is based on complete and accurate information about developments in the financial system.
V souladu s touto skutečností by předsedové evropských orgánů dohledu měli být členy s hlasovacím právem.
Accordingly, the chairpersons of the ESAs should be members with voting rights.
Jeden zástupce příslušných vnitrostátních orgánů dohledu za každý členský stát by se měl účastnit zasedání generální rady jako pozorovatel bez hlasovacího práva.
One representative of the competent national supervisory authorities of each Member State should attend meetings of the General Board, without voting rights.
V duchu otevřenosti by patnáct nezávislých osob mělo prostřednictvím poradního vědeckého výboru poskytovat ESRB externí odborné znalosti.
In a spirit of openness, 15 independent persons should provide the ESRB with external expertise through the Advisory Scientific Committee.
Účast člena Komise v ESRB napomůže vytvořit kontakt s makroekonomickým a finančním dohledem Unie, zatímco přítomnost předsedy Hospodářského a finančního výboru bude odrážet úlohu ministerstev členských států odpovědných za finance a Rady při ochraně finanční stability a provádění hospodářského dohledu a dohledu nad finančním trhem.
The participation of a Member of the Commission in the ESRB will help to establish a link with the macroeconomic and financial surveillance of the Union, while the presence of the President of the EFC will reflect the role of Member States’ ministries responsible for finance and the Council in safeguarding financial stability and performing economic and financial oversight.
Je klíčové, aby členové ESRB vykonávali své funkce nestranně a aby zvažovali finanční stabilitu Unie pouze jako celku.
It is essential that the members of the ESRB perform their duties impartially and consider only the financial stability of the Union as a whole.
V případě, že nelze dosáhnout konsenzu, by nemělo být hlasování o varováních a doporučeních v rámci ESRB vážené a rozhodnutí by měla být zpravidla přijímána prostou většinou hlasů.
Where consensus cannot be reached, voting on warnings and recommendations within the ESRB should not be weighted and decisions should, as a rule, be taken by simple majority.
Vzájemná propojenost finančních institucí a trhů má za následek, že sledování a posuzování potenciálních systémových rizik by mělo být založeno na rozsáhlém souboru relevantních makroekonomických a mikrofinančních údajů a ukazatelů.
The interconnectedness of financial institutions and markets implies that the monitoring and assessment of potential systemic risks should be based on a broad set of relevant macroeconomic and micro-financial data and indicators.
Tato systémová rizika zahrnují riziko narušení kontinuity finančních služeb, které je způsobeno výrazným oslabením celého finančního systému v Unii nebo jeho části a které může mít závažné negativní dopady na vnitřní trh a reálnou ekonomiku.
Those systemic risks include risks of disruption to financial services caused by a significant impairment of all or parts of the Union’s financial system that have the potential to have serious negative consequences for the internal market and the real economy.
ESRB by proto měla mít přístup ke všem informacím, které jsou nezbytné pro plnění jejích povinností při požadovaném zachování důvěrnosti těchto informací.
The ESRB should therefore have access to all the information necessary to perform its duties while preserving the confidentiality of that information as required.
Opatření ke shromažďování informací stanovená v tomto nařízení jsou nezbytná pro plnění úkolů ESRB a neměla by mít vliv na právní rámec Evropského statistického systému v oblasti statistiky.
The measures for the collection of information set out in this Regulation are necessary for the performance of the tasks of the ESRB and should be without prejudice to the legal framework of the European Statistical System in the field of statistics.
Tímto nařízením by proto nemělo být dotčeno nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 223/2009 ze dne 11. března 2009 o evropské statistice [14] ani nařízení Rady (ES) č. 2533/98 ze dne 23. listopadu 1998 o shromažďování statistických informací Evropskou centrální bankou [15].
This Regulation should therefore be without prejudice to Regulation (EC) No 223/2009 of the European Parliament and of the Council of 11 March 2009 on European statistics [14] and to Council Regulation (EC) No 2533/98 of 23 November 1998 concerning the collection of statistical information by the European Central Bank [15].
V případě potřeby by tedy ESRB měla konzultovat se zúčastněnými subjekty ze soukromého sektoru včetně zástupců finančního odvětví, sdružení spotřebitelů, skupin uživatelů v oblasti finančních služeb, které byly zřízené Komisí nebo na základě právních předpisů Unie, a poskytnout jim rovnou příležitost k vyjádření svých stanovisek.
Where appropriate, the ESRB should therefore consult private sector stakeholders, including financial sector representatives, consumer associations, user groups in the financial services area established by the Commission or by Union legislation, and give them a fair opportunity to make observations.
Zřízení ESRB by mělo přímo přispět k dosažení cílů vnitřního trhu.
The establishment of the ESRB should contribute directly to achieving the objectives of the internal market.
Makroobezřetnostní dohled Unie nad finančním systémem je nedílnou součástí celkového nového režimu dohledu v Unii, neboť makroobezřetnostní hledisko je úzce spjato s úkoly mikroobezřetnostního dohledu, které patří do pravomoci evropských orgánů dohledu.
The Union macro-prudential oversight of the financial system is an integral part of the overall new supervisory arrangements in the Union as the macro-prudential aspect is closely linked to the micro-prudential supervisory tasks attributed to the ESAs.
Pouze se zavedeným režimem, který správně chápe vzájemnou závislost mezi mikroobezřetnostními a makroobezřetnostními riziky, mohou mít všechny zúčastněné subjekty dostatečnou jistotu při zapojování se do přeshraničních finančních aktivit.
Only with arrangements in place that properly acknowledge the interdependence of micro- and macro-prudential risks can all stakeholders have sufficient confidence to engage in cross-border financial activities.
ESRB by měla sledovat a posuzovat rizika pro finanční stabilitu vyplývající z vývoje, která mohou mít dopad na odvětvové úrovni nebo na úrovni finančního systému jako celku.
The ESRB should monitor and assess risks to financial stability arising from developments that can impact on a sectoral level or at the level of the financial system as a whole.