natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Za prvé, z maďarských zákonů o elektrické energii vyplývá, že společnost MVM měla mnohé závazky týkající se zásobování spotřebitelů, jako například zajištění zásobování při co možná nejnižších nákladech, ochrana životního prostředí a efektivita.
Firstly, it followed from the Hungarian Energy Acts that MVM had several public service obligations, such as security of supply at the lowest possible cost, environmental protection and efficiency.
Závazky společnosti MVM týkající se zásobování spotřebitelů jsou tedy jasně vymezeny ze zákona, DDD pak poskytování těchto služeb všeobecného hospodářského zájmu převádějí na výrobce elektřiny.
MVM's public service obligations are thus clearly defined by law and the power generators parties to the PPAs are entrusted with providing the SGEI.
Za druhé, nařízení vlády o cenách a vzorce cen uvedené v DDD předem stanovují poměr protipoložek.
Secondly, the compensations were set in advance by the government price decrees and by the price formulae of the PPAs.
Protipoložky lze tedy vypočítat na základě objektivních a viditelných ukazatelů.
The compensations could thus be calculated on the basis of objective and transparent parameters.
Za třetí, protipoložky poskytované na základě DDD nejsou vyšší, než náklady na služby všeobecného hospodářského zájmu.
Thirdly, the compensation paid on the basis of PPAs does not exceed the costs of the SGEI provided.
DDD se přísně zakládají na nákladech, míra zisku nepřesahuje obvyklou tržní míru zisku.
PPAs are strictly cost-based and the profit margins do not exceed usual profit margins on the market.
Toto je zajištěno – podle argumentů „Budapesti Erőmű“ – tím, že své DDD uzavřeli po skončení veřejného a transparentního výběrového řízení.
This is ensured by the fact that, as Budapest power plant argues, its PPAs were openly and transparently tendered (see below).
Elektrárny byly prodány účastníkovi řízení, který podal nejvyšší nabídku a předložil nejlepší obchodní plán.
The power plants were sold to the tenderer with the highest bid and the best business plan.
Z výběrového řízení vyplývá, že kompenzace poskytovaná na základě DDD nesmí překročit náklady a reálnou míru zisku plynoucích z plnění závazku zásobovat spotřebitele.
It follows from the tendering procedure that the compensation under the PPAs cannot exceed what is necessary to cover all costs incurred in the discharge of the public service obligation and a reasonable profit margin.
Za čtvrté, podle argumentů elektrárny „Budapesti Erőmű“ byly veškeré DDD uzavřeny po skončení veřejných a transparentních výběrových řízeních nebo jako nedílná součást privatizačního balíčku, nebo samostatně.
Fourthly, Budapest power plant argues that its PPAs were all openly and transparently tendered, either as an essential part of the privatisation package or separately.
Podle prohlášení společnosti „Csepeli Áramszolgáltató Kft.“ nebyla elektrárna sice vybrána v průběhu veřejného výběrového řízení, nezávisle na tom je kompenzace omezena na krytí nákladů a na reálnou míru zisku.
Csepel power plant argues that although the plant was not chosen on the basis of a public tender, it still receives a compensation that is limited to cover costs and a reasonable profit margin.
Mechanismus tvorby cen zajišťuje, aby nedocházelo k překompenzování.
The pricing mechanisms ensure that overcompensation is avoided.
V návaznosti na výše uvedené připomínky zúčastněné strany konstatují, že DDD splňují čtyři konjunktivní kritéria uvedená v rozsudku vyneseném ve věci Altmark, a proto nejsou podle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES považovány za státní podporu.
In the light of the above, the interested parties conclude that the PPAs fulfil the four cumulative criteria referred to in the Altmark judgment and do not therefore constitute aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Společnost „Budapesti Erőmű“ dále zdůrazňuje, že i pokud by Komise rozhodla tak, že DDD nesplňují čtyři konjunktivní kritéria uvedená v rozsudku vyneseném ve věci Altmark, přesto by v souladu s čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES mohly být považovány za slučitelné se společným trhem.
