natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Platnost této smlouvy skončila dne 31. prosince 2005; v okamžiku auditu IFB v druhé polovině roku 2002 ze smlouvy vyplývaly roční ztráty […] [7].
This contract expired on 31 December 2005; at the time of the IFB audit in the second half of 2002, the contract was generating annual losses […] [7].
Protože pokusy o nové projednání této smlouvy se společností Arcelor skončily nezdarem, SNCB se rozhodla vyhlásit úpadek společnosti Acimar a požadovat soudní vyrovnání.
Since attempts to renegotiate this contract with Arcelor have failed, SNCB has decided to file for Acimar’s bankruptcy, and to seek legal redress.
IFB měla nežalovatelné pohledávky za společností Acimar v hodnotě 3,9 mil. EUR, které představují náklady na zrušení investic.
IFB has non-recoverable debts in respect of Acimar of EUR 3,9 million, which constitute the cost of divestiture.
Pokud jde o NFTI-ou, společnost kontrolovanou společně společností IFB a společností Port Autonome de Dunkerque, která provozovala terminály v přístavu Dunkerque, SNCB rozhodla o zrušení investic prodejem svého podílu.
As regards NFTI-ou, which was a company controlled jointly by IFB and Port Autonome de Dunkerque (Port of Dunkerque Authority), and operated the terminals in the port of Dunkerque, SNCB opted for divestiture by selling its shareholding.
Podíl IFB v NFTI-ou znamenal pro IFB povinnost určenou doporučujícím dopisem, aby financovala podíl ztrát odpovídající jejímu podílu ve společnosti.
IFB’s shareholding in NFTI-ou required IFB, under the terms of a letter of intent, to finance a share of the losses corresponding to its shareholding in the company.
Navíc byla IFB ručitelem bankovní půjčky společnosti u […], jejíž hodnota byla 2,9 mil. EUR.
Furthermore, IFB guaranteed security for a bank loan to the company with […], which had a value of EUR 2,9 million.
Pro zrušení svého podílu ve společnosti IFB vyjednávala s Port autonome de Dunkerque o zrušení závazků vyplývajících z doporučujícího dopisu.
In order to divest its shareholding in the company, IFB negotiated with Port Autonome de Dunkerque the lifting of the commitments resulting from the letter of intent.
IFB a Port Autonome de Dunkerque poté hledaly a našly subjekt, který by převzal podíly IFB […] – společnost CMA-CGM.
IFB and Port Autonome de Dunkerque subsequently sought and found a buyer, CMA-CGM, for the IFB shares […].
Vzhledem k prodejní ceně představovaly celkové náklady na zrušení investic pro IFB 18,5 mil. EUR, z toho 1,7 mil. EUR na navýšení kapitálu a 16,7 mil. EUR na ztrátu hodnoty podílů.
Taking the selling price into consideration, the total cost of divestiture for IFB was EUR 18,5 million, comprising EUR 1,7 million for the increase in capital and EUR 16,7 million for the depreciation in capital realised by the shareholding.
IFB France, která se pak změnila na AGEP, byla prodána společnosti NFTI-ou […], což představovalo ztrátu hodnoty ve výši 0,1 mil. EUR. Protože IFB zrušila souběžně investice v NFTI-ou, prodej společnosti NFTI-ou má za výsledek zrušení investice prodejem IFB France.
IFB France, which subsequently became AGEP, was sold to NFTI-ou […] which represented a depreciation in capital of EUR 0,1 million. Since IFB divested itself of NFTI-ou at the same time, the transfer to NFTI-ou resulted in the divestiture by sale of IFB France.
Před prodejem byla IFB nucena upustit od svých pohledávek za IFB France v hodnotě 0,8 mil. EUR. Celkové náklady na zrušení investice IFB France byly tedy 0,9 mil. EUR.
Before the sale, IFB was obliged to abandon its debts on IFB France totalling EUR 0,8 million. The total cost of divestiture of IFB France was therefore EUR 0,9 million.
