natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Banka […] souhlasila s touto nízkou částkou bez ohledu na skutečnost, že vlastnila prvořadé zabezpečení nejdůležitějším nemovitým majetkem, na kterém závisela většina výroby a v němž sídlily správní struktury společnosti.
Bank […] accepted this low amount despite the fact that it had first-rank collateral on the most significant real estate on which most of the production depended and the administrative structures were located.
Toto zabezpečení spočívalo zejména v prvořadých hypotékách na dvě nemovitosti v celkové hodnotě 19,75 milionu PLN, prvořadé zástavě technologické výrobní linky kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadém postoupení příjmů ze smluv uzavřených na prodej kompresorů v hodnotě 20 milionů PLN, prvořadé zaevidované zástavě strojů a zařízení v celkové hodnotě 2,8 milionu PLN a prvořadých dohodách o převodu movitého majetku v hodnotách 2,65 milionu PLN, 2,4 milionu PLN, 0,56 milionu PLN a 1,1 milionu PLN.
This collateral consisted in particular of first-rank mortgages on two real properties for a total amount of PLN 19,75 million, a first-rank pledge on a technological line for the production of compressors in an amount of PLN 20 million, a first-rank assignment of receivables under sales agreements concluded for compressors worth PLN 20 million, a first-rank registered pledge on machinery and equipment with a total value of PLN 2,8 million and first-rank transfer agreements for movables worth PLN 2,65 million, PLN 2,4 million, PLN 0,56 million and PLN 1,1 million respectively.
Povaha zabezpečení by kromě toho umožnila každému případnému kupci pokračovat po koupi ve výrobě a, pokud by se případný kupec rozhodl je přemístit, mohl by přepravit stroje jako celek nebo jako podsestavy, aniž by je musel rozebrat.
Moreover, the nature of the collateral would enable any potential buyer to continue production after purchase; would also be possible to transport the machines either as a whole or as sub-assemblies without dismantling them, should any potential buyer decide to move them.
Po dohodách s bankami bylo uvolněno jištění dlouhodobými aktivy.
After the agreements with the banks, the collateral on the fixed assets was released.
To vedlo k tomu, že se postavení veřejných věřitelů ohledně tohoto zabezpečení zlepšilo, tzn. získali vyšší postavení v pořadí práv zapsaných do katastru nemovitostí [12].
As a result, the public creditors’ position in respect of this collateral improved, i.e. they received a higher mortgage ranking [12].
Závazky vůči veřejným věřitelům
Liabilities vis-à-vis public creditors
V roce 1998 dosáhly závazky vůči veřejným věřitelům na základě pohledávek vyplývajících z veřejného práva (tzn. pohledávky Úřadu sociálního zabezpečení, Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství, Finančního úřadu Wrocław (Vratislav) – Psie Pole, Úřadu Dolnoslezského vojvodství, Městského úřadu Vratislav a Státního fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob) výše 29 milionů PLN.
In 1998, the company's liabilities vis-à-vis public creditors based on claims arising under public law (i.e. claims from the Social Insurance Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Lower Silesia Regional Office, Wrocław City Council, the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled) amounted to PLN 29 million.
Mimo to mělo ministerstvo financí občanskoprávní pohledávky ve výši 9,4 milionu PLN.
In addition, the Ministry of Finance had civil-law claims of PLN 9,4 million.
Tyto závazky vůči jednotlivým veřejným věřitelům se vyvíjely způsobem uvedeným v tabulkách 8, 9, 10, 11, 12, 13 a 14.
These liabilities to individual public creditors evolved as shown in Tables 8, 9, 10, 11, 12, 13 and 14.