The Budapest power plant also argues that even if PPAs were deemed not to fulfil the four cumulative criteria of the Altmark judgment, they could still be declared compatible with the common market under Article 86(2) of the EC Treaty.
Podle názoru zainteresované strany je vliv, který mají DDD na údajné uzavření maďarského trhu s elektřinou, zanedbatelný, jelikož tyto dohody pokrývají pouze 3 % z celkové spotřeby elektřiny v Maďarsku.
The interested party expresses its view that the impact of its PPAs on the alleged foreclosure of the Hungarian electricity market is negligible, since they cover only 3 % of Hungarian electricity consumption.
Navíc – z technických důvodů – zvýšení úrovně dovozu elektřiny v době uzavření DDD nebylo ani možné.
Moreover, for technical reasons, an increase in electricity imports was impossible at the time the PPAs were concluded.
Z toho plyne, že DDD nemohou negativně působit na obchodování.
Consequently, its PPAs would not have any adverse effect on trade.
Zúčastněná strana ve svých připomínkách zdůrazňuje význam dálkového vytápění realizovaného prostřednictvím technologie výroby přidružené energie, tato technologie je v souladu s cíly odborné energetické a ekologické politiky EU.
The interested party also stresses in its comments the importance of its cogeneration technology for district heating, which meets the objectives of EU energy and environmental policy.
Podle vyjádření společnosti „Mátrai Erőmű“ byla povinna rezervovat stanovenou minimální kapacitu pro společnost MVM v zájmu toho, aby při využití tuzemských uhelných zdrojů zajistila zásobování elektřinou na maďarském trhu.
The Mátra power plant argues that it was required to reserve a certain minimum capacity for MVM in order to secure the energy supply in the Hungarian market using indigenous coal resources.
Podle jejich argumentů – v souladu s čl. 11 odst. 4 směrnice o elektřině [46] – musí být státní podpora považována za slučitelnou se společným trhem pokud – v zájmu zajištění zásobování – financuje takovou výrobu elektřiny, která je realizována při využití tuzemského uhlí.
It argues that, in line with Article 11(4) of the Electricity Directive [46], State aid should be considered as compatible with the common market when, for reasons of security of supply, it finances the generation of electricity from indigenous coal.
Absence výhod plynoucích z dlouhé doby trvání
No advantage in long duration
Dle názoru elektrárny „Csepeli Áramtermelő Kft.“, „Mátrai Erőmű“ a „Budapesti Erőmű“ nelze dlouhou dobu trvání smlouvy samu o sobě považovat za výhodu.
Csepel, Mátra and Budapest power plants argue that the long duration of a contract should not be construed as an advantage per se.
Dle vyjádření společnosti „Csepeli Áramtermelő Kft.“ v dlouhodobé dohodě obě strany platí cenu za bezpečnost, kterou pro ně znamenají dlouhodobé nabídky.
The Csepel power plant argues that in a long-term agreement both parties pay a price for the certainty the long term offers.
Na základě výše uvedeného argumentují tím, že dlouhodobé dohody kompenzují oběma stranám hospodářská rizika a možnosti a nelze tyto jednoznačně považovat za výhodu.
It is argued that long-term agreements therefore represent a balancing of economic risks and opportunities for both parties and cannot be seen as a pure advantage.
Dle výše uvedených argumentů dospěli všichni výrobci elektřiny k závěru, že DDD pro ně neznamenají hospodářské výhody, a proto nejsou ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, považovány za státní podporu.
On the basis of the above arguments, all power generators conclude that the PPAs do not provide them with an economic advantage and that consequently they do not constitute State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty.
Dle vyjádření elektrárny „AES-Tisza Erőmű“ DDD nezajišťují selektivní výhody.
AES-Tisza argues that the PPAs do not provide a selective advantage.
