natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Na základě skutečnosti, že společnost Komisi v použitých lhůtách neinformovala o žádných časových omezeních, mělo se za to, že nebyly předloženy žádné rozhodující argumenty ani důkazy, které by mohly zvrátit rozhodnutí použít článek 18 základního nařízení.
Based on the fact that the company did not indicate to the Commission any time constraints within the applied deadlines, it was considered that no decisive arguments were submitted or evidence provided to reverse the decision to apply Article 18 of the basic Regulation.
Uvedená společnost podala odvolání k úředníkovi pro slyšení.
The company made an appeal to the Hearing Officer.
Po vyslechnutí argumentů společnosti a připomínek úředníka pro slyšení bylo potvrzeno, že společnost včas neavizovala žádná časová omezení, a tedy na šetření nespolupracovala s dostatečnou péčí.
After hearing the arguments of the company and the observations of the Hearing Officer, it was confirmed that the company did not signal in good time any time constraints and consequently did not cooperate with sufficient diligence in the investigation.
Proto bylo považováno za vhodné odmítnout informace předložené touto společností a učinit zjištění na základě dostupných údajů.
It has been therefore considered appropriate to reject the information submitted by this company and base the findings on facts available.
V souladu s čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení se v rámci antidumpingových šetření dovozů pocházejících z ČLR a Moldavska běžná hodnota stanoví podle odstavců 1 až 6 uvedeného článku pro ty výrobce, o nichž se zjistí, že splňují kritéria stanovená v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
Pursuant to Article 2(7)(b) of the basic Regulation, in anti-dumping investigations concerning imports originating in the PRC and the RM, normal value shall be determined in accordance with paragraphs 1 to 6 of the said Article for those producers which are found to meet the criteria laid down in Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
obchodní rozhodnutí a náklady reagují na tržní signály bez výrazných zásahů státu; náklady nejdůležitějších vstupů se zakládají na tržní hodnotě;
business decisions and costs are made in response to market signals and without significant State interference; costs of major inputs substantially reflect market values,
společnosti disponují jednoznačným a jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory v souladu s mezinárodními účetními standardy (dále jen „IAS“) a používaným ve všech oblastech;
firms have one clear set of basic accounting records which are independently audited in line with international accounting standards (IAS) and are applied for all purposes,
neexistují podstatná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství;
there are no significant distortions carried over from the former non-market economy system,
právní jistota a stabilita jsou zaručeny právními předpisy o úpadku a o vlastnictví;
bankruptcy and property laws guarantee legal certainty and stability,
Po zahájení řízení dva čínští a jeden moldavský vyvážející výrobce požádali o tržní zacházení podle čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení a ve stanovené lhůtě vyplnili formulář žádosti o tržní zacházení.
Following the initiation of the proceeding, two Chinese and one Moldovan exporting producers requested MET pursuant to Article 2(7)(b) of the basic Regulation and replied to the MET claim form within the given deadline.
U jednoho čínského vyvážejícího výrobce bylo nutné použít článek 18 základního nařízení (viz 19. až 23. bod odůvodnění), a jeho žádost o tržní zacházení byla tudíž zamítnuta.
For one Chinese exporting producer, Article 18 of the basic Regulation had to be applied (see recitals (19) to (23)), and therefore its claim for MET was rejected.
Pokud jde o zbývajícího čínského vyvážejícího výrobce, tato společnost nebyla schopna prokázat, že splňuje kritéria 2 a 3.
As regards the remaining Chinese exporting producer, the company could not demonstrate that it met criteria 2 and 3.
Ohledně kritéria 2 bylo zjištěno, že několik účetních pravidel společnosti není v souladu s IAS.
Regarding criterion 2, it was found that several accounting policies of the company were not in line with IAS.
Přitom bylo shledáno, že jde o systémové problémy, které nejsou uvedeny ve zprávě auditorů.
These problems were found to be systemic and were not reflected in the auditors' report.
U kritéria 3 bylo zjištěno, že společnost nesplácí jistiny některých úvěrů dlouho po uplynutí lhůt původně sjednaných v úvěrových smlouvách.
Regarding criterion 3, it was found that the company was not paying the principal of certain loans, long after the term initially foreseen in the loan contracts.
Kromě toho bylo shledáno, že společnost během období šetření požívala významných úlev na daních z příjmu.
The company was also found to benefit from significant income tax reductions during the IP.
