natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Portugalsko ve svém odůvodnění poukazuje na zemědělské a přírodní důvody.
In its justification, Portugal points to agricultural and natural reasons.
Zemědělské důvody souvisejí se skutečností, že v autonomní oblasti Madeira nemohou vedle sebe existovat geneticky modifikované plodiny a tradiční a/nebo ekologické plodiny.
The agricultural reasons refer to the impossibility of co-existence between GM crops and conventional and/or organic crops in the Autonomous Area of Madeira.
Zmiňovány jsou zejména takové aspekty, jako vzdálenost mezi poli, meze, setí odrůd s různými cykly růstu, útočiště, umístění lapačů pylu nebo bariér bránících rozptýlení pylu, systémy střídání plodin, produkční cykly plodin, snížení objemu semenných bank dostatečným oráním půdy, správa populací na hranicích polí, volba optimálních termínů setby, manipulace s osivem zabraňující smíchání nebo vysypání osiva při přepravě na pole a z pole a na hranicích polí.
They particularly invoke aspects such as the distance between fields, border strips, sowing of varieties with different growth cycles, refuge areas, installation of pollen traps or barriers to prevent pollen dispersion, crops rotation systems, crop production cycles, reduction of the size of the seed banks through adequate soil tillage, management of populations in field borders, choosing of optimal sowing dates, handling of seeds to avoid mixing or the prevention of seed spillage when travelling to and from the field and on field boundaries.
K přírodním důvodům patří zejména skutečnost, že nebyly náležitě zkoumány vlivy zavedení geneticky modifikovaných organismů na přírodu (v případě autonomní oblasti Madeira je to tamní přírodní les), přestože bylo publikováno mnoho článků, v nichž jsou uvedeny obavy z důsledků záměrného uvolňování GMO do přírody a z následných ekologických dopadů, které lze očekávat.
The natural reasons claim that the effects of introducing GMOs into nature (in the case of the RAM, the natural Madeiran forest) have not been adequately studied, although many articles have been published in which concerns are raised with regard to the consequences of deliberately releasing GMOs into nature and to the resulting environmental effects which might be expected.
Mohou však existovat další případná rizika, kterými se tyto vědecké studie nezabývají.
However there may be other potential risks which are not covered by these scientific studies.
Přírodní důvody dále uvádějí:
The natural reasons further refer to:
předběžné testy prováděné pomocí geneticky modifikovaných odrůd;
preliminary tests carried out using GM varieties;
model demonstrující invazivní schopnost geneticky modifikovaných odrůd;
model showing the invasive capacity of GM varieties;
působení modelu na používání rostlin obsahujících GMO;
interaction of the model to the use of plants containing GMOs;
schopnost křížového opylování transgenických rostlin;
capacity of transgenic plants to cross-pollinate;
paralelní vlivy na jiné druhy;
parallel effects with other species;
produkce toxinů;
production of toxins;
vedlejší účinky;
collateral interactions;
vlivy spojené s genetickými změnami;
effects connected with genetic alterations;
důsledky v nedostatečných zemědělských postupech;
implications in poor agricultural practices;
genový přenos;
gene transfer;
dopady na potravinový řetězec.
effects on the food chain.
Portugalsko dospělo k závěru, že na základě výše uvedených informací by zavedení geneticky modifikovaného materiálu do autonomní oblasti Madeira mohlo mít vysoce nebezpečné důsledky pro životní prostředí Madeiry jako celku (bylo by zbytečné rozlišovat mezi zemědělskými a lesními oblastmi).
Portugal concludes that on the basis of the above, the introduction of genetically modified material into the RAM could have extremely dangerous consequences for the Madeiran environment in general (it would be pointless to distinguish between agricultural and forest areas).
Přestože spolehlivé teorie na toto téma neexistují, z výzkumů, experimentů a teoretických spojitostí vyplývá, že riziko pramenící pro přírodu ze záměrného uvolňování GMO je natolik nebezpečné a představuje takovou hrozbu pro zdravé životní prostředí a ekologický stav Madeiry, že nestojí za to riskovat použití GMO, ať už přímo v zemědělství nebo i jen na bázi experimentů.
Although there are no solid theories on the matter, research and experiments, as well as all the theoretical parallels, suggest that the risk to nature presented by the deliberate release of GMOs is so dangerous and poses such a threat to the environmental and ecological health of Madeira, that it is not worthwhile risking their use, either directly in the agricultural sector or even on an experimental basis.
Čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES se vztahuje na nová vnitrostátní opatření, která mají být zavedena z důvodu ochrany životního prostředí nebo pracovního prostředí vzhledem ke zvláštnímu problému daného členského státu, jenž se objevil po přijetí harmonizačního opatření, a která jsou podložena novými vědeckými poznatky.
Article 95(5) of the EC Treaty applies to new national measures on the basis of the protection of the environment or the working environment, on grounds of a problem specific to that Member State arising after the adoption of the harmonisation measure, and which are justified by new scientific evidence.
Podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES Komise návrh vnitrostátních právních předpisů schválí nebo zamítne poté, co prověří, zda neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
Under Article 95(6) of the EC Treaty, the Commission is either to approve or reject the draft national provisions in question after verifying whether or not they are a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on trade between Member States, and whether or not they shall constitute an obstacle to the functioning of the internal market.
Stejné ustanovení však ukládá, že je-li to opodstatněné složitostí věci a neexistuje-li nebezpečí pro lidské zdraví, může Komise oznámit dotyčnému členskému státu, že lhůta stanovená v uvedeném odstavci může být prodloužena o další lhůtu až šesti měsíců.
Nevertheless, under the same provision, when justified by the complexity of the matter and in the absence of danger for human health, the Commission may notify the Member State concerned that the period referred to in this paragraph may be extended for a further period of up to six months.
Záměrem oznámení předloženého portugalskými úřady dne 5. května 2009 je získat souhlas pro zavedení návrhu nařízení.
The notification submitted by the Portuguese authorities on 5 May 2009 is intended to obtain approval for the introduction of the draft decree.
Portugalsko neuvedlo, od kterého právního předpisu Evropského společenství se návrh nařízení odchyluje.
Portugal did not specify the European Community act which the draft decree derogates from.
Pěstování GMO upravuje z velké části směrnice 2001/18/ES a nařízení (ES) č. 1829/2003.
Cultivation of GMOs is to a large extent regulated by Directive 2001/18/EC, and Regulation (EC) No 1829/2003.
Čl. 95 odst. 5 Smlouvy nařizuje, že pokládá-li členský stát za nezbytné zavést vnitrostátní předpisy, které se odchylují od harmonizačního opatření, mohou být tyto předpisy odůvodněny následujícími kumulativními podmínkami [5]:
Article 95(5) of the Treaty requires that when a Member State deems it necessary to introduce national provisions derogating from a harmonisation measure, those provisions could be justified on the following cumulative conditions [5]:
k ochraně životního prostředí nebo pracovního prostředí,
relating to the protection of the environment or the working environment,
z důvodu zvláštního problému v tomto členském státě,
on grounds of a problem specific to that Member State,
který se objeví po přijetí harmonizačních opatření.
arising after the adoption of the harmonisation measure.
Odůvodnění předložené Portugalskem se ve velké míře odvolává na potenciální vlivy pěstování geneticky modifikovaných odrůd na životní prostředí.
The justifications put forward by Portugal make extensive reference to the potential effects of the cultivation of GM varieties on the environment.
V oznámení je uvedena analýza rozsáhlých a složitých problémů, jako jsou předběžné testy prováděné za použití geneticky modifikovaných odrůd, model demonstrující invazivní schopnost geneticky modifikovaných odrůd, působení modelu na používání rostlin obsahujících GMO, schopnost křížového opylování transgenických rostlin, paralelní vlivy na jiné druhy, produkce toxinů, vedlejší účinky, vlivy spojené s genetickými změnami, důsledky v nedostatečných zemědělských postupech, genový přenos a dopady na potravinový řetězec.
The notification contains an analysis of extended and complicated issues such as preliminary tests carried out using GM varieties, model showing the invasive capacity of GM varieties, interaction of the model to the use of plants containing GMOs, capacity of transgenic plants to cross-pollinate, parallel effects with other species, production of toxins, collateral interactions, effects connected with genetic alterations, implications in poor agricultural practices, gene transfer and effects on the food chain.
Z uvedeného odůvodnění vyplývá, že je potřeba provést důkladné vědecké posouzení rizik, které by ukázalo, zda se předložené vědecké poznatky týkají ochrany životního prostředí nebo pracovního prostředí nutné z důvodu zvláštního problému, který se objevil v autonomní oblasti Madeira po přijetí směrnice 2001/18/ES a nařízení (ES) č. 1829/2003 nebo po přijetí jiných souvisejících předpisů ES.
