natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hlavní cíl EU, na jehož základě členské státy stanoví s ohledem na svou vzájemnou výchozí pozici i specifické podmínky vlastní vnitrostátní cíle, je zvýšit do roku 2020 zaměstnanost žen a mužů ve věku od 20 do 64 let na 75 %, mimo jiné i prostřednictvím vyšší účasti mladých lidí, starších pracovníků a pracovníků s nízkou kvalifikací a lepší integrace legálních migrantů.
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, taking into account their relative starting positions and national circumstances, is to aim to raise the employment rate for women and men aged 20-64 to 75 % by 2020, including through the greater participation of young people, older workers and low-skilled workers and the better integration of legal migrants.
rozvoj kvalifikované pracovní síly, která bude reagovat na potřeby trhu práce, a podpora celoživotního učení
Developing a skilled workforce responding to labour market needs and promoting lifelong learning
Členské státy by měly podporovat produktivitu a zaměstnatelnost prostřednictvím vhodné nabídky znalostí a dovedností s cílem uspokojit současné i budoucí požadavky trhu práce.
Member States should promote productivity and employability through an adequate supply of knowledge and skills to match current and future demand in the labour market.
Kvalitní počáteční vzdělávání a atraktivní odbornou přípravu musí doplnit účinné pobídky k celoživotnímu učení pro zaměstnané i nezaměstnané, a to i prostřednictvím „druhé šance“ pro učení a prostřednictvím cílených politik migrace a integrace, tak aby měl každý dospělý člověk možnost změnit nebo zvýšit svou kvalifikaci a překonávaly se genderové stereotypy.
Quality initial education and attractive vocational training must be complemented with effective incentives for lifelong learning for those who are in and those who are not in employment, thus ensuring every adult the chance to retrain or to move one step up in their qualification and overcome gender stereotypes, as well as by opportunities for second-chance learning and by targeted migration and integration policies.
Členské státy by měly vytvářet systémy pro uznávání získaných dovedností, odstraňovat překážky profesní a geografické mobility pracovníků, podporovat získávání průřezových schopností s cílem posílit kreativitu, inovace a soukromé podnikání.
Member States should develop systems for recognising acquired competencies, and should remove barriers to occupational and geographical mobility of workers, promote the acquisition of transversal competences to support creativity, innovation and entrepreneurship.
Zejména je třeba zaměřit úsilí na podporu lidí s nízkou nebo již zastaralou kvalifikací, zvýšení zaměstnatelnosti starších pracovníků, ale i na zdokonalení odborné přípravy, kvalifikace a zkušeností vysoce kvalifikovaných pracovníků, včetně výzkumných pracovníků a žen ve vědeckých, matematických a technických oborech.
In particular, efforts should focus on supporting those with low and obsolete skills, increasing the employability of older workers, enhancing training, skills and experience of highly skilled workers, including researchers and women in scientific, mathematical and technological fields.
Členské státy by ve spolupráci se sociálními partnery a podniky měly zdokonalit přístup k odborné přípravě a posílit vzdělávací a profesní poradenství.
In cooperation with social partners and firms, Member States should improve access to training, strengthen education and career guidance.
Toto zdokonalení by mělo být doplňováno systematickým poskytováním informací o nových pracovních místech a příležitostech, podporou soukromého podnikání a lepším předvídáním potřeby v oblasti požadovaných dovedností.
These improvements should be combined with the provision of systematic information on new job openings and opportunities, the promotion of entrepreneurship and enhanced anticipation of skill needs.
Investice do rozvoje lidských zdrojů, zvyšování kvalifikace a účast na systémech celoživotního učení by měly být podporovány prostřednictvím společných finančních příspěvků státu, jednotlivců i zaměstnavatelů.
Investment in human resource development, up-skilling and participation in lifelong learning schemes should be promoted through joint financial contributions from governments, individuals and employers.
S cílem podpořit mladé lidi, a zejména ty, kteří nejsou zaměstnaní, nestudují nebo se neúčastní odborné přípravy by měly členské státy ve spolupráci se sociálními partnery zavést systémy, které těmto lidem pomohou najít první zaměstnání, získat pracovní zkušenosti nebo zahájit další studium nebo odbornou přípravu, včetně vyučení, a měly by rychle zasáhnout, pokud se mladí lidé stanou nezaměstnanými.
To support young people and in particular those not in employment, education or training, Member States, in cooperation with the social partners, should enact schemes to help those people find initial employment, job experience, or further education and training opportunities, including apprenticeships, and should intervene rapidly when young people become unemployed.