V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento čínský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
Consequently, it was concluded that the Chinese exporting producer did not demonstrate that it fulfilled the conditions set out in Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
Po poskytnutí informací o analýze týkající se tržního zacházení předložil dotyčný čínský vyvážející výrobce odpověď, v níž souhlasil s tím, že nesplňuje kritérium 2, ale nesouhlasil s negativním závěrem ohledně kritéria 3.
Following disclosure of the MET analysis, the Chinese exporting producer submitted a response where the company agreed on non-compliance with criterion 2 but disagreed with the negative conclusion on criterion 3.
Konkrétně společnost tvrdila, že nesplácení jistiny úvěru neznamená zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství, nýbrž známku jejího vysokého úvěrového hodnocení.
In particular, the company argued that non-repayment of the principal of a loan did not constitute a distortion carried over from the non-market economy system but a sign that the company enjoyed high credit rating.
Podrobným zkoumáním této otázky bylo zjištěno, že dotyčné úvěry nebyly v období šetření předmětem žádné smlouvy, takže společnost neměla žádný právní závazek splácet ani úroky, ani jistinu.
After detailed examination it was found that, during the IP, the loans in question were not covered by any contract, therefore the company was under no legal obligation to pay either interest or principal.
Existence takovýchto úvěrů významně zkresluje finanční situaci společnosti a fakticky představuje odpis dluhu. Nesplácení jistiny úvěru navíc není v souladu se zásadami tržního hospodářství.
The existence of such loans significantly distorts the financial situation of the company, and de facto constitutes a debt write off. Additionally, the non-repayment of the principal of a loan is not in line with market economy principles.
Tento argument byl proto odmítnut.
This argument was therefore rejected.
Dále bylo tvrzeno, že úleva na dani z příjmu není subvencí, a tedy ji nelze pokládat za zkreslení způsobené bývalým systémem netržního hospodářství.
Furthermore, it was argued that the income tax reduction was not a subsidy and therefore could not be treated as a distortion carried over from the non-market economy system.
Tento argument byl odmítnut, protože uplatnění snížené daně z příjmu je podmíněno používáním domácího vybavení na úkor dováženého, a tedy představuje zvláštní subvenci.
This argument was rejected as the application of the income tax reduction is contingent upon use of domestic equipment over imported one, and therefore constitutes a specific subsidy.
Moldavský výrobce nebyl schopen prokázat splnění ani jednoho z kritérií pro přiznání tržního zacházení.
The Moldovan producer could not demonstrate that it met any of the MET criteria.
Pokud jde o rozhodování a náklady (kritérium 1), bylo zjištěno, že nejvyšší řídící pracovníci společnosti zastávají klíčové funkce ve správních orgánech Podněsterské oblasti Moldavska, tedy separatistické, ovšem mezinárodně neuznané „Podněsterské moldavské republiky“ (dále jen „Podněsterská republika“), a že existují významná zkreslení nákladů.
Regarding decision making and costs (criterion 1) it was found that the company's top management held key positions in the administration of the Transnistrian region of Moldova, the breakaway but not internationally recognised ‘Transnistrian Moldovan Republic’ (hereinafter TMR), and that there were significant distortions regarding costs.
Ohledně kritéria 2 bylo shledáno, že společnost nedisponuje jasným účetnictvím prověřeným nezávislými auditory, a nalezeny byly také závažné nedostatky týkající se správnosti a konzistence účetnictví, kvůli nimž toto účetnictví není spolehlivé.
With regard to criterion 2, it was found that the company did not have a clear set of independently audited accounting records, and serious shortcomings were identified with regard to the accuracy and consistency of the accounts, thus rendering the accounts unreliable.
Co se týče kritéria 3, existují zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, která mají vliv na náklady.
Regarding criterion 3, there were distortions carried over from the non-market economy system which affected the costs.
Nejvýznamnějším z nich je skutečnost, že privatizace společnosti proběhla za cenu nižší, než činí její tržní hodnota.
The most significant was that the privatisation process of the company was made at a price below market value.
Bylo rovněž zjištěno, že se společnost často zapojuje do barterového obchodu.
It was also detected that the company is frequently involved in barter trade practices.
Pokud jde o kritérium 4, které se týká právní jistoty a provozní stability, bylo zjištěno, že společnost převážně není v souladu s moldavským právním rámcem.
Regarding criterion 4, concerning the legal certainty and stability of operations, it was found that the company does not for the most comply with the Moldovan legal framework.