It results from these justifications that a thorough scientific risk assessment is necessary to indicate whether the submitted scientific evidence relates to the protection of the environment or the working environment on grounds of a problem specific to the Autonomous Region of Madeira arising after the adoption of Directive 2001/18/EC and Regulation (EC) No 1829/2003 or other relevant EC provisions.
Toto posouzení rizik by měl provést Evropský úřad pro bezpečnost potravin (EFSA), jenž je podle čl. 22 odst. 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 [6] ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje se Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin, oprávněný poskytovat vědecká stanoviska a vědeckou a technickou podporu pro legislativní a politickou činnost Společenství ve všech oblastech, které mají přímý nebo nepřímý vliv na bezpečnost potravin a krmiv, a je nezávislým zdrojem informací o všech záležitostech v těchto oblastech a zabezpečuje sdělování o riziku.
This assessment should be carried out by the European Food Safety Authority (EFSA) which, in accordance with Article 22(2) of Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety [6], is competent to provide scientific advice and scientific and technical support for the Community’s legislation and policies in all fields which have a direct or indirect impact on food and feed safety, and shall provide independent information on all matters within these fields and communicate on risks.
Podle článku 29 tohoto nařízení úřad dále vydává na žádost Komise vědecké stanovisko k jakékoli záležitosti v oblasti své působnosti a ve všech případech, kdy se v právních předpisech Společenství stanoví, že má být úřad konzultován.
Moreover, in accordance with Article 29 of that Regulation, EFSA shall issue a scientific opinion at the request of the Commission, in respect of any matter within its mission, and in all cases where Community legislation makes provision for the Authority to be consulted.
Dne 23. září 2009 proto Komise zaslala Evropskému úřadu pro bezpečnost potravin (EFSA) žádost, aby na základě nových vědeckých poznatků poskytnutých Portugalskem a v souvislosti s požadavky čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES posoudil, zda se dané poznatky týkají ochrany životního prostředí nutné z důvodu zvláštního problému, který se vyskytl na daném území, konkrétně v autonomní oblasti Madeira.
For this reason the Commission sent on 23 September 2009 a mandate to the European Food Safety Authority (EFSA) asking it to assess, on the basis of the new evidence provided by Portugal and in the light of the requirements of Article 95(5) of EC Treaty, whether the particular evidence relates to the protection of the environment on grounds of a problem specific to the concerned area, namely the Autonomous Region of Madeira.
Za těchto okolností je nezbytné přijmout nejprve stanovisko EFSA a teprve poté rozhodnout o oznámení Portugalska.
Under those circumstances, the adoption of the EFSA Opinion is necessary before the adoption of a decision on the Portuguese notification.
Vzhledem k velkému rozsahu případných nepříznivých vlivů na životní prostředí uvedených v portugalském oznámení a složitosti vědeckých aspektů týkajících se pěstování GMO v autonomní oblasti Madeira je nezbytné, aby byla úřadu EFSA před přijetím stanoviska poskytnuta přiměřená lhůta.
In view of the extended scope of the potential adverse environmental effects indicated by the Portuguese notification and the complexity of the scientific aspects related to the cultivation of GMOs in the Autonomous Region of Madeira, it is necessary that EFSA is granted a reasonable period of time before adopting its Opinion.
Z tohoto důvodu Komise požádala EFSA o předání stanoviska do 31. ledna 2010.
For this reason, the Commission asked EFSA to deliver its Opinion by 31 January 2010.
Odůvodnění předložené Portugalskem neobsahuje zvláštní upozornění, že by pěstování GMO v autonomní oblasti Madeira mohlo být nebezpečné pro lidské zdraví.
The justifications put forward by Portugal make no specific reference to danger for human health, which would be caused by the cultivation of GMOs in the Autonomous Region of Madeira.
Odůvodnění poukazuje konkrétně na rizika pro životní prostředí a „ekologické zdraví“, ale nepředkládá poznatky o zjištěných nebo potenciálních vlivech na lidské zdraví.
While they specifically refer to risks for the environment and ‘ecological health’, no evidence has been presented with regards to identified or potential effects on human health.
Všechny vědecké argumenty jsou zaměřeny výhradně na zemědělské aspekty a ochranu biologické rozmanitosti na Madeiře.
All scientific arguments have focused solely on agricultural aspects and the protection of biodiversity in Madeira.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem by přijetí rozhodnutí během šestiměsíční lhůty, konkrétně do 4. listopadu 2009, jak je stanoveno v čl. 95 odst. 6 prvním pododstavci Smlouvy o ES, nebylo podloženo podstatnými vědeckými poznatky k tak složité záležitosti.
