natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Je zapotřebí dále upřesňovat podrobné ukazatele s ohledem na jejich význam pro potravní sítě na základě vhodných skupin/druhů v oblasti, podoblasti nebo subdivizi, případně včetně:
Detailed indicators need to be further specified, taking account of their importance to the food webs, on the basis of suitable groups/species in a region, sub-region or subdivision, including where appropriate:
skupin s vysokými mírami obratu (např. fytoplankton, zooplankton, medúzy, mlže, pelagické ryby s krátkou délkou života), které budou rychle reagovat na změnu ekosystému a jsou užitečné jako indikátory včasného varování,
groups with fast turnover rates (e.g. phytoplankton, zooplankton, jellyfish, bivalve molluscs, short-living pelagic fish) that will respond quickly to ecosystem change and are useful as early warning indicators,
skupin/druhů, na které se zaměřují lidské činnosti, nebo které jsou jimi nepřímo ovlivněny (zejména vedlejší úlovky a výměty),
groups/species that are targeted by human activities or that are indirectly affected by them (in particular, by-catch and discards),
skupin/druhů, které vymezují stanoviště,
habitat-defining groups/species,
skupin/druhů na vrcholu potravní sítě,
groups/species at the top of the food web,
anadromních a katadromních druhů, které se stěhují na velké vzdálenosti,
long-distance anadromous and catadromous migrating species,
skupin/druhů, které jsou úzce spojeny se specifickými skupinami/druhy na jiné trofické úrovni.
groups/species that are tightly linked to specific groups/species at another trophic level.
Deskriptor 5:
Descriptor 5:
Eutrofizace vzniklá lidskou činností je co nejnižší, zejména její nepříznivé účinky, jako jsou ztráty biologické rozmanitosti, degradace ekosystémů, rozvoj škodlivých řas a nedostatek kyslíku ve vodě u dna.
Human-induced eutrophication is minimised, especially adverse effects thereof, such as losses in biodiversity, ecosystem degradation, harmful algal blooms and oxygen deficiency in bottom waters.
Posouzení eutrofizace v mořských vodách musí zohlednit posouzení pobřežních a brakických vod podle směrnice 2000/60/ES (body 1.2.3 a 1.2.4 přílohy V) a související pokyny [16] způsobem, který zajistí srovnatelnost, s přihlédnutím také k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí.
The assessment of eutrophication in marine waters needs to take into account the assessment for coastal and transitional waters under Directive 2000/60/EC (Annex V, 1.2.3 and 1.2.4) and related guidance [16], in a way which ensures comparability, taking also into consideration the information and knowledge gathered and approaches developed in the framework of regional sea conventions.
Aby byla eutrofizace posouzena účinně, je možné na základě postupu zkoumání v rámci počátečního posouzení vzít v úvahu rizikové aspekty [17].
Based on a screening procedure as part of the initial assessment, risk-based considerations may be taken into account to assess eutrophication in an efficient manner [17].
Posouzení musí spojit informace o obsahu živin a rozsahu primárních a sekundárních dopadů, které jsou ekologicky závažné [18], se zohledněním příslušných časových horizontů.
The assessment needs to combine information on nutrient levels and on a range of those primary effects and of secondary effects which are ecologically relevant [18], taking into account relevant temporal scales.
Vzhledem k tomu, že koncentrace živin souvisí se zatížením živinami z řek v povodí, je obzvláště důležitá spolupráce s vnitrozemskými členskými státy při využití zavedených struktur spolupráce v souladu s čl. 6 odst. 2 třetím pododstavcem směrnice 2008/56/ES.
Considering that the concentration of nutrients is related to nutrient loads from rivers in the catchment area, cooperation with landlocked Member States using established cooperation structures in accordance with the third subparagraph of Article 6(2) of Directive 2008/56/EC is particularly relevant.