Zúčastněná strana se odvolává na to, že v celém sektoru elektrické energie existují takové dlouhodobé dohody, které byly uzavřeny nejenom mezi výrobci a společností MVM, ale také mezi MVM a společnostmi jako dodavateli elektřiny, mezi dodavateli paliva a výrobci elektřiny, stejně jako v případě dovozu elektřiny.
The interested party refers to the existence of long-term agreements in the entire electricity sector, not only between the generators and MVM but also between MVM and the distribution companies and between fuel suppliers and electricity generators, as well as for the import of electricity.
V souvislosti s výrobci I. Zákon o elektrické energii (1994) a vládní nařízení č. 34/1995 výslovně od výrobců požaduje, aby se společností MVM uzavřely dlouhodobé dohody o výkupu elektřiny v zájmu toho, aby získali stavební a provozní povolení.
As far as the generators are concerned, the Energy Act I (from 1994) and Government Decree 34/1995 explicitly required generators to conclude a power purchase agreement with MVM in order to obtain a construction and operation licence.
Proto všichni výrobci elektřiny uzavřeli se společností MVM dohody a pouze elektrárny využívající obnovitelnou energii a elektrárny produkující přidruženou energii mohly disponovat krátkodobějšími dohodami z toho důvodu, že tito výrobci disponují jinými právními garancemi (například povinný odběr).
Consequently, all generators had agreements with MVM and only renewable and cogeneration plants could have shorter term agreements, as these generators have different legal guarantees (e.g. mandatory off-take).
Poskytnutí státních zdrojů
Transfer of State resources
Dle tvrzení elektrárny „Mátrai Erőmű“ může být za státní podporu v DDD považována pouze cena.
Mátra power plant submits that only the price can be considered State aid in the PPAs.
Dobu trvání DDD ani množství zaručeného odběru nelze považovat za státní podporu, jelikož nevedou k poskytnutí státních zdrojů, ani pokud by zajišťovaly výhody.
The duration of the PPAs and the guaranteed sales volumes cannot be viewed as State aid because even if they confer an advantage, they do not lead to the transfer of State resources.
Třetí strana dospěla k závěru, že z důvodu mimořádně konkurenceschopných cen neobsahuje DDD společnosti „Mátrai Erőmű“ (viz bod i) výše) žádný prvek státní podpory.
The third party concludes that given Mátra power plant's very competitive prices (see (i) above), there is no State aid element whatsoever in its PPA.
Úloha státu
Imputability to the State
Dle argumentace společnosti „AES-Tisza“ ceny v rámci DDD nejsou stanoveny státem, ale stranami DDD.
The company AES-Tisza argues that the PPA prices are imputable not to the State but to the parties to the PPAs.
Elektrárna „AES-Tisza Erőmű“ má výhrady vůči posuzování otázky týkající se úlohy státu zmiňované v rozhodnutí o zahájení řízení v souvislosti s tím, že rozhodnutí vyšetřuje úlohu státu pouze z hlediska uzavření DDD, ale nikoli z hlediska stanovení ceny, zatímco Komise současně argumentuje tím, že výhoda je zajištěna výhodnými cenami.
AES-Tisza criticises the imputability assessment of the Opening Decision in that it concentrates only on the imputability to the State of the actual conclusion of the PPAs and not on the imputability of the price setting, whereas at the same time the Commission argues that the unfair advantage is secured by the advantageous prices.
Po uplynutí období ústředního stanovení cen (tedy po lednu 2004, vyjma roku 2007) byly ceny určovány na základě dohody mezi MVM a výrobci elektřiny, nelze je přičíst státu.
After the period of central price setting (i.e. after January 2004, and with the exception of 2007), the prices were negotiated between MVM and the power generators and cannot be attributed to the State.
Narušování hospodářské soutěže a vliv na obchodování mezi členskými státy
Distortion of competition and impact on trade between Member States
Elektrárna „AES-Tisza Erőmű“, „Budapesti Erőmű“ a „Csepeli Erőmű“ popírá zkreslující efekt způsobený DDD a jejich případný vliv na obchodování mezi členskými státy.