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu sociálního zabezpečení (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the Social Insurance Office (PLN thousand)
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Lower Silesia Regional Tax Office (PLN thousand)
Závazky PLZ Hydral vůči Finančnímu úřadu Vratislav – Psie Pole (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Wrocław Psie Pole Tax Office (PLN thousand)
Úrok [13]
Interest [13]
Závazky PLZ Hydral vůči Městskému úřadu Vratislav (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Wrocław City Council (PLN thousand)
Závazky PLZ Hydral vůči Úřadu Dolnoslezského vojvodství (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis Lower Silesia Regional Office (PLN thousand)
Závazky PLZ Hydral vůči Státnímu fondu pro rehabilitaci zdravotně postižených osob (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled (PLN thousand)
Závazky PLZ Hydral vůči ministerstvu financí (v tis. PLN)
Liabilities of PLZ Hydral vis-à-vis the Ministry of Finance (PLN thousand)
Tabulka 15 uvádí úrokové sazby u nedoplatků uplatňované veřejnými věřiteli.
The public creditors charged the interest rates on arrears shown in Table 15.
Je nutno poznamenat, že tabulky 8 až 14 zohledňují částečné splacení částek a uvádí úroveň na konci roku. Dlužné úroky v daném roce nejsou tudíž v přímém poměru s jistinou, která může kolísat.
It is important to note that Tables 8 to 14 take into account partial repayments of sums and show the level at the year-end; therefore, the interest due in any given year is not directly related to the principal, which can fluctuate.
Úroková míra u daňových nedoplatků [14] [14]Rok
Interest on tax arrears [14] [14]Year
Kromě uplatnění odpovídající úrokové sazby na daňové nedoplatky Úřad sociálního zabezpečení, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství , Finanční úřad Vratislav – Psie Pole, Městský úřad Vratislav a Úřad Dolnoslezského vojvodství zajistily své pohledávky vůči PZL Hydral zaregistrováním hypoték na jeho nemovitý majetek.
Apart from charging the appropriate interest on tax arrears, the Social Security Office, the Lower Silesia Region Tax Office, Wrocław Psie Pole Tax Office, Wrocław City Council and the Lower Silesian Regional Office secured their claims vis-à-vis PZL Hydral by registering mortgages on its immovable assets.
Tabulky 16, 17, 18, 19 a 20 uvádějí změny v hypotékách na aktiva PZL Hydral v držení těchto veřejných věřitelů.
Tables 16, 17, 18, 19 and 20 show changes in the mortgages on PZL Hydral's assets held by these public creditors.
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu sociálního zabezpečení
Collateral on PZL Hydral assets held by the Social Security Office
celková výše hypoték
total amount of mortgages
přidána hypotéka ve výši 6664579,03 PLN
a mortgage of PLN 6664579,03 was added
přidána hypotéka ve výši 941965,12 PLN
a mortgage of PLN 941965,12 was added
přidána hypotéka ve výši 7712474,51 PLN
a mortgage of PLN 7712474,51 was added
přidána hypotéka ve výši 31668847,55 PLN
a mortgage of PLN 31668847,55 was added
přidána hypotéka ve výši 1364127,70 PLN
a mortgage of PLN 1364127,70 was added
přidána hypotéka ve výši 8886112,11 PLN
a mortgage of PLN 8886112,11 was added
přidána hypotéka ve výši 4641357,06 PLN
a mortgage of PLN 4641357,06 was added
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Dolnoslezského vojvodství
Collateral on PZL Hydral assets held by the Lower Silesia Region Tax Office
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Finančního úřadu Vratislav – Psie Pole
Collateral on PZL Hydral assets held by Wrocław Psie Pole Tax Office
přidána hypotéka ve výši 99379,00 PLN
a mortgage of PLN 99379,00 was added
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Městského úřadu Vratislav
Collateral on PZL Hydral assets held by Wrocław City Council
přidána hypotéka ve výši 235888,50 PLN
a mortgage of PLN 235888,50 was added
přidána hypotéka ve výši 1173659,60 PLN
a mortgage of PLN 1173659,60 was added
přidána hypotéka ve výši 9097672,45 PLN
a mortgage of PLN 9097672,45 was added
přidána hypotéka ve výši 3538324,00 PLN
a mortgage of PLN 3538324,00 was added
přidána hypotéka ve výši 2790305,40 PLN
a mortgage of PLN 2790305,40 was added
Zajištění na aktiva PZL Hydral v držení Úřadu Dolnoslezského vojvodství
Collateral on PZL Hydral assets held by Lower Silesia Regional Office
Hodnota zajištění veřejných věřitelů vlastnících hypotéky na aktiva PZL Hydral tak de facto vzrostla.