Obsah živin
Nutrients levels
koncentrace živin ve vodním sloupci (5.1.1)
Nutrients concentration in the water column (5.1.1)
případně poměr živin (oxid křemičitý, dusík a fosfor) (5.1.2)
Nutrient ratios (silica, nitrogen and phosphorus), where appropriate (5.1.2)
Přímé dopady obohacování živinami
Direct effects of nutrient enrichment
koncentrace chlorofylu ve vodním sloupci (5.2.1)
Chlorophyll concentration in the water column (5.2.1)
případně průzračnost vody spojená se zvýšeným množstvím unášených řas (5.2.2)
Water transparency related to increase in suspended algae, where relevant (5.2.2)
četnost oportunistických makrořas (5.2.3)
Abundance of opportunistic macroalgae (5.2.3)
pohyb druhů v rostlinné skladbě, např. rozsivky v poměru k bičíkovcům, přechody bentických druhů na pelagické, jakož i obtěžující bujení/toxické bujení řas a sinic způsobené lidskými činnostmi (5.2.4)
Species shift in floristic composition such as diatom to flagellate ratio, benthic to pelagic shifts, as well as bloom events of nuisance/toxic algal blooms (e.g. cyanobacteria) caused by human activities (5.2.4)
Nepřímé dopady obohacování živinami
Indirect effects of nutrient enrichment
četnost vytrvalých mořských řas a mořských chaluh (např. chaluhy, mořská tráva a Neptunova tráva), které jsou nepříznivě ovlivněny snížením průzračnosti vody (5.3.1)
Abundance of perennial seaweeds and seagrasses (e.g. fucoids, eelgrass and Neptune grass) adversely impacted by decrease in water transparency (5.3.1)
rozpuštěný kyslík, tj. změny z důvodu zvýšeného rozkladu organických látek a velikost dotčené oblasti (5.3.2)
Dissolved oxygen, i.e. changes due to increased organic matter decomposition and size of the area concerned (5.3.2).
Deskriptor 6:
Descriptor 6:
Cílem je, aby zátěž mořského dna způsobená člověkem nenarušovala složky ekosystému a aby byla zachována jejich přirozená rozmanitost, produktivita a dynamické ekologické procesy s ohledem na odolnost ekosystému.
The objective is that human pressures on the seabed do not hinder the ecosystem components to retain their natural diversity, productivity and dynamic ecological processes, having regard to ecosystem resilience.
Rozsah posuzování může být u tohoto deskriptoru obzvláště náročný kvůli nevyrovnané povaze vlastností některých bentických ekosystémů a různých zátěží způsobených člověkem.
The scale of assessment for this descriptor may be particularly challenging because of the patchy nature of the features of some benthic ecosystems and of several human pressures.
Po počátečním přezkoumání je třeba uskutečňovat další posuzování a monitorování dopadů a hrozeb pro rysy biologické rozmanitosti a zátěží způsobených člověkem a také zasadit výsledky posouzení z menších do větších měřítek zahrnujících subdivizi, podoblast nebo oblast, je-li to vhodné [19].
Assessment and monitoring needs to be carried out further to an initial screening of impacts and threats to biodiversity features and human pressures, as well as an integration of assessment results from smaller to broader scales, covering where appropriate a subdivision, sub-region or region [19].
Fyzické poškození s ohledem na charakteristické vlastnosti substrátu
Physical damage, having regard to substrate characteristics
Hlavním problémem z hlediska řízení je závažnost dopadů lidských činností na podmořské substráty, které tvoří bentická stanoviště.
The main concern for management purposes is the magnitude of impacts of human activities on seafloor substrates structuring the benthic habitats.
Řadu funkcí podporujících bentická stanoviště a společenství zajišťují biogenní substráty, které jsou nejcitlivější na fyzikální narušení.