AES-Tisza, Budapest and Csepel power plants contest the distorting effects of the PPAs and their potential to impact trade between Member States.
Výše uvedené strany za prvé prohlašují, že toto kritérium by mělo být prošetřeno vzhledem k době uzavření DDD.
Firstly, the power plants in question submit that this criterion should also be assessed in the light of the time the PPAs were concluded.
V té době Maďarsko nebylo členem EU, a nebyla provedena ani liberalizace trhu s elektřinou.
At that time Hungary was not part of the EU and its electricity market was not liberalised.
Proto argumentují tím, že DDD logicky nemohly zkreslovat soutěž na společném trhu.
Consequently, it is argued that the PPAs could not by definition distort competition in the common market.
Za druhé, podle jejich názoru byla soutěž a obchodování mezi členskými státy kromě DDD ovlivňována také jinými faktory.
Secondly, they argue that competition and trade between Member States are influenced by factors other than the PPAs.
Jmenovitě kapacita hraničního křížení Maďarska by byla jedním z hlavních faktorů, který mohl mít vliv na obchodování mezi Maďarskem a ostatními zeměmi.
Specifically, they contend that Hungary's cross-border capacities are the main factor influencing trade between Hungary and other countries.
Tyto kapacity hraničního křížení jsou maximálně vytíženy.
These cross-border capacities are used at their maximum.
Obchodování s elektřinou je tedy evidentně omezeno konečnými kapacitami hraničního křížení Maďarska, ale nikoli z důvodu DDD.
Clearly, then, trade in electricity is limited because of Hungary's restricted cross-border capacities and not because of the PPAs.
Dle argumentů jsou právní předpisy druhým faktorem, který ovlivňuje obchodování mezi členskými státy.
Legislation is argued to be the other factor influencing trade between Member States.
Na základě maďarských právních předpisů nedisponují maďarští výrobci elektřiny žádným oprávněním bezprostředně prodávat elektřinu do zahraničí.
Under Hungarian legislation, the power generators were in any event not authorised to sell electricity abroad directly.
Dle vyjádření společnosti „Csepeli Erőmű“ nemůže jejich DDD skutečně působit na obchodování mezi členskými státy, jelikož elektřinu prodává výhradně na území Maďarské republiky.
Csepel power plant argues that in any event it sells electricity in Hungary only, so its PPA cannot have any de facto effect on trade between Member States.
Dle dalších tvrzení se maďarský trh s elektřinou v souladu se závazky vůči Evropské unii postupně otevřel soutěži.
It is also argued that the Hungarian electricity market has been gradually opened up to competition in line with EU obligations.
Značná část spotřebitelů velice brzy přešla do segmentu volného trhu.
A significant percentage of consumers had switched to the free market segment within a short time.
Dle připomínek důvody, které by mohly zabraňovat novým účastníkům v tom, aby vstoupili na maďarský trh s elektřinou, respektive aby rozšířili svou účast na tomto trhu, nesouvisejí s DDD, ale s nevypočitatelností návratnosti.
New players would be deterred from entering the Hungarian electricity market or extending their presence in that market by the unpredictability of returns, not the existence of the PPAs.
Dle argumentace společnosti „Csepeli Erőmű“ byly v Maďarsku v minulosti budovány elektrárny pouze tehdy, pokud stát zajistil stabilitu a výpočet návratnosti projektů formou dlouhodobých dohod nebo povinného odběru, respektive pokud bylo využití nových kapacit garantováno poptávkou podloženou prostřednictvím vertikálně integrované rozdělovací činnosti.
Csepel power plant argues that in recent years power stations have been built in Hungary only when the State has offered some form of stability and predictability of project returns through long-term agreements or in the form of compulsory off-take, or where the use of new capacities was guaranteed by demand for the vertically integrated distribution activity.
V každém případě by stávající DDD nebyly považovány za takové faktory, které omezují nové účastníky.