Podíl IFB v Dry Port Dunkerque se vyznačoval stejnou zvláštností jako její podíl v NFTI-ou: doporučující dopis zavazoval IFB, aby vyrovnávala provozní ztráty společnosti.
IFB’s shareholding in Dry Port Dunkerque was characterised by the same features as its shareholding in NFTI-ou: a letter of intent obliged IFB to make good the company’s operating losses.
IFB zrušila investici do tohoto podílu likvidací kombinovanou s prodejem části aktiv, jmenovitě podílu ve výši 8,6 % v NFTI-ou, který vlastnila společnost Dry Port Dunkerque.
IFB divested this shareholding by liquidation and by selling some of its assets, namely its 8,6 % shareholding in NFTI-ou held by Dry Port Dunkerque.
Zde na rozdíl od situace v NFTI-ou partneři IFB nemohli vyžadovat kontinuitu společnosti.
Here, contrary to the situation in NFTI-ou, IFB’s partners could not insist that the company should continue in business.
IFB nemohla realizovat své pohledávky za Dry Port Dunkerque (2,8 mil. EUR) a musela akceptovat znehodnocení svého podílu (5,1 mil. EUR).
IFB could not realise its debts on Dry Port Dunkerque (EUR 2,8 million), and had to accept the capital depreciation of its shareholding (EUR 5,1 million).
Celkové náklady na likvidaci představovaly tedy 7,9 mil. EUR.
The total cost of the liquidation was therefore EUR 7,9 million.
Společnost SSTD je zisková.
The company SSTD is a profitable company.
Po ztrátě hlavního klienta a vzhledem ke strategickému rozhodnutí opustit francouzský trh se počátkem roku 2005 IFB rozhodla ji s mírným ziskem prodat.
Following the loss of its main client and in view of the strategic decision to exit the French market, IFB decided to sell it at the beginning of 2005, which generated a small profit.
Restrukturalizační plán pro pokračování belgických aktivit
The restructuring plan for the continuation of activities in Belgium
IFB vypracovala pro belgické aktivity IFB restrukturalizační plán s konzultantem McKinseym.
IFB drafted a plan with consultants McKinsey for the restructuring of IFB’s activities in Belgium.
Tento restrukturalizační plán předpokládá dvě části:
This restructuring plan was in two parts:
restrukturalizace činnosti „IFB Logistics“,
Restructuring of ‘IFB Logistics’,
restrukturalizace činnosti „IFB Terminals“.
Restructuring of ‘IFB Terminals’.
Hlavní myšlenkou tohoto plánu je omezit činnosti IFB na její core business / hlavní podnikatelskou činnost, tj. na logistiku a provozování terminálů v Belgii, a zrušit a prodat činnosti, které nejsou pro ekonomickou životaschopnost hlavní podnikatelské činnosti nezbytné.
The essential idea behind this plan is to limit the activities of IFB to its core business, that is to say the logistics activities and the operation of the terminals in Belgium, and to divest and sell the activities which are not essential to the economic viability of the core business.
Na tomto místě je zapotřebí popsat finanční výsledky restrukturalizace, a rovněž různá opatření přijatá pro dosažení těchto výsledků (obecná opatření, opatření zaměřená na logistickou činnost, opatření zaměřená na činnost terminálů, investice).
It is necessary to outline the financial results of the restructuring, together with the various measures taken to accomplish these results (general measures, measures relating to the logistics activity, measures relating to the terminal activity, investments).
Finanční výsledky restrukturalizace
Financial results of the restructuring
Po provedení úprav souvisejících s odpisy, ztrátou hodnoty a rezervami na rizika a náklady („provozní cash flow“) restrukturalizační plán předpokládal následující finanční výsledky, které byly dosaženými výsledky skutečně potvrzeny:
After adjustments for depreciation, reductions in value and provisions for risk and charges (operational cash flow), the restructuring plan anticipated the following financial results which were largely confirmed by the results obtained:
2006 (1. pololetí)
2006 (1st half)
Za dobu restrukturalizace celkem
Total during the restructuring period
Provozní cash flow – předpoklad
Projected operational cash flow
Provozní cash flow – výsledek
Resulting operational cash flow
Výhledové finanční výsledky IFB byly založeny hlavně na následujících informacích, které IFB znala v okamžiku schválení restrukturalizačního plánu:
The projections for the IFB financial results were based essentially on the following elements, of which IFB was aware at the time the restructuring plan was adopted:
centralizace dopravy „Railbarge“ do jednoho terminálu a podstatné zvýšení objemů.