Among the substrate types, biogenic substrates, which are the most sensitive to physical disturbance, provide a range of functions that support benthic habitats and communities.
druh, četnost, biomasa a plošný rozsah příslušného biogenního substrátu (6.1.1)
Type, abundance, biomass and areal extent of relevant biogenic substrate (6.1.1)
rozsah mořského dna významně ovlivněného lidskými činnostmi u různých druhů substrátu (6.1.2)
Extent of the seabed significantly affected by human activities for the different substrate types (6.1.2).
Stav bentického společenství
Condition of benthic community
Charakteristické vlastnosti bentického společenství, jako je složení druhů, složení z hlediska velikosti a funkční vlastnosti, jsou důležitým znakem toho, zda má ekosystém potenciál dobře fungovat.
The characteristics of the benthic community such as species composition, size composition and functional traits provide an important indication of the potential of the ecosystem to function well.
Informace o struktuře a dynamice společenství se získávají případně měřením rozmanitosti druhů, produktivity (četnost nebo biomasa), odolných nebo citlivých taxonů a převahy taxocenóz a složení společenství z hlediska velikosti vyjádřeného podílem malých a velkých jedinců.
Information on the structure and dynamics of communities is obtained, as appropriate, by measuring species diversity, productivity (abundance or biomass), tolerant or sensitive taxa and taxocene dominance and size composition of a community, reflected by the proportion of small and large individuals.
výskyt mimořádně citlivých a/nebo odolných druhů (6.2.1)
Presence of particularly sensitive and/or tolerant species (6.2.1)
multimetrické indexy, které posuzují stav a funkčnost bentického společenství, jako je rozmanitost a bohatství druhů, poměr mezi oportunistickými a citlivými druhy (6.2.2)
Multi-metric indexes assessing benthic community condition and functionality, such as species diversity and richness, proportion of opportunistic to sensitive species (6.2.2)
podíl biomasy nebo počet jedinců v makrobentosu, které překračují určenou délku/velikost (6.2.3)
Proportion of biomass or number of individuals in the macrobenthos above some specified length/size (6.2.3)
parametry popisující vlastnosti (tvar, strmost a absolutní člen z regresní analýzy) velikostního spektra bentického společenství (6.2.4)
Parameters describing the characteristics (shape, slope and intercept) of the size spectrum of the benthic community (6.2.4).
Deskriptor 7:
Descriptor 7:
Trvalé změny hydrografických podmínek způsobené lidskými činnostmi mohou spočívat například ve změnách přílivového a odlivového režimu, pohybu splavenin a sladké vody, působení proudů nebo vln, které vedou ke změnám fyzikálních a chemických vlastností stanovených v tabulce 1 přílohy III směrnice 2008/56/ES.
Permanent alterations of the hydrographical conditions by human activities may consist for instance of changes in the tidal regime, sediment and freshwater transport, current or wave action, leading to modifications of the physical and chemicals characteristics set out in Table 1 of Annex III to Directive 2008/56/EC.
Tyto změny mohou být mimořádně závažné, jestliže mají potenciál ovlivnit mořské ekosystémy ve větším měřítku, a jejich posouzení může poskytnout včasné varování před případnými dopady na ekosystém.
Such changes may be particularly relevant whenever they have the potential to affect marine ecosystems at a broader scale and their assessment may provide an early warning of possible impacts on the ecosystem.
Pro pobřežní vody stanoví směrnice 2000/60/ES hydromorfologické cíle, které je třeba pokrýt opatřeními v rámci plánů povodí.
For coastal waters, Directive 2000/60/EC sets hydromorphological objectives that need to be addressed through measures in the context of river basin management plans.
Dopad činností je nutno posuzovat případ od případu.
A case by case approach is necessary to assess the impact of activities.
Nástroje jako posouzení vlivu na životní prostředí, strategické posuzování vlivu na životní prostředí a plánování námořních prostor mohou přispět k hodnocení a posouzení rozsahu a celkových aspektů dopadů těchto činností.
Tools such as environmental impact assessment, strategic environmental assessment and maritime spatial planning may contribute to evaluate and assess the extent and the cumulative aspects of impacts from such activities.