In any event, the existing PPAs were not a factor deterring new entry.
Dle dalších argumentů není v Maďarsku tržní poptávka po dalších kapacitách.
It is furthermore argued that there is no market demand in Hungary for additional capacities.
To by prokazovala skutečnost, že na aukcích společnosti MVM s elektřinou nebyla prodána značná část nabízených kapacit.
This is evidenced by the fact that at electricity auctions by MVM a huge majority of the capacities offered for sale remained unsold.
Uplatnění po přistoupení
Applicability after accession
Tyto připomínky předložila společnost „Budapesti Erőmű“.
This observation was submitted by Budapest power plant.
Na základě argumentace společnosti „Budapesti Erőmű“ nelze DDD ve smyslu Aktu o přistoupení, příloha IV, kapitola 3, odstavec (1), písmeno c) považovat za opatření „uplatnitelná i po přistoupení“.
Budapest power plant argues that the PPAs cannot be regarded as ‘still applicable after accession’ within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Zainteresovaná strana argumentuje tím, že opatření za účelem státní podpory vytvořená na právním základě před přistoupením k Evropské unii, není Komise po přistoupení oprávněna prošetřovat. To je v souladu se všeobecnou zásadou regulace zákazu zpětné účinnosti.
The interested party argues that in line with the general principle of non-retroactivity, measures that were established in accordance with the law prior to accession should not be reviewed by the Commission after accession.
Jelikož pravidla společenství vztahující se na státní podporu lze uplatňovat až od data přistoupení, lze za opatření uplatnitelná i po přistoupení považovat pouze opatření poskytující další podporu učiněná až poté.
As Community State aid rules apply only from the date of accession, only aid measures that provide an additional benefit after accession can be defined as applicable after accession.
Dle jejich argumentace DDD nepřinesly po přistoupení další výhody, jelikož vzorce cen byly stanoveny již předtím, a v souladu s tímto byly finanční závazky státu plně známy již před přistoupením.
They argue that the PPAs do not provide any additional benefit after accession as their price formulae were defined before accession, and consequently the State's financial exposure was entirely known prior to accession.
Tento argument byl předložen elektrárnami „Budapesti“, „Csepeli“, „AES-Tisza“ a „Mátrai“, dále bankou […].
This argument was submitted by Budapest, Csepel, AES-Tisza and Mátra power plants and by […] Bank.
Zainteresované strany argumentují tím, že i pokud by přijaly fakt, dle kterého jsou dohody dle čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES považovány za státní podporu, jsou ve smyslu Aktu o přistoupení, příloha IV, kapitola 3, odstavec (1), písmeno c) považovány za stávající podporu.
The interested parties argue that even if one were to accept that the PPAs constituted State aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, such State aid should be regarded as existing aid within the meaning of Annex IV, paragraph 3, subparagraph 1(c) to the Accession Act.
Zastávají názor, že Komise ve lhůtě 3 měsíců předepsané Aktem o přistoupení nevznesla námitky proti opatření.
They are of the view that the Commission did not object to the measure within the period of 3 months required by the Accession Act.
Maďarské orgány oznámily opatření dne 31. března 2004 a Komise – následovně po výměně informací – nereagovala ve lhůtě 3 měsíců na dopis Maďarské republiky ze dne 19. října 2004, čímž vyloučila, aby opatření bylo považováno za „novou podporu“.
The Hungarian authorities notified the measure on 31 March 2004. After an exchange of information, the Commission did not, the parties claim, react to Hungary's letter of 19 October 2004 within a period of 3 months, thereby ruling out classification of the measure as ‘new aid’.
Společnost „Budapesti Erőmű“ dále vyjadřuje svůj názor, že při posuzování podpory udělené před přistoupením a stávající i po přistoupení jako „nová podpora“ nebo „stávající podpora“ nelze vycházet výhradně ze skutečností uvedených v příloze IV Aktu o přistoupení.