Pravidelné sledování účinnosti politik v oblasti zvyšování kvalifikací a předvídání potřeb by mělo napomoci identifikaci oblastí, v nichž je zapotřebí dosáhnout zlepšení a zvýšit přizpůsobivost systémů vzdělávání a odborné přípravy současným i novým potřebám trhu práce, jež má například nízkouhlíková ekonomika účinně využívající zdroje.
Regular monitoring of the performance of up-skilling and anticipation policies should help identify areas for improvement and increase the responsiveness of education and training systems to current and emerging labour market needs, such as the low-carbon and resource-efficient economy.
Na podporu těchto cílů by měly členské státy v případě potřeby mobilizovat Evropský sociální fond a další fondy EU.
The ESF and other EU funds should be mobilised, where appropriate, by Member States to support these objectives.
Investice do lidského kapitálu by mohly být doplněny politikami, jež stimulují poptávku po práci.
Policies stimulating labour demand could complement investments in human capital.
Hlavní směr 9:
Guideline 9:
zlepšování kvality a výsledků systémů vzdělávání a odborné přípravy na všech úrovních a zvyšování účasti na terciárním nebo srovnatelném vzdělávání
Improving the quality and performance of education and training systems at all levels and increasing participation in tertiary or equivalent education
Členské státy by měly účinně investovat do systémů vzdělávání a odborné přípravy, aby zajistily přístup ke kvalitnímu vzdělávání a odborné přípravě pro všechny a zlepšily výsledky vzdělávání; cílem je především zvýšit kvalifikaci pracovní síly EU, tak aby mohla reagovat na rychle se měnící potřeby moderních trhů práce a společnosti obecně.
In order to ensure access to quality education and training for all and to improve educational outcomes, Member States should invest efficiently in education and training systems notably to raise the skill level of the EU’s workforce, allowing it to meet the rapidly changing needs of modern labour markets and society at large.
V souladu se zásadami celoživotního učení by se tato opatření měla vztahovat na všechny oblasti (od vzdělávání dětí v raném věku a na základních školách po vyšší vzdělávání, odborné vzdělávání a odbornou přípravu, jakož i učení v dospělosti) a měla by rovněž zohlednit učení neformálního a zájmového typu.
In line with the lifelong learning principles, action should cover all sectors (from early childhood education and schools through to higher education, vocational education and training, as well as adult learning) taking into account also learning in informal and non-formal contexts.
Reformy by se měly zaměřit na získávání klíčových schopností, které každý člověk potřebuje k tomu, aby uspěl v ekonomice založené na znalostech, zejména pokud jde o jeho zaměstnatelnost v souladu s prioritami uvedenými v hlavním směru č. 4.
Reforms should aim to ensure the acquisition of the key competencies that every individual needs for success in a knowledge-based economy, notably in terms of employability in line with the priorities mentioned in guideline 4.
Je třeba podporovat mezinárodní mobilitu studujících a vyučujících.
International mobility for learners and teachers should be encouraged.
Je zapotřebí rovněž přijmout opatření k zajištění toho, aby se studijní mobilita mladých lidí a vyučujících stala normou.
Steps should also be taken to ensure that learning mobility for young people and teachers becomes the norm.
Členské státy by měly zlepšit otevřenost a relevanci systémů vzdělávání a odborné přípravy, a to zejména zavedením národních rámců kvalifikací, které umožní flexibilní vzdělávání, a rozvíjením partnerství mezi sférou vzdělávání a odborné přípravy na straně jedné a pracovní sférou na straně druhé.
Member States should improve the openness and relevance of education and training systems, particularly by implementing national qualification frameworks enabling flexible learning pathways, and by developing partnerships between the worlds of education/training and work.
Je třeba zatraktivnit povolání učitele a věnovat větší pozornost počátečnímu pedagogickému vzdělávání i trvalému profesnímu rozvoji učitelů.
The teaching profession should be made more attractive and attention should be paid to the initial education and the continuous professional development of teachers.
Vyšší vzdělávání by se mělo více otevřít netradičním studentům a měla by se zvýšit účast na terciárním nebo rovnocenném vzdělávání.
Higher education should become more open to non-traditional learners and participation in tertiary or equivalent education should be increased.
Členské státy by měly přijmout všechny kroky, které jsou zapotřebí k předcházení předčasného ukončování školní docházky, zejména s cílem snížit počet mladých lidí, kteří nejsou zaměstnaní, nestudují nebo se neúčastní odborné přípravy.