Je však důležité zajistit, aby tyto nástroje poskytly odpovídající možnosti pro posouzení potenciálních dopadů na mořské prostředí, včetně přeshraničních aspektů.
It is however important to ensure that any such tools provide for adequate elements to assess potential impacts on the marine environment, including transboundary considerations.
Prostorová charakteristika trvalých změn
Spatial characterisation of permanent alterations
rozsah oblasti zasažené trvalými změnami (7.1.1)
Extent of area affected by permanent alterations (7.1.1)
Vliv trvalých hydrografických změn
Impact of permanent hydrographical changes
prostorový rozsah stanovišť zasažených trvalou změnou (7.2.1)
Spatial extent of habitats affected by the permanent alteration (7.2.1)
změny ve stanovištích, zejména v zajišťovaných funkcích (např. oblasti reprodukce, rozmnožování a krmení a migrační cesty ryb, ptáků a savců) kvůli změněným hydrografickým podmínkám (7.2.2)
Changes in habitats, in particular the functions provided (e.g. spawning, breeding and feeding areas and migration routes of fish, birds and mammals), due to altered hydrographical conditions (7.2.2).
Deskriptor 8:
Descriptor 8:
Koncentrace znečišťujících látek v mořském prostředí a jejich dopady se musí posoudit s přihlédnutím k dopadům a hrozbám pro ekosystém [20].
The concentration of contaminants in the marine environment and their effects need to be assessed taking into account the impacts and threats to the ecosystem [20].
V teritoriálních a/nebo pobřežních vodách je nutné vzít v úvahu příslušná ustanovení směrnice 2000/60/ES, aby byla zajištěna náležitá koordinace provádění obou právních rámců, s přihlédnutím rovněž k informacím a znalostem shromážděným a přístupům vytvořeným v rámci regionálních úmluv pro mořské prostředí.
Relevant provisions of Directive 2000/60/EC in territorial and/or coastal waters have to be taken into consideration to ensure proper coordination of the implementation of the two legal frameworks, having also regard to the information and knowledge gathered and approaches developed in regional sea conventions.
Členské státy musí posoudit – případně z hlediska mořského prostředí – látky nebo skupiny látek, které:
The Member States have to consider the substances or groups of substances, where relevant for the marine environment, that:
překračují příslušné normy environmentální kvality stanovené podle čl. 2 bodu 35 a přílohy V směrnice 2000/60/ES v pobřežních nebo teritoriálních vodách hraničících s mořskými oblastmi nebo podoblastmi, ať je to ve vodě, sedimentu a biotě a/nebo
exceed the relevant Environmental Quality Standards set out pursuant to Article 2(35) and Annex V to Directive 2000/60/EC in coastal or territorial waters adjacent to the marine region or sub-region, be it in water, sediment and biota; and/or
jsou uvedeny jako prioritní látky v příloze X směrnice 2000/60/ES a dále upraveny ve směrnici 2008/105/ES a vypouštějí se do dotčených mořských oblastí, podoblastí nebo subdivizí a/nebo
are listed as priority substances in Annex X to Directive 2000/60/EC and further regulated in Directive 2008/105/EC, which are discharged into the concerned marine region, sub-region or subdivision; and/or
jsou znečišťujícími látkami a jejich celkový únik (včetně ztrát, vypouštění nebo emisí) může mít za následek významná rizika pro mořské prostředí v důsledku minulého a současného znečištění v dotčené mořské oblasti, podoblasti nebo subdivizi, včetně důsledků silného znečištění po haváriích, během nichž došlo například k uvolnění nebezpečných a jedovatých látek.
are contaminants and their total releases (including losses, discharges or emissions) may entail significant risks to the marine environment from past and present pollution in the marine region, sub-region or subdivision concerned, including as a consequence of acute pollution events following incidents involving for instance hazardous and noxious substances.