Centralisation of ‘Railbarge’ traffic on one terminal, and a perceptible increase in volumes.
Centralizace dopravy „Railbarge“ umožnila optimalizovat provozní model a zvýšit příjmy, jelikož manipulace prováděné dosud třetími osobami bylo možno integrovat do skupiny.
The centralisation of ‘Railbarge’ traffic allows optimisation of the operational model, and an increase in revenue, as handling undertaken there up till then by third parties could be integrated into the group.
Navíc se IFB podařilo získat nového významného zákazníka, CSAV, který od roku 2004 předpokládal objednávky v objemu 50000 TEU,
Furthermore, IFB gained an important new client, CSAV, which envisaged placing orders for a volume of 50000 TEU from 2004;
významné snížení stavu zaměstnanců a nákladů na údržbu.
Significant reduction in both personnel and maintenance costs.
Tato opatření jsou popsána podrobněji v bodech 78 až 83 stávajícího rozhodnutí,
These measures are outlined in more detail in points 78 to 83 of this decision;
nová dohoda týkající se provozování železničního terminálu Cirkeldyck, která umožnila předvídat rozsáhlou synergii s hraničním terminálem MSC Home Terminal,
A new agreement concerning the operation of the rail terminal at Cirkeldyck, which allowed the provision of important synergies with the adjacent terminal MSC Home Terminal;
nárůst objemu terminálu v Muizenu v důsledku nové smlouvy uzavřené se společností Unilog,
An increase in volume at the terminal in Muizen, following a new contract entered into with Unilog;
celkově velmi pozitivní výhledy pro trhy intermodální dopravy, která od začátku roku 2000 zaznamenala pozoruhodný růst.
Very positive general projections for the intermodal transport market, which has undergone spectacular growth since the start of the year 2000.
Opatření přijatá pro restrukturalizaci
Measures taken toward restructuring
Všeobecná opatření
General Measures
Uzavření nové pracovní kolektivní smlouvy na úrovni podniku a změna pracovního řádu umožnily dosáhnout vyšší míru aktivity (od 1. ledna 2004 se roční počet pracovních dnů zvýšil o 13 dnů) při nižších nákladech (od 1. října 2003 se snížila odměna za práci o víkendu a za práci na směny).
The conclusion of a new collective labour agreement at company level and changes to the working regulations enabled a higher rate of activity to be achieved (the number of working days per annum was increased by 13 with effect from 1 January 2004) at a lower cost (pay for weekend work and team work was reduced with effect from 1 October 2003).
Administrativní a obchodní úseky byly soustředěny do Berchemu, což umožnilo zavřít závod v Gandu a snížit kapacitu závodu v Zeebrugge.
The administrative and commercial services were centralised in Berchem, which enabled the site in Ghent to be closed and the capacity of the one in Zeebrugge to be reduced.
Tato opatření umožnila snížení počtu pracovníků, které bylo nezbytné pro snížení režijních nákladů IFB celkově asi o 2,55 mil. EUR ročně [8].
These measures contributed to limiting the personnel required in order to reduce IFB’s general overheads by around EUR 2,55 million per annum [8] in total.
IFB totiž snížila stav zaměstnanců z 210 PPS [9] v září 2002 na 175 PPS na začátku roku 2006, což představuje snížení o 17 %.
IFB reduced its personnel from 210 FTE [9] in September 2002 to 175 FTE at the beginning of 2006, which represents a reduction of 17 %.