With a view to reducing the number of young people not in employment, education, or training, Member States should take all necessary steps to prevent early school leaving.
Hlavní cíl EU, na jehož základě členské státy stanoví s ohledem na svou vzájemnou výchozí pozici i specifické podmínky vlastní vnitrostátní cíle, je snížit míru předčasného ukončování školní docházky pod 10 % a zvýšit podíl osob ve věku 30–34 let s dokončeným terciárním nebo srovnatelným vzděláním na nejméně 40 % [1].
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, taking into account their relative starting positions and national circumstances, will aim to reduce drop out rates to less than 10 %, and increase the share of 30-34 year-olds having completed tertiary or equivalent education to at least 40 % [1].
podpora sociálního začlenění a boj proti chudobě
Promoting social inclusion and combating poverty
Rozsah pracovních příležitostí je stěžejním aspektem integrovaných strategií členských států zaměřených na prevenci a snižování chudoby a na podporu plného zapojení do společnosti a ekonomiky.
The extension of employment opportunities is an essential aspect of Member States’ integrated strategies to prevent and reduce poverty and to promote full participation in society and economy.
Za tímto účelem je třeba náležitě využívat Evropský sociální fond a další fondy EU.
Appropriate use of the European Social Fund and other EU funds should be made to that end.
Úsilí by se mělo zaměřovat na zajištění rovných příležitostí mimo jiné prostřednictvím zajištění přístupu všech k vysoce kvalitním, dostupným a udržitelným službám, zejména v sociální oblasti.
Efforts should concentrate on ensuring equal opportunities, including through access for all to high quality, affordable, and sustainable services, in particular in the social field.
V této souvislosti hrají důležitou úlohu veřejné služby (včetně služeb on-line, v souladu s hlavním směrem č. 4).
Public services (including online services, in line with guideline 4) play an important role in this respect.
K boji proti sociálnímu vyloučení přispěje posílení úlohy ve společnosti a podpora účasti na trhu práce zaměřující se na ty, kdo mají na trh práce nejtěžší přístup, a současné předcházení chudobě v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání.
Empowering people and promoting labour market participation for those furthest away from the labour market while preventing in-work poverty will help fight social exclusion.
To by vyžadovalo posílení systémů sociální ochrany, celoživotního učení i komplexních politik aktivního začleňování, jež vytvoří příležitosti pro lidi v různém stádiu života a ochrání je před riziky vyloučení, přičemž zvláštní pozornost je třeba věnovat ženám.
This would require enhancing social protection systems, lifelong learning and comprehensive active inclusion policies to create opportunities at different stages of people’s lives and shield them from the risk of exclusion, with special attention to women.
Systémy sociální ochrany včetně důchodů a přístupu ke zdravotní péči je třeba modernizovat a plně využívat, aby byla zabezpečena odpovídající podpora příjmů a služby, a tím zajištěna sociální soudržnost, avšak měla by zůstat finančně udržitelná a motivovat k zapojení do společnosti a účasti na trhu práce.
Social protection systems, including pensions and access to healthcare, should be modernised and fully deployed to ensure adequate income support and services — thus providing social cohesion — whilst remaining financially sustainable and encouraging participation in society and in the labour market.
Systémy dávek by se měly zaměřit na zajištění příjmů v obdobích přechodu na trhu práce a na snižování chudoby, a to zejména u skupin, které jsou nejvíce ohroženy sociálním vyloučením, jako jsou například neúplné rodiny, menšiny včetně Romů, osoby se zdravotním postižením, děti a mladí lidé, starší ženy a muži, legální migranti a bezdomovci.
Benefit systems should focus on ensuring income security during transitions and reducing poverty, in particular among groups most at risk from social exclusion, such as one-parent families, minorities including the Roma, people with disabilities, children and young people, elderly women and men, legal migrants and the homeless.
Členské státy by rovněž měly aktivně podporovat sociální ekonomiku a sociální inovace ve prospěch nejohroženějších osob.
Member States should also actively promote the social economy and social innovation in support of the most vulnerable.
Všechna opatření by rovněž měla usilovat o prosazování rovnosti žen a mužů.
All measures should also aim at promoting gender equality.
Hlavním cílem EU, na jehož základě členské státy stanoví s ohledem na svou vzájemnou výchozí pozici i specifické podmínky vlastní vnitrostátní cíle, je podpora sociálního začlenění, zejména prostřednictvím snižování chudoby, a to snahou snížit počtet lidí ohrožených chudobou nebo vyloučením nejméně o 20 milionů [2].