In view of the above, the adoption of a decision within the deadline of six months, namely by 4 November 2009, which is laid down by Article 95(6)(1) of EC Treaty, would lack the essential scientific support on such a complex matter.
S ohledem na složitost celé záležitosti, a protože nehrozí nebezpečí pro lidské zdraví, by tak Komise měla v souladu s ustanovením čl. 95 odst. 6 třetího pododstavce Smlouvy o ES prodloužit lhůtu pro rozhodnutí o oznámení Portugalska o dalších šest měsíců, tedy do 4. května 2010,
Therefore, taking into consideration the complexity of the matter and the absence of danger for human health, the Commission, in accordance with Article 95(6)(3) of EC Treaty, should extend the period to decide on the Portuguese notification to another six months, namely until 4 May 2010,
Lhůta pro schválení nebo zamítnutí návrhu regionálního legislativního nařízení, jímž je autonomní oblast Madeira prohlášena za oblast bez geneticky modifikovaných organismů a jež bylo oznámeno Portugalskou republikou podle čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES, se prodlužuje do 4. května 2010.
The period to approve or reject the draft Regional Legislative Decree declaring the Autonomous Region of Madeira to be an Area Free of Genetically Modified Organisms, notified by the Republic of Portugal pursuant to Article 95(5) of the EC Treaty, is extended to 4 May 2010.
V Bruselu dne 3. listopadu 2009.
Done at Brussels, 3 November 2009.
Úř. věst. C 139, 19.6.2009, s. 2.
OJ C 139, 19.6.2009, p. 2.
ESD, C-439/05 P a C-454/05 P, body 56–58.
ECJ, C-439/05 P and C-454/05 P, para. 56-58.
ze dne 11. listopadu 2009,
of 11 November 2009
kterým se mění příloha rozhodnutí 2007/453/ES, pokud jde o status BSE Chile, Kolumbie a Japonska
amending the Annex to Decision 2007/453/EC as regards the BSE status of Chile, Colombia and Japan
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001 ze dne 22. května 2001 o stanovení pravidel pro prevenci, tlumení a eradikaci některých přenosných spongiformních encefalopatií [1], a zejména na čl. 5 odst. 2 třetí pododstavec uvedeného nařízení,
Having regard to Regulation (EC) No 999/2001 of the European Parliament and of the Council of 22 May 2001 laying down rules for the prevention, control and eradication of certain transmissible spongiform encephalopathies [1], and in particular the third subparagraph of Article 5(2) thereof,
Za tímto účelem je nutno stanovit status bovinní spongiformní encefalopatie (BSE) členských států nebo třetích zemí nebo jejich oblastí (dále jen „země nebo oblasti“) pomocí zařazení do jedné ze tří kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE, totiž se zanedbatelným rizikem výskytu BSE, s kontrolovaným rizikem výskytu BSE a s neurčeným rizikem výskytu BSE.
For that purpose, the bovine spongiform encephalopathy (BSE) status of Member States or third countries or regions thereof (countries or regions) is to be determined by classification into one of three categories depending on the BSE risk involved, namely a negligible BSE risk, a controlled BSE risk and an undetermined BSE risk.
Světová organizace pro zdraví zvířat (OIE) hraje hlavní úlohu při zařazování zemí nebo oblastí do kategorií v závislosti na míře rizika výskytu BSE.
The World Organisation for Animal Health (OIE) plays a leading role in the categorisation of countries or regions according to their BSE risk.
Pokud jde o status BSE členských států a třetích zemí, přihlíží se v seznamu v příloze rozhodnutí 2007/453/ES k usnesení č. XXI s názvem Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Status of Members (Uznání statusu bovinní spongiformní encefalopatie členských států), kterou přijala OIE v květnu 2008.
The list in the Annex to Decision 2007/453/EC takes account of Resolution No XXI — Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Status of Members — adopted by the OIE in May 2008 regarding the BSE status of Member States and third countries.
Na seznamu v rozhodnutí 2007/453/ES jsou v současnosti Finsko a Švédsko uvedeny jako země se zanedbatelným rizikem výskytu BSE a všechny ostatní členské státy jako země s kontrolovaným rizikem výskytu BSE.
Decision 2007/453/EC currently lists Finland and Sweden as having a negligible BSE risk and all other Member States as having a controlled BSE risk.
Tento seznam uvádí i status BSE třetích zemí.
It also lists the BSE status of third countries.