Podrobněji lze toto snížení popsat následovně:
These reductions can be presented in detail as follows:
u terminálů provozovaných přímo (bez dceřiných společností) se počet zaměstnanců snížil ze 110 PPS v září 2002 na 96 PPS na začátku roku 2006, což představuje snížení o 13 %,
For the directly operated terminals (except subsidiaries), personnel was reduced from 110 FTE in September 2002 to 96 FTE at the beginning of 2006, a reduction of 13 %,
pokud jde o logistickou činnost IFB, počet zaměstnanců se snížil ze 60 PPS v září 2002 na 49 PPS počátkem doku 2006, což představuje snížení o 19 %,
As regards the logistics activities of IFB, personnel was reduced from 60 FTE in September 2002 to 49 FTE at the beginning of 2006, a reduction of 19 %,
počet zaměstnanců pracujících na úsecích marketingu a prodeje a na ostatních ústředních podpůrných úsecích (finance, lidské zdroje, atd.) se snížil ze 40 PPS v září 2002 na 31 PPS na začátku roku 2006, což je snížení o 23 %.
Personnel assigned to ‘sales and marketing’ and other central support functions (finance, human resources, etc.) was reduced from 40 FTE in September 2002 to 31 FTE at the beginning of 2006, a reduction of 23 %.
Restrukturalizace logistické činnosti
Restructuring of the logistics activities
Restrukturalizační plán stanovil devět následujících opatření, jež měla umožnit zlepšení o 5,7 mil. EUR.
The restructuring plan provided for the following 10 measures, which were intended to allow an improvement of EUR 5,7 million.
Zisk
Benefit
Efekt snížení objemu mzdových nákladů
Effect of the reduction in the wages bill
Poradenství a outsourcing
Consultancy and outsourcing
Snížení hodnoty a mimořádné odpisy
Reductions in value and exceptional depreciation
Prodej nerentabilních odvětví North European Network
Handover of the non-profitable branches in the North European Network
Ztráta objemu konvenční dopravy
Loss of volume of conventional traffic
Rozpuštění rezerv na údržbu vagonů
Recovery of wagons maintenance provisions
Nárůst intermodální dopravy
Increase in intermodal
Revize smlouvy Railbarge (zvýšení cen a reengineering produktu)
Revision of Railbarge contract (price increase and product re-engineering)
Zvýšení provizí za zastupování (agent)
Increase in commissions for representation (agent)
Snížení režijních nákladů
Reduction in general overheads
Při realizaci restrukturalizačního plánu, který byl dokončen koncem roku 2004, byla přijata další dvě opatření:
While carrying out the restructuring plan, which was completed at the end of 2004, two additional measures were taken:
u terminálu Cirkeldijck byla přehodnocena cena za manipulaci směrem nahoru,
For the terminal at Cirkeldijck, the price of handling was increased,
doprava byla podrobena celkové analýze a pak po dohodě se zákazníky přeorientována.
In general, traffic was analysed and, as a consequence, re-directed in consultation with the clients.
Restrukturalizace činnosti „IFB terminal“
Restructuring of the ‘IFB terminal’ activities
Restrukturalizace činnosti „IFB Terminal“, která byla dokončena v roce 2005, měla přinést 7 opatření, která jsou podrobněji popsána v bodech 103 až 107 rozhodnutí o zahájení řízení.
The restructuring of the ‘IFB Terminal’ activities, which was completed in 2005, required seven measures, which are described in further detail in points 103 to 107 in the decision initiating the procedure.
Kromě původně předpokládaných opatření IFB Logistics provedla hloubkovou analýzu železničních produktů, která odhalila existenci nerentabilních produktů, jež vzápětí IFB přestala nabízet.
In addition to the measures initially anticipated, IFB Logistics completed an in-depth analysis of its rail products, which revealed the existence of several unprofitable products, which IFB has since ceased to offer.
U ostatních produktů tato analýza poukázala na nutnost provést technická zlepšení.
For other products, this analysis demonstrated the need for improvements in the technical plan.
Tato zlepšení byla provedena zejména na úseku intermodální kontejnerové dopravy.
These improvements were made, notably in the intermodal container transport sector.
Investice předpokládané v restrukturalizačním plánu
Investments provided for in the restructuring plan
Restrukturalizace Mainhub, a rovněž restrukturalizace Zomerweg, zahrnují nutnost nových investic […], zejména investic do obnovy […], a rovněž investic různého určení […].