The EU headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, taking into account their relative starting conditions and national circumstances, will aim at promoting social inclusion, in particular through the reduction of poverty by aiming to lift at least 20 million people out of the risk of poverty and exclusion [2].
Evropská rada zdůrazňuje pravomoc členských států stanovit a uskutečnit kvantitativní cíle v oblasti vzdělávání.
The European Council emphasises the competence of Member States to define and implement quantitative targets in the field of education.
Toto obyvatelstvo se definuje jako počet osob, které jsou ohroženy chudobou a vyloučením podle tří ukazatelů (lidé ohrožení chudobou, lidé ohrožení hmotnou deprivací, lidé žijící v domácnostech nezaměstnaných), přičemž členské státy si mohou stanovit vnitrostátní cíle na základě nejvhodnějších ukazatelů s ohledem na své specifické podmínky a priority.
The population is defined as the number of persons who are at risk of poverty and exclusion according to three indicators (at risk of poverty; material deprivation; jobless household), leaving Member States free to set their national targets on the basis of the most appropriate indicators, taking into account their national circumstances and priorities.
Pět hlavních cílů, které jsou uvedeny v rámci příslušných hlavních směrů, představuje sdílené cíle, jež slouží jako vodítka pro opatření členských států – s ohledem na jejich příslušné výchozí pozice a vnitrostátní kontext – i pro opatření Unie.
Five headline targets, listed under the relevant guidelines, constitute shared objectives which guide the action of the Member States, taking into account their relative starting positions and national circumstances, and which also guide the action of the Union.
Členské státy by dále měly maximálně usilovat o dosažení vnitrostátních cílů a o odstranění překážek, jež brzdí růst.
The Member States should, furthermore, make every effort to meet the national targets and to remove the bottlenecks that constrain growth.
o jmenování jednoho rakouského člena a dvou rakouských náhradníků Výboru regionů
appointing one Austrian member and two Austrian alternate members of the Committee of the Regions
s ohledem na návrh předložený rakouskou vládou,
Having regard to the proposal from the Austrian Government,
Ve dnech 22. prosince 2009 a 18. ledna 2010 Rada přijala rozhodnutí 2009/1014/EU [1] a 2010/29/EU [2] o jmenování členů a náhradníků Výboru regionů na období od 26. ledna 2010 do 25. ledna 2015.
On 22 December 2009 and 18 January 2010, the Council adopted Decisions 2009/1014/EU [1] and 2010/29/EU [2] appointing the members and alternate members of the Committee of the Regions for the period from 26 January 2010 to 25 January 2015.
Po skončení mandátu pana Johannese PEINSTEINERA se uvolnilo jedno místo člena Výboru regionů.
A member’s seat on the Committee of the Regions has become vacant following the end of the term of office of Mr Johannes PEINSTEINER.
Po jmenování pana Markuse LINHARTA členem Výboru regionů se uvolnilo jedno místo náhradníka tohoto výboru.
An alternate member’s seat has become vacant following the appointment of Mr Markus LINHART as a member of the Committee of the Regions.
Po skončení mandátu paní Marianne FÜGLOVÉ se uvolnilo jedno místo náhradníka Výboru regionů,
An alternate member’s seat has become vacant following the end of the term of office of Ms Marianne FÜGL,
pan Johannes PEINSTEINER, Landtagsabgeordneter, Bürgermeister von St. Wolfgang
Herr Johannes PEINSTEINER, Bürgermeister von St. Wolfgang und Landtagsabgeordneter,
a pan Hannes WENINGER, Gemeinderat Nationalratsabgeordneter.
Herr Hannes WENINGER, Gemeinderat und Nationalratsabgeordneter.
Úř. věst. L 12, 19.1.2010, s. 11.
OJ L 12, 19.1.2010, p. 11.
pan Markus LINHART, Dipl.Ing., Bürgermeister von Bregenz
Herr Dipl.-Ing. Markus LINHART, Bürgermeister von Bregenz;
ze dne 22. listopadu 2010,
of 22 November 2010
kterým se zřizuje Výbor pro ekoznačku Evropské unie
establishing the European Union Ecolabelling Board
(oznámeno pod číslem K(2010) 7961)
(notified under document C(2010) 7961)
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 66/2010 ze dne 25. listopadu 2009 o ekoznačce EU [1], a zejména na článek 5 uvedeného nařízení,
Having regard to Regulation (EC) No 66/2010 of the European Parliament and of the Council of 25 November 2009 on the EU Ecolabel [1], and in particular Article 5 thereof,
Podle nařízení (ES) č. 66/2010 jsou kritéria pro ekoznačku EU stanovena s pomocí Výboru pro ekoznačku Evropské unie (dále jen „výbor pro ekoznačku EU“).