Konečně bylo také zjištěno, že společnost kromě jiných měn obchoduje také v mezinárodně neuznané měně, jejíž směnný kurz není stanovován volně na základě tržních signálů (kritérium 5).
Finally, it was also found that the company operates, inter alia, in a currency not internationally recognised and whose exchange rate is not freely set in response to market signals (criterion 5).
V důsledku toho byl učiněn závěr, že tento moldavský vyvážející výrobce neprokázal, že splňuje podmínky stanovené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
Consequently, it was concluded that the Moldovan exporting producer did not demonstrate that it fulfilled the conditions set out in Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
Moldavský vyvážející výrobce s tímto rozhodnutím nesouhlasil.
The Moldovan exporting producer opposed this decision.
Obecně tvrdil, že použití čl. 2 odst. 7 základního nařízení v případě Moldavska představuje porušení závazků Společenství vůči Moldavsku vyplývajících z členství ve WTO.
In general, it claimed that the application of Article 2(7) of the basic Regulation to the RM constitutes a violation by the Community of its WTO commitments vis-à-vis the RM.
V odpověď na tento argument je třeba připomenout, že v poznámce k článku VI dohody GATT se uznává, že v případech dovozu z některých zemí, kde mohou existovat potíže se stanovením srovnatelnosti cen pro účely rozhodnutí, zda dochází k dumpingu, mohou členové WTO usoudit, že srovnání s cenami na domácím trhu takové země nemusí být vždy vhodné.
In reply to this argument, it should be re-called that the note to Article VI of the GATT acknowledges that, in cases of imports from certain countries where difficulties may exist in determining price comparability for the purposes of establishing whether dumping is taking place, WTO members may consider that a comparison with domestic prices in such a country may not always be appropriate.
V případě Moldavska se má za to, že takové potíže existují.
In the case of the RM, it is considered that such difficulties exist.
Za těchto okolností se běžná hodnota stanoví podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení.
In these circumstances, normal value will be determined in accordance with Article 2(7) of the basic Regulation.
Kromě toho je třeba poznamenat, že v čl. 2 odst. 7 písm. a) je Moldavsko výslovně uvedeno v seznamu zemí bez tržního hospodářství, pro které se toto ustanovení použije.
Furthermore, it is noted that Article 2(7)(a) specifically mentions the RM in the list of non-market economy countries to whom this provision applies.
Uvedený výrobce také tvrdil, že nebyly dodrženy závazné lhůty stanovené v základním nařízení.
It also claimed that mandatory time-limits set out in the basic Regulation were not respected.
Uváděl, že rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení by mělo být zrušeno, protože Komise rozhodnutí o tržním zacházení nepřijala v tříměsíční lhůtě uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení.
The Applicants claimed that the decision to reject MET should be annulled because the Commission failed to make the MET determination within the three-month period set forth in Article 2(7)(c) of the basic Regulation.
Je pravda, že Komise o tržním zacházení nerozhodla ve lhůtě tří měsíců od zahájení šetření.
It is correct that the Commission did not make the MET determination within the three-month period following the initiation of the investigation.
To ovšem nepředstavuje důvod pro zrušení rozhodnutí žádost o tento status zamítnout.
However, this does not constitute a ground for the annulment of the decision to reject MET.
Čl. 2 odst. 7 písm. c) základního nařízení sice stanoví, že se rozhodnutí o tržním zacházení přijme do tří měsíců od zahájení šetření, ale nestanoví žádné zvláštní důsledky pro případ nedodržení této tříměsíční lhůty.
While Article 2(7)(c) of the basic Regulation stipulates that the MET determination shall be made within three months following the initiation of the investigation, the provision does not stipulate that missing the three-month period has any specific consequences.
Zvláště pak nestanoví, že pokud Komise o žádosti vývozce o tržní zacházení nerozhodne ve lhůtě tří měsíců, i) tento vývozce automaticky získá tržní zacházení, ani ii) že v takovém případě již orgány nemohou vůči vývozci uložit opatření.
In particular, the provision does not stipulate that if the Commission failed to decide within the three-month period on an exporter’s MET request, (i) the exporter will automatically get MET or (ii) that the institutions may no longer impose measures against the exporter.
Z toho vyplývá, že samotná skutečnost, že Komise nedodržela tříměsíční lhůtu, nezakládá nezákonnost rozhodnutí zamítnout žádost o tržní zacházení.
Thus, it follows that the mere fact that the Commission did not respect the three-month period does not render the decision to reject MET unlawful.