The restructuring of Mainhub together with the restructuring of Zomerweg involved the need for new investments […], essentially for investments in renewals […] as well as miscellaneous investments, […].
Popis důvodů, které vedly k zahájení řízení dne 7. prosince 2005
Description of the reasons which led to the initiation of the procedure on 7 December 2005
Belgie ve svém oznámení byla toho názoru, že předmětná opatření nepředstavují státní podpory, jelikož je nelze přisoudit Belgii a každopádně proto, že SNCB jednala jako soukromý investor v tržní ekonomice.
In its notification, Belgium considered that the measures in question did not constitute State aid, as they were not attributable to Belgium, and, in any case, SNCB had behaved like a private investor in a market economy.
Komise měla pochybnosti v otázce, zda poskytnutí platební lhůty pro stávající dluhy ve výši 63 mil. EUR a jejich převedení, stejně jako převedení jejich úroků ve výši 11 mil. EUR na akciový kapitál, představuje státní podporu.
The Commission had doubts as to whether the granting of a payment extension for the existing debts of EUR 63 million and their conversion, together with the conversion of the interest of EUR 11 million pertaining to them, into share capital constitutes State aid.
Její pochybnosti se týkaly toho, zda lze přisoudit chování SNCB jejímu vlastníkovi, belgickému státu, a zda SNCB jednala tak, jak by jednal soukromý investor v tržní ekonomice.
Its doubts concerned whether SNCB’s conduct could be attributed to its owner, The Belgian State, and whether SNCB has behaved as a private investor in a market economy would have done.
Stejně tak měla Komise pochybnosti ve věci, zda poskytnutí vratné zálohy ve výši 5 mil. EUR a poskytnutí úvěrové facility ve výši 15 mil. EUR, převedení úvěrové facility 15 mil. EUR a příslušných úroků 2,5 mil. EUR na akciový kapitál, stejně jako vklad v naturáliích spočívající v podílu SNCB v TRW ve výši 5 mil. EUR nového akciového kapitálu představovalo státní podporu.
The Commission also has doubts as to whether the granting of a recoverable advance of EUR 5 million and the granting of a credit facility of EUR 15 million, the conversion of the credit facility of EUR 15 million and the interest of EUR 2,5 million pertaining to it into share capital, and the contribution in kind of EUR 5 million of new share capital, consisting of SNCB’s shareholding in TRW, constitute State aid.
Pokud tyto podpory představovaly podporu na posílení likvidity, Komise pochybovala, zda je lze prohlásit za slučitelné se společným trhem jako podpory na záchranu, protože byly poskytovány na období delší než 12 měsíců.
Inasmuch as this aid constitutes cash aid, the Commission doubts that it can be declared to be compatible with the common market as rescue aid, as it has been granted for a period of more than 12 months.
Komise měla pochybnosti o tom, zda lze tento soubor podpor prohlásit za slučitelný se společným trhem jako podpory na restrukturalizaci.
The Commission had some doubts as to whether the aid package could be declared to be compatible with the common market as restructuring aid.
Její pochybnosti se týkaly příslušné časové platnosti pokynů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 1999 [10] (dále jen „pokyny 1999“) a pokynů Společenství pro státní podpory na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích z roku 2004 [11] (dále jen „pokyny 2004“), dostatečnosti přijatých opatření pro co největší zmírnění nepříznivých důsledků podpory na soutěžitele, a rovněž omezení podpory na přísné minimum a dostatečnosti vlastního příspěvku podniku IFB k podporám na restrukturalizaci.
Its doubts concerned the respective applicability at the time of the 1999 [10] Community guidelines for State aid for the rescue and restructuring of businesses in difficulty (hereinafter the 1999 guidelines) and the 2004 [11] Community guidelines concerning State aid for the rescue and restructuring of businesses in difficulty (hereinafter the 2004 guidelines), whether the measures taken were sufficient to mitigate, as far as possible, the unfavourable consequences of the aid on competitors, whether the aid was limited to a strict minimum and whether IFB’s own contribution to the restructuring aid was sufficient.