Public creditors with mortgages on PZL Hydral's assets therefore experienced a de facto increase in the value of their collateral.
Polské orgány informovaly Komisi, že Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob a ministerstvo financí neměly v držení žádná zajištění (hypotéky) na aktiva PZL Hydral.
The Polish authorities informed the Commission that the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled and the Ministry of Finance did not hold any collateral (mortgages) on PZL Hydral's assets.
Ministerstvo financí si ale vymohlo část svých pohledávek dohodou uzavřenou s PZL Hydral dne 20. května 2002, podle které společnost PZL Hydral musela splatit podstatnou část svých závazků do konce roku 2002, jak uvádí tabulka 14.
However, the Ministry of Finance enforced part of its claims by way of an agreement with PZL Hydral concluded on 20 May 2002, under which PZL Hydral was to repay a substantial part of its liabilities by end-2002, as shown in Table 14.
Podle polských orgánů přistoupili veřejní věřitelé na rozdíl od soukromých k nucenému vymáhání pomocí soudního vykonavatele.
According to the Polish authorities, public creditors – contrary to private creditors – undertook forced enforcement action through a court enforcement officer.
V letech 1998 až 2007 vydal Úřad sociálního zabezpečení vykonatelné tituly v celkové výši 119,95 milionu PLN, Finanční úřad Dolnoslezského vojvodství ve výši 43,8 milionu PLN a Státní fond pro rehabilitaci zdravotně postižených osob ve výši 2,1 milionu PLN, ovšem skutečná částka získaná vymáháním nedosáhla výše závazků uvedených na vykonatelných titulech.
Between 1998 and 2007 the Social Security Office issued enforcement titles for an amount of PLN 119,95 million, the Lower Silesia Region Tax Office for an amount of PLN 43,8 million and the State Fund for the Rehabilitation of the Disabled for an amount of PLN 2,1 million, but the amount actually obtained from enforcement did not reach the level of the liabilities indicated in the enforcement titles.
Polské orgány zdůraznily, že alternativní řešení, jakými bylo převzetí aktiv, nepovažoval soudní vykonavatel za rozumné provést a tato řešení neměla žádný hospodářský smysl.
The Polish authorities stressed that alternative options, such as taking possession of assets, were not deemed reasonable by the court enforcement officer to execute and made no economic sense.
Další veřejní věřitelé nepodnikli žádné kroky k vymáhání, ale sledovali proces privatizace a restrukturalizace, který jim podle jejich názoru mohl přinést vyšší návratnost než přímá exekuce jejich pohledávek.
Other public creditors did not take any enforcement action but they observed the privatisation and restructuring process which, they believed, would provide them with a higher return than direct execution of their claims.
Přehled exekučních opatření veřejných věřitelů vůči PZL Hydral (1997–2009)
Summary of public creditor enforcement action vis-à-vis PZL Hydral (1997-2009)
Splacené veřejné závazky
Repaid public liabilities
4500000,00 PLN
PLN 4500000
V letech 1998 až 2009 došlo ke splacení veřejných závazků v celkové výši 87,846 milionu PLN (26 %).
Between 1998 and 2009 public liabilities of PLN 87,846 million (26 %) were repaid.
Od roku 2003 společnost PZL Hydral výrazně zvýšila splácení svých veřejných závazků.
There has been a considerable increase in repayment of PZL Hydral's public liabilities since 2003.
PZL Hydral jako společnost v obtížích
PZL Hydral as a company in difficulty
Tabulka 22 uvádí finanční údaje společnosti PZL Hydral za období 1998–2009.
Table 22 shows the financial data of PZL Hydral for 1998-2009.