Pokrok v dosahování dobrého stavu prostředí bude záviset na tom, zda se znečištění postupně zastavuje, tj. zda se výskyt znečišťujících látek v mořském prostředí a jejich biologické účinky udržují v přijatelných mezích, aby se zajistilo, že nebudou mít významné dopady na životní prostředí, ani jej neohrozí.
Progress towards good environmental status will depend on whether pollution is progressively being phased out, i.e. the presence of contaminants in the marine environment and their biological effects are kept within acceptable limits, so as to ensure that there are no significant impacts on or risk to the marine environment.
Koncentrace znečišťujících látek
Concentration of contaminants
koncentrace výše uvedených znečišťujících látek měřené v příslušné matici (např. biota, sediment a voda) tak, aby byla zajištěna srovnatelnost s posouzeními podle směrnice 2000/60/ES (8.1.1)
Concentration of the contaminants mentioned above, measured in the relevant matrix (such as biota, sediment and water) in a way that ensures comparability with the assessments under Directive 2000/60/EC (8.1.1)
Účinky znečišťujících látek
Effects of contaminants
úrovně účinků znečištění na složky dotčených ekosystémů s ohledem na vybrané biologické procesy a taxonomické skupiny, pokud byl zjištěn vztah mezi účinky a jejich příčinami a musí být monitorován (8.2.1)
Levels of pollution effects on the ecosystem components concerned, having regard to the selected biological processes and taxonomic groups where a cause/effect relationship has been established and needs to be monitored (8.2.1)
výskyt, původ (je-li to možné) a rozsah případů významného silného znečištění (např. kaly z ropy a ropných produktů) a jejich vliv na biotu fyzikálně zasaženou tímto znečištěním (8.2.2)
Occurrence, origin (where possible), extent of significant acute pollution events (e.g. slicks from oil and oil products) and their impact on biota physically affected by this pollution (8.2.2).
Deskriptor 9:
Descriptor 9:
V různých oblastech nebo podoblastech musí členské státy u poživatelných tkání (svalovina, játra, jikry, maso, případně měkké části) ryb, korýšů, měkkýšů a ostnokožců, jakož i u vylovených nebo sbíraných planě rostoucích mořských řas náležitě monitorovat přítomnost látek, u nichž jsou stanoveny maximální limity na evropské, regionální nebo vnitrostátní úrovni, pokud jde o produkty určené pro lidskou spotřebu.
In the different regions or sub-regions, Member States need to monitor in edible tissues (muscle, liver, roe, flesh, soft parts as appropriate) of fish, crustaceans, molluscs and echinoderms, as well as seaweed, caught or harvested in the wild, the possible presence of substances for which maximum levels are established at European, regional, or national level for products destined to human consumption.
Limity, počet a četnost znečišťujících látek
Levels, number and frequency of contaminants
skutečné úrovně zjištěných znečišťujících látek a počet znečišťujících látek, které překročily maximální regulační limity (9.1.1)
Actual levels of contaminants that have been detected and number of contaminants which have exceeded maximum regulatory levels (9.1.1)
četnost překročení regulačních limitů (9.1.2)
Frequency of regulatory levels being exceeded (9.1.2).
Deskriptor 10:
Descriptor 10:
Rozložení znečištění odpadem je velmi proměnlivé, což je třeba vzít v úvahu pro programy monitorování.
The distribution of litter is highly variable, which needs to be taken into consideration for monitoring programmes.
Je zapotřebí určit činnost, se kterou je znečištění odpadem spojeno, případně i původ odpadu, kde je to možné.
It is necessary to identify the activity to which it is linked including, where possible, its origin.
Několik ukazatelů je nutno ještě dále vyvíjet, zejména ty, které se týkají biologických dopadů a mikročástic, a dále je třeba zlepšit posuzování jejich potenciální toxicity [21].