V květnu 2009 přijala OIE usnesení č. XXII s názvem Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members (Uznání statusu členských států podle rizika výskytu bovinní spongiformní encefalopatie).
In May 2009, the OIE adopted Resolution No XXII — Recognition of the Bovine Spongiform Encephalopathy Risk Status of Members.
V uvedeném usnesení bylo Chile uznáno za zemi se zanedbatelným rizikem výskytu BSE a Kolumbie a Japonsko za země s kontrolovaným rizikem výskytu BSE.
That Resolution recognised Chile as having a negligible BSE risk and Colombia and Japan as having a controlled BSE risk.
Seznam v rozhodnutí 2007/453/ES by proto měl být odpovídajícím způsobem změněn, aby byl v souladu s uvedeným usnesením, pokud jde o uvedené tři třetí země.
The list in Decision 2007/453/EC should therefore be amended to be brought into line with that Resolution as regards those three third countries.
Avšak do té doby, než bude přijato konečné stanovisko OIE ohledně statusu všech členských států podle rizika výskytu BSE, a vzhledem k přísným harmonizovaným opatřením na ochranu před BSE používaným ve Společenství by v současnosti neměly být prováděny žádné změny, pokud jde o uznaný status BSE členských států.
However, pending a final conclusion of the OIE on the BSE risk status of all Member States and taking into account the harmonised stringent BSE protective measures applied within the Community, no changes should at present be made as regards the recognised BSE status of the Member States.
Příloha rozhodnutí 2007/453/ES se nahrazuje zněním v příloze tohoto rozhodnutí.
The Annex to Decision 2007/453/EC is replaced by the text in the Annex to this Decision.
V Bruselu dne 11. listopadu 2009.
Done at Brussels, 11 November 2009.
„SEZNAM ZEMÍ NEBO OBLASTÍ A.
‘LIST OF COUNTRIES OR REGIONS
Finsko
Finland,
Švédsko
Sweden,
Island
Iceland,
Norsko
Norway,
Austrálie
Australia,
Chile
Chile,
Nový Zéland
New Zealand,
Paraguay
Paraguay,
Singapur
Singapore,
Uruguay B.
Uruguay,
Belgie, Bulharsko, Česká republika, Dánsko, Německo, Estonsko, Irsko, Řecko, Španělsko, Francie, Itálie, Kypr, Lotyšsko, Litva, Lucembursko, Maďarsko, Malta, Nizozemsko, Rakousko, Polsko, Portugalsko, Rumunsko, Slovinsko, Slovensko, Spojené království
Belgium, Bulgaria, the Czech Republic, Denmark, Germany, Estonia, Ireland, Greece, Spain, France, Italy, Cyprus, Latvia, Lithuania, Luxembourg, Hungary, Malta, Netherlands, Austria, Poland, Portugal, Romania, Slovenia, Slovakia, United Kingdom,
Lichtenštejnsko
Liechtenstein,
Brazílie
Brazil,
Kanada
Canada,
Kolumbie
Colombia,
Japonsko
Japan,
Mexiko
Mexico,
Tchaj-wan
Taiwan,
Spojené státy americké C.
United States,
Země nebo oblasti neuvedené v bodech A nebo B této přílohy.“
Countries or regions not listed in points A or B of this Annex.’
ze dne 10. listopadu 2009,
of 10 November 2009
kterým se Portugalsku povoluje uplatňovat snížené sazby spotřební daně na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory
authorising Portugal to apply a reduced rate of excise duty in the autonomous region of Madeira on locally produced and consumed rum and liqueurs and in the autonomous region of the Azores on locally produced and consumed liqueurs and eaux-de-vie
Na základě rozhodnutí Rady 2002/167/ES ze dne 18. února 2002 [2] bylo Portugalsko oprávněno uplatňovat sníženou sazbu spotřební daně na rum a likéry vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Madeira a na likéry a pálenky vyráběné a spotřebovávané místně v autonomní oblasti Azory.
Pursuant to Council Decision 2002/167/EC of 18 February 2002 [2] Portugal has been authorised to apply a reduced rate of excise duty in the autonomous region of Madeira on locally produced and consumed rum and liqueurs and in the autonomous region of Azores on locally produced and consumed liqueurs and eaux-de-vie.
Uplatňování snížené sazby spotřební daně na tyto výrobky se považovalo za nezbytné pro přežití místního odvětví vyrábějícího a uvádějícího tyto výrobky na trh.
The application of a reduced rate of excise duty on those products was considered necessary for the survival of the local industry producing and marketing them.