Budapest power plant also takes the view that a decision determining whether aid awarded prior to accession and continued after accession should be regarded as ‘new aid’ or ‘existing aid’ should not be based solely on Annex IV to the Accession Act.
Dle „Budapesti Erőmű“ pokud podpora není považována na základě přílohy IV Aktu o přistoupení za stávající podporu, je nutné toto prošetřit také z hlediska čl. 1 písm. b) bod ii)–v) nařízení č. 659/1999/ES.
According to Budapest power plant, if such aid does not qualify as existing aid under Annex IV to the Accession Act, it should still be examined in the light of Article 1(b)(ii)-(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Zdůrazňuje, že čl. 1 písm.) bod v) nařízení Rady č. 659/1999/ES lze uplatnit na DDD, a proto jsou považovány za „stávající podporu“.
Budapest power plant further argues that Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 applies to the PPAs and that the PPAs therefore constitute ‘existing aid’.
Podle jejich mínění poslední tři věty uvedené v čl. 1 písm. b) bod v) nařízení č. 659/1999/ES nelze ze tří důvodů uplatnit pro DDD.
In its view, the last sentence of Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999 referring to new aid does not apply to the PPAs for three reasons.
Za prvé ve věci Alzetta Mauro [47] Soud konstatoval, že podpora poskytnutá na trhu před liberalizací a uzavřeném hospodářské soutěži musí být po liberalizaci považována za stávající podporu.
First, in the Alzetta Mauro judgment [47], the Court ruled that aid that existed in a certain market which was initially closed to competition before its liberalisation is to be regarded as existing aid from the time of liberalisation.
Podle zúčastněné strany tento rozsudek vychází bezprostředně z výkladu čl. 88 odst. 1 Smlouvy o ES, a proto má v souladu s řádem právní hierarchie přednost před předpisy nařízení č. 659/1999/ES.
According to the interested party, this judgment is based directly on an interpretation of Article 88(1) of the EC Treaty, and therefore takes precedence over Regulation (EC) No 659/1999.
Za druhé, vzhledem k tomu, že nařízení č. 659/1999/ES v době liberalizace trhu s elektřinou, která byla provedena na základě směrnice č. 96/92/ES, respektive v době podpisu DDD, nebylo ještě v platnosti, neuplatňuje se nařízení Rady č. 659/1999/ES, ale pravidla stanovená v rozsudku vyneseném ve věci Alzetta Mauro.
Second, in any event, given that Regulation (EC) No 659/1999 had not yet entered into force when the electricity market was liberalised under Directive 96/92/EC or when the PPAs were signed, the rules as set out in the Alzetta Mauro judgment applied, not Regulation (EC) No 659/1999.
Za třetí, z porovnání formulace různých kategorií uvedených v čl. 1 písm. b) nařízení č. 659/1999/ES vyplývá, že čl. 1, písm.b), bod v. se týká pouze režimů podpory, jelikož o podpoře samostatné se výhradně nezmiňuje.
Third, a comparison of the wording of the different categories in Article 1(b) of Regulation (EC) No 659/1999 leads to the conclusion that Article 1(b)(v) applies only to State aid schemes, since individual aid is not explicitly mentioned.
Naproti tomu společnost „AES-Tisza Erőmű“ argumentuje tím, že pokud by DDD byly považovány za novou podporu, pak by taková formulace musela vycházet ze skutečností uvedených v čl. 1 písm. b) bod v) nařízení č. 659/1999/ES.
Conversely, AES-Tisza argues that if the PPAs were to be classified as new aid, then such classification should be based on Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Komise není oprávněna zrušit účinnost platně uzavřených privátních právních dohod („pacta sunt servanda“) – Právní nejistota
Validly concluded private agreements cannot be ended by the Commission (pacta sunt servanda) — Legal uncertainty
Tyto argumenty předložily elektrárny „Budapesti“ a „AES-Tisza Erőmű“, dále banka […].
These arguments were submitted by Budapest and AES-Tisza power plants and […] Bank.