Belgie předala své komentáře dopisem ze dne 14. února 2006, který byl doplněn dopisy ze dne 29. června, 20. září 2006, 16. listopadu 2006 a 21. listopadu 2006.
Belgium sent its comments by letter of 14 February 2006, which was supplemented by letters of 29 June 2006, 20 September 2006, 16 November 2006 and 21 November 2006.
Ve své odpovědi Belgie znovu opakuje svůj postoj, podle něhož předmětná opatření nepředstavují podpory, jelikož je nelze přisoudit belgickému státu a protože SNCB postupovala stejně jako by postupoval soukromý investor v tržní ekonomice.
In its reply, Belgium repeated its position that the measures in question do not constitute aid, as they are not attributable to the Belgian State, and because SNCB as a private investor would have done in a market economy.
KOMENTÁŘE BELGIE
BELGIUM’S COMMENTS
Postoj Belgie lze shrnout následovně:
Belgium’s position can be summarised as follows.
Připomínky Belgie k postupu
Belgium’s observations on the procedure
Belgické orgány ve svém dopise s odpovědí informují Komisi, že vznášejí výhrady proti době trvání vyřízení věci.
In their reply, the Belgian authorities informed the Commission that they had reservations regarding the length of the examination.
Jsou toho názoru, že mají legitimní důvěru co se týká legálnosti prozatímního zachování záchranných opatření až do konečného rozhodnutí Komise o restrukturalizačním plánu.
They believe they have legitimate expectations as to the legality of provisionally maintaining the rescue measures until the Commission takes a final decision on the restructuring plan.
Sdělení ze dne 12. srpna 2003 (zaevidované v Komisi pod číslem NN 9/04) a ze dne 28. ledna 2005 (zaevidované v Komisi pod číslem N 55/05) podle belgických orgánů měla za cíl poskytnout Komisi všechny údaje umožňující ověřit, zda opatření ze strany SNCB ve prospěch IFB obsahovala nebo neobsahovala státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
The communications of 12 August 2003 (registered by the Commission as NN 9/04) and 28 January 2005 (registered by the Commission as N 55/05) are, according to the Belgian authorities, intended to provide the Commission with all information needed to check whether or not SNCB’s measures in support of IFB constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the Treaty.
Podle belgických orgánů až v případě, kdy by příslušná opatření byla kvalifikována jako státní podpora, Komise měla být (a byla by) vyzvána k tomu, aby tato sdělení považovala za oznámení ve smyslu čl. 88, odst. 3 Smlouvy o ES.
According to the Belgian authorities, it is only if the measures concerned were deemed to be State aid that the Commission would have been (and would be) required to consider the communications as notifications under Article 88(3) of the Treaty.
Belgické orgány se dále domnívají, že zejména sdělení ze dne 12. srpna 2003 nepřipouštělo, že tato opatření pro záchranu a restrukturalizaci ve prospěch IFB představují státní podpory, a proto nelze záchranná opatření považovat za neoznámené státní podpory.
The Belgian authorities consider, more particularly, that the communication of 12 August 2003 did not concede that the rescue and restructuring measures in support of IFB constituted State aid or therefore that the rescue measures could be regarded as non-notified State aid.
Belgické orgány se domnívají, že tato opatření nepodléhala povinnosti předběžného oznámení a povinnosti neprovádění ve smyslu čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
The Belgian authorities consider that the measures were not subject to the obligation of prior notification and to the requirement not to be put into effect within the meaning of Article 88(3) of the Treaty.
Belgické orgány uplatňují podobné zjištění pokud jde o sdělení ze dne 28. ledna 2005, kterým Belgie informovala Komisi o dalším navýšení kapitálu o 5 mil. EUR.
The Belgian authorities made a similar statement regarding the communication of 28 January 2005 in which Belgium informed the Commission about an additional capital increase of EUR 5 million.
Neexistence „státní podpory“ ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES
Absence of ‘State aid’ within the meaning of Article 87(1) of the Treaty