There is still a need for further development of several indicators, notably those relating to biological impacts and to micro-particles, as well as for the enhanced assessment of their potential toxicity [21].
Charakteristické vlastnosti odpadu v mořském a pobřežním prostředí
Characteristics of litter in the marine and coastal environment
trendy v množství odpadu vyplaveného na břeh a/nebo uloženého na pobřeží, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.1)
Trends in the amount of litter washed ashore and/or deposited on coastlines, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.1)
trendy v množství odpadu ve vodním sloupci (včetně odpadu plujícího na hladině) a uloženého na mořském dně, včetně analýzy jeho složení, prostorového rozmístění a případně zdroje (10.1.2)
Trends in the amount of litter in the water column (including floating at the surface) and deposited on the sea-floor, including analysis of its composition, spatial distribution and, where possible, source (10.1.2)
trendy v množství, rozšíření a případně složení mikročástic (zejména mikroplastů) (10.1.3)
Trends in the amount, distribution and, where possible, composition of micro-particles (in particular micro-plastics) (10.1.3)
Vliv odpadu na mořský život
Impacts of litter on marine life
trendy v množství a složení odpadu požitého mořskými živočichy (např. rozbor žaludku) (10.2.1)
Trends in the amount and composition of litter ingested by marine animals (e.g. stomach analysis) (10.2.1).
Tento ukazatel je třeba dále vyvíjet na základě zkušeností z některých podoblastí (např. Severní moře), aby byl přizpůsoben pro ostatní oblasti.
This indicator needs to be developed further, based on the experience in some sub-regions (e.g. North Sea), to be adapted in other regions.
Deskriptor 11:
Descriptor 11:
Kromě hluku pod mořskou hladinou, který je zdůrazněn ve směrnici 2008/56/ES, mohou i jiné formy vynaložené energie ovlivňovat složky mořských ekosystémů, např. tepelná energie, elektromagnetická pole a světlo.
Together with underwater noise, which is highlighted throughout Directive 2008/56/EC, other forms of energy input have the potential to impact on components of marine ecosystems, such as thermal energy, electromagnetic fields and light.
Je zapotřebí další vědecký a technický pokrok, který by podpořil další vývoj kritérií souvisejících s tímto deskriptorem [22], a to i v souvislosti s dopady zavádění energie na mořský život a s příslušnou hladinou hluku a úrovní kmitočtů (které může být případně nutné upravit v závislosti na požadavcích regionální spolupráce).
Additional scientific and technical progress is still required to support the further development of criteria related to this descriptor [22], including in relation to impacts of introduction of energy on marine life, relevant noise and frequency levels (which may need to be adapted, where appropriate, subject to the requirement of regional cooperation).
V současné fázi je ve vztahu k posuzování a monitorování, které je předmětem dalšího vývoje, a současně ve vztahu k mapování nejdůležitější prioritou určit hlavní směry v měření hluku pod mořskou hladinou [23].
At the current stage, the main orientations for the measurement of underwater noise have been identified as a first priority in relation to assessment and monitoring [23], subject to further development, including in relation to mapping.
Antropogenní zvuky mohou mít krátké trvání (např. impulzní zvuky ze seizmických průzkumů, zarážení pilotů pro větrné elektrárny a plošiny nebo z explozí), nebo dlouhé trvání (např. nepřetržité zvuky při bagrování, lodní dopravě a ze zařízení na výrobu energie), které působí na organismy různými způsoby.
Anthropogenic sounds may be of short duration (e.g. impulsive such as from seismic surveys and piling for wind farms and platforms, as well as explosions) or be long lasting (e.g. continuous such as dredging, shipping and energy installations) affecting organisms in different ways.
Většina komerčních činností, které mají za následek vysokou hladinu hluku a dotýkají se poměrně širokých oblastí, se vykonává za regulovaných podmínek a podléhá povolení.
Most commercial activities entailing high level noise levels affecting relatively broad areas are executed under regulated conditions subject to a license.