Vybrané údaje z finančních zpráv společnosti PZL Hydral (v tis. PLN)
Selected data from PZL Hydral's financial reports (PLN thousand)
Příjem z čistého prodeje
Revenue from net sales
Zisk (ztráta) z prodeje
Profit (loss) on sales
Čistý zisk (ztráta) [15]
Net profit (loss) [15]
Vlastní kapitál (záporná hodnota)
Shareholder's (negative) equity
Dlouhodobé závazky a rezervy
Long term liabilities and reserves
Od roku 1998 do roku 2002 vykazoval vlastní kapitál PZL Hydral kladnou hodnotu.
From 1998 until 2002, PZL Hydral had positive equity.
Jak je vysvětleno výše, počínaje rokem 2008 pocházel příjem PZL Hydral převážně z prodeje služeb a zásob vyrobených v předchozích letech a v omezeném rozsahu od jejích dceřiných společností.
As explained above, from 2008 onwards PZL Hydral derived its income predominantly from selling services and stock produced in previous years and, to a limited extent, from its subsidiaries.
PZL Wrocław jako společnost v obtížích
PZL Wrocław as a company in difficulty
Pokud jde o finanční situaci PZL Wrocław, společnost neztratila ani v roce 2007, ani v letech 2008 a 2009 více než 50 % vlastního kapitálu, a podle polských právních předpisů tak nesplnila podmínky způsobilosti pro insolventní řízení.
As regards the financial situation of PZL Wrocław, neither in 2007, 2008 nor 2009 did PZL Wrocław lose more than 50 % of its capital and nor did it meet the eligibility requirements for insolvency proceedings under Polish law.
V roce PZL Wrocław získala smlouvy a prodala zboží vojenského určení (tzn. hydraulické systémy a pneumatické součásti systémů palivové regulace) ve výši […] a poskytla ministerstvu národní obrany údržbářské služby v hodnotě […], což činí celkem […].
In 2008 PZL Wrocław received contracts for and sold military goods (e.g. hydraulic systems, pneumatic components for fuel control systems) to an amount of […] and provided the Ministry of Defence with maintenance services worth […], i.e. an overall amount of […].
Kromě toho polské orgány tvrdí, že do konce roku 2008 trh, na kterém PZL Wrocław působila, tzn. letectví a obrana, neprojevoval žádné příznaky zpomalení.
The Polish authorities also maintain that, until end-2008, the market on which PZL Wrocław operated, i.e. the aviation and defence market, did not show any signs of slowing down.
V roce 2009 ale PZL Wrocław zaznamenala finanční potíže v důsledku prudkého poklesu objednávek ministerstva národní obrany vyvolaného hospodářskou krizí.
In 2009, however, PZL Wrocław experienced financial difficulties as a result of a sharp fall in orders by the Ministry of Defence due to the economic crisis.
V roce 2009 poklesla hodnota objednaného a prodaného zboží vojenského určení (např.. hydraulických systémů a pneumatických součástí systémů regulace paliva) na […] a hodnota poskytnutých údržbářských služeb na […].
In 2009, the value of ordered and sold military goods (e.g. hydraulic systems, pneumatic components for fuel control systems) fell to […], and the value of maintenance services provided fell to […].
Její obrat poklesl z 60 milionů PLN v roce 2008 na 41 milionů PLN v roce 2009.
Its turnover decreased from PLN 60 million in 2008 to PLN 41 million in 2009.
Polské orgány informovaly Komisi, že podle polských právních předpisů [16] PZL Wrocław dosud nesplnila kritéria pro vyhlášení úpadkového řízení.
The Polish authorities informed the Commission that under Polish law [16] PZL Wrocław was not yet eligible for bankruptcy proceedings.
Pokud se ovšem nepodaří probíhající restrukturalizace skupiny Hydral opírající se o předpoklad restrukturalizace veřejných závazků a rámcovou dohodu s investorem, PZL Wrocław bude muset podat žádost o vyhlášení úpadku.
However, should the ongoing restructuring process of the Hydral Group based on the assumptions underpinning the restructuring plan for public-law liabilities and the framework agreement with the investor be unsuccessful, PZL Wrocław will have to lodge an application for bankruptcy.