Moldavský vyvážející výrobce dále tvrdí, že je diskriminován ve srovnání s ukrajinskými a ruskými vyvážejícími výrobci, kterých se týkala dřívější řízení, a že posouzení Komise vychází z politických důvodů.
The Moldovan exporting producer further claims that there has been discrimination in comparison with Ukrainian and Russian exporting producers in prior proceedings and that the Commission's assessment is based on political grounds.
Tvrdí dále, že došlo k řadě chyb vinou nedostatku důkazů nebo nedostatečného odůvodnění závěrů, a že tak byla porušena zásada řádného úředního postupu.
Additionally it claims that there are a number of errors due to lack of evidence or because the conclusions are insufficiently reasoned, and that the principle of sound administration was thus violated.
Společnost však neuvádí žádné konkrétní důvody, proč byla porušena.
The company does not detail specific reasons for such a breach.
Pokud jde o tvrzení o diskriminaci Moldavska s ohledem na to, jak bylo o tržním zacházení rozhodováno v předchozích řízeních proti Ukrajině a Rusku, je nutné uvést, že žádosti o tržní zacházení se posuzují případ od případu.
Concerning a claim of discrimination against the RM in regard to how MET assessments were made in previous cases against Ukraine and Russia, it must be stated that MET assessments are made on a case-by-case basis.
Rozhodnutí v předchozích případech, které se týkaly uvedených zemí, nelze automaticky použít pro současné řízení.
Decisions in past cases concerning these countries cannot be automatically applied to the current proceeding.
Rovněž je třeba upozornit na to, že ani Ukrajina ani Rusko nejsou v současnosti uvedeny v seznamu zemí bez tržního hospodářství v čl. 2 odst. 7 základního nařízení, a jejich současná situace proto není srovnatelná s Moldavskou republikou.
It must also be pointed out that neither Ukraine nor Russia is currently listed in Article 2(7) of the basic Regulation as non-market economy countries, therefore the current situation is not comparable with the Republic of Moldova.
Vzhledem k výše uvedenému se tvrzení o diskriminaci, pokud jde o zacházení s Moldavskem a jinými zeměmi, které měly v minulosti netržní hospodářství, odmítá.
In light of the above, the allegation of discrimination in treatment between the RM and other former non-market economy countries is rejected.
Moldavská společnost vznesla námitky proti analýze plnění pěti kritérií pro přiznání tržního zacházení provedené Komisí.
The Moldovan company contested the Commission's analysis of compliance with the five MET criteria.
S ohledem na kritérium 1 společnost tvrdí, že nedochází k žádným zásahům státu, protože pro účely řízení nelze orgány Podněsterské republiky, která není uznaným státem, pokládat za stát.
Regarding criterion 1, the company argues that there is no State interference as, for the purpose of the proceeding, references to State cannot be made with reference to the TMR authorities, which are not recognised as a State.
Pro účely tohoto kritéria se má ovšem za to, že státem je třeba rozumět orgány, které fakticky ovládají danou oblast, bez ohledu na jejich uznání, a které jsou schopny zasahovat do rozhodovacích procesů společnosti.
However, it is considered that, for the purpose of this criterion, the reference to the State should be understood as the authorities effectively controlling the region, whether recognised or not, who have the capacity to interfere with the company's decision making processes.
Tento argument byl proto odmítnut.
This argument was therefore dismissed.
Společnost nesouhlasí také s posouzením kritéria 2 a tvrdí, že disponuje pouze jedním účetnictvím, které je prověřeno nezávislými auditory v souladu s IAS.
The company also disagrees with the assessment of criterion 2, claiming the company has only one set of basic accounting records, which are independently audited in line with IAS.
Bylo však zjištěno, že společnost má jedno účetnictví, které bylo připraveno podle takzvaných účetních standardů Podněsterské republiky, nezahrnujících rezervu na nedobytné pohledávky, a které nebylo prověřeno auditorem.
However, it was found that the company had a first set of accounts which were prepared according to the so-called TMR accounting standards, which do not include a provision for bad debts, and which were not audited.
Dále má společnost druhé účetnictví, které bylo konsolidováno s dalšími společnostmi, jež s ní jsou ve spojení, a prověřeno auditory, údajně v souladu s IAS.
The company had a second set of accounts, which were consolidated with other related companies accounts and audited, allegedly in line with IAS.