Under Regulation (EC) No 66/2010, the EU Ecolabel criteria are to be established with the assistance of a European Union Ecolabelling Board (hereinafter referred to as ‘EUEB’).
Aby systém ekoznačky EU přijala široká veřejnost, je nezbytné, aby nevládní ekologické organizace a organizace spotřebitelů byly členy výboru pro ekoznačku EU jakožto zúčastněné strany společně s příslušnými subjekty členských států.
For the acceptance of the EU Ecolabel scheme by the general public, it is essential that organisations such as environmental non-governmental organisations and consumer organisations be members of the EUEB as interested parties together with the competent bodies of the Member States.
Rozhodnutí Komise 2000/730/ES ze dne 10. listopadu 2000, kterým se zřizuje Výbor Evropské unie pro ekoznačku a stanovuje jeho jednací řád [2], je třeba nahradit,
Commission Decision 2000/730/EC of 10 November 2000 establishing the European Union Ecolabelling Board and its rules of procedure [2] should be replaced,
Zřizuje se Výbor pro ekoznačku Evropské unie (dále jen „výbor pro ekoznačku EU“).
The European Union Ecolabelling Board, hereinafter referred to as ‘EUEB’, is hereby established.
Členy výboru pro ekoznačku EU jmenuje Komise.
The members of the EUEB shall be appointed by the Commission.
Výbor pro ekoznačku EU se skládá ze zástupců příslušných subjektů každého členského státu, zástupců členských států Evropského hospodářského prostoru a ze zástupců těchto organizací:
The EUEB shall be composed of the representatives of the Competent Bodies of each Member State, of the representatives of the Member State of the European Economic Area and of the representatives of the following organisations:
Evropská organizace spotřebitelů (BEUC);
Bureau Européen des Consommateurs (BEUC);
Evropský úřad pro životní prostředí (EEB);
European Environmental Bureau (EEB);
Business Europe;
Business Europe;
Evropské sdružení řemesel a malých a středních podniků (UEAPME);
European Association of Craft, Small & Medium-sized Enterprises (UEAPME);
Komise může v případě potřeby složení výboru pro ekoznačku EU změnit.
The Commission may amend the membership of the EUEB as appropriate.
Každý člen výboru pro ekoznačku EU určí kontaktní osobu.
Each member of the EUEB shall designate a contact person.
Zasedáním výboru pro ekoznačku EU předsedá jeho předseda.
The meetings of the EUEB shall be chaired by its President.
Výbor pro ekoznačku EU přijme po konzultaci s Komisí svůj jednací řád.
The EUEB shall adopt its rules of procedure in consultation with the Commission.
Komise členům výboru hradí cestovní výdaje a případně též výdaje na pobyt, které souvisejí s činností výboru pro ekoznačku EU, a to do výše částek, které jsou na zmíněné výdaje v rámci ročního rozpočtu přiděleny.
The Commission shall reimburse travel and, where appropriate, subsistence expenses for members in connection with the EUEB’s activities within the limits of the annual budget allocated to such expenditure.
Rozhodnutí 2000/730/ES se zrušuje.
Decision 2000/730/EC is repealed.
Toto rozhodnutí se použije ode dne 1. října 2010.
This Decision shall apply from 1 October 2010.
kterým se Německu, Itálii a Rakousku povoluje zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES a kterým se mění rozhodnutí 2007/250/ES za účelem prodloužen6í doby platnosti povolení uděleného Spojenému království
authorising Germany, Italy and Austria to introduce a special measure derogating from Article 193 of Directive 2006/112/EC and amending Decision 2007/250/EC to extend the period of validity of the authorisation granted to the United Kingdom
Itálie, Německo a Rakousko v dopisech zaevidovaných generálním sekretariátem Komise v pořadí podle uvedených zemí dne 3. srpna 2007, 23. prosince 2009 a 17. února 2010 požádaly o povolení zavést zvláštní opatření odchylující se od článku 193 směrnice 2006/112/ES, pokud jde o osobu povinnou odvést daň z přidané hodnoty (dále jen „DPH“).
By letters registered with the Secretariat-General of the Commission on 3 August 2007, 23 December 2009 and 17 February 2010 respectively Italy, Germany and Austria requested authorisation to introduce a special measure derogating from Article 193 of Directive 2006/112/EC as regards the person liable for payment of value added tax (hereinafter ‘VAT’).