K tomuto druhému účetnictví vydali auditoři výrok s výhradou, přičemž předmětem jejich výhrad bylo ocenění aktiv, které společnost provedla v letech 2003 a 2005.
This second set of accounts received a qualified opinion from the auditors, who expressed reservations on the valuation of the assets by the company in 2003 and 2005.
Přesné důvody těchto výhrad se během šetření nepodařilo dostatečně objasnit.
The exact reasons for those reservations could not be made sufficiently clear during the investigation.
Společnost později tvrdila, že výhrady auditorů nebyly podstatné, ale nepředložila v tomto ohledu žádné důkazy.
The company later claimed that the reservations expressed by the auditors were not material, but did not provide evidence in this respect.
Z toho důvodu bylo výše uvedené argumenty společnosti týkající se kritéria 2 nutné odmítnout.
Therefore, the above arguments of the company in respect of criterion 2 had to be dismissed.
Pokud jde o kritérium 3, společnost tvrdila, že proces její privatizace není relevantní pro účely poukázání na možná zkreslení způsobená bývalým systémem netržního hospodářství, protože společnost byla následně dále prodána za běžných tržních podmínek a za reálnou tržní cenu.
As for criterion 3, the company claimed that the privatisation process of the company was irrelevant for the purpose of pointing out possible distortions carried over from the non market economy system, as the company was subsequently re-sold at arm's length and fair market value.
To však nebylo možné prokázat, protože další prodej společností vlastnících akcie MMZ mohl zahrnovat i jiná aktiva a nebylo předloženo žádné řádně zdokumentované zhodnocení těchto transakcí.
However this could not be demonstrated since the re-sale of the companies holding MMZ shares could have included other assets and no properly documented evaluation of those operations was submitted.
Společnost dále uváděla, že pokud jde o barterové praktiky, není objem barterového obchodu zjištěný v šetření z hlediska tohoto kritéria významný.
The company also claimed that, concerning barter trade practices, the amounts of barter trade found in the investigation were not material in view of this criterion.
Má se ovšem za to, že úroveň významnosti takovýchto praktik není platným kritériem pro analýzu, neboť skutečná hodnota obchodovaného zboží je při barterovém obchodu známa pouze zúčastněným stranám transakce.
It is considered, however, that the materiality level of such practices is not a valid criterion for analysis, as the real value of the traded goods is only known to the parties involved on the barter trade operation.
Relevantním argumentem tedy je, že bylo zjištěno, že společnost pravidelně používala tyto praktiky, které jsou typické pro netržní hospodářství.
Therefore the relevant argument is that such practices, which are typical of non-market economies, were found to have been regularly employed by the company.
Argument společnosti tak bylo třeba odmítnout.
Thus the argument of the company had to be dismissed.
Pokud jde o půjčku od společnosti ve spojení, moldavská společnost tvrdila, že tato půjčka byla plně splacena, ale na místě nebyla schopna předložit žádné důkazy o jejím splacení, ačkoli o to byla požádána.
Concerning a loan from a related company for which the Moldovan company could not, despite being requested to do so, produce on spot any evidence of repayment, the company claimed that this loan had been fully repaid.
Společnost následně předložila kopie dokladů, které měly být důkazem o zaplacení, ale nepodala žádné vysvětlení, proč nebyly zpřístupněny na místě.
The company subsequently submitted copies of documents allegedly as evidence of payment, but gave no explanation on why they were not made available on spot.
Skutečností zůstává, že tyto důkazy nebyly k dispozici během inspekcí na místě a že v dané fázi řízení nelze podání tohoto druhu ověřit.
The fact stays that this evidence was not available during on spot verifications and that this type of submission cannot be verified at this stage of the proceeding.
Tvrzení společnosti proto bylo třeba odmítnout.
Therefore the claim of the company had to be dismissed.
Ohledně kritéria 4 společnost tvrdila, že její soulad s právním rámcem Moldavska by měl být zajištěn tím, že je v Moldavsku dočasně registrována a její vývoz probíhá prostřednictvím celních úřadů Moldavska.
Regarding criterion 4 the company claimed that the fact that the company was temporarily registered in the RM, and its exports took place via the RM customs should ensure that it complied with the RM legal framework.
Dále argumentovala, že skutečnost, že účetnictví bylo prověřeno auditory, ukazuje, že použitelné právní předpisy postačují k zajištění právní jistoty a stability.
It further argued that the fact that the accounts were audited showed that the applicable laws would be sufficient to ensure legal certainty and stability.