Plán restrukturalizace a privatizace
The restructuring plan and the privatisation process
Na plán restrukturalizace PZL Hydral a PZL Wrocław (dále jen „plán restrukturalizace“) je nutno nahlížet v souvislosti s úsilím polských orgánů privatizovat ziskové části jejich hospodářské činnosti, a to zejména oblasti letectví a obrany.
The restructuring plan for PZL Hydral and PZL Wrocław (‘the Plan’) has to be seen in the context of Poland's attempts to privatise the viable parts of the business, particularly in the aviation and defence field.
V roce 1998 vypracovala soukromá poradenská společnost „Business Management Finance S.A.“ strategii restrukturalizace PZL Hydral.
In 1998 a private consulting group, Business Management Finance S.A, prepared a strategy for restructuring PZL Hydral.
Strategie obsahovala diagnózu stávajícího finančního stavu společnosti PZL Hydral spolu s analýzou nákladů a restrukturalizačními opatřeními.
The strategy comprised a diagnosis of the current financial status of PZL Hydral along with an analysis of costs and restructuring activities.
Stojí v ní, že by bylo rozumné oddělit některá aktiva PZL Hydral a prodat je soukromému investorovi s cílem restrukturalizovat závazky PZL Hydral.
It indicates that it would be reasonable to isolate some of PZL Hydral's assets and sell them to a private investor in order to restructure PZL Hydral's liabilities.
Akcionáři PZL Hydral a PZL Wrocław (po jejím založení v roce 2004) pravidelně zvažovali privatizaci skupiny nebo jejích částí (PZL Wrocław) a vyjednávali podmínky transakce se zúčastněnými stranami.
The shareholders of PZL Hydral and, following its incorporation in 2004, of PZL Wrocław, met regularly to consider privatising the group or parts thereof (PZL Wrocław) and negotiated the terms of the transaction with the interested parties.
Polské orgány následně zahájily jednání s možnými investory, která byla pozorně sledována soukromými (pouze při prvním pokusu o privatizaci […]) a veřejnými věřiteli.
Consequently, the Polish authorities entered into negotiations with potential investors, which were closely followed by private (only for the first privatisation attempt with […]) and public creditors.
Jednání probíhala s následujícími společnostmi: […] (2002–2006), […] (2007–2008), […] (2008) a v roce 2009 se současným investorem, společností […] (dále jen „[…]“ či „investor“).
The negotiations took place with the following companies: […] (2002-2006), […] (2007-2008), […] (2008) and, as of 2009, with the current investor, […] (‘[…]’ or ‘the investor’).
Jednání se společností […] o privatizaci PZL Hydral
Negotiations with […] for the privatisation of PZL Hydral
V důsledku průmyslové spolupráce byly v roce 2002 zahájeny rozhovory o prodeji PZL Hydral s […], globálním výrobcem leteckých dílů s ročním obratem v roce 2009 ve výši […].
In 2002, as a result of industrial cooperation, talks on the sale of PZL Hydral commenced with […], a global producer of aviation components with annual turnover in 2009 of […].
Dne 25. listopadu 2002 uzavřely společnosti […] a PZL Hydral dohodu o neposkytování informací.
On 25 November 2002 […] and PZL Hydral concluded an agreement regarding non-disclosure of information.
Dne 22. dubna 2003 zaslala společnost […] PZL Hydral dopis o záměru s vyjádřením svého zájmu o možný nákup akcií PZL Hydral a ochoty provést hloubkovou prověrku (due diligence).
On 22 April 2003 […] sent a letter of intent to PZL Hydral in which it expressed its interest in the potential purchase of PZL Hydral's shares and its willingness to carry out a due diligence study.
V druhé polovině roku 2005 a během první poloviny roku 2006 došlo k řadě setkání se zástupci společnosti […].
In the second half of 2005 and the first half of 2006, numerous meeting were held with the representatives of […].
Od listopadu roku 2006 ale společnost […] nepodnikla žádné kroky k dovršení transakce.
However, […] has not taken action to complete the transaction since November 2006.
Podle polských orgánů se společnost […] stáhla z jednání, protože nebylo nalezeno žádné řešení v otázce zadlužení společnosti.
According to the Polish authorities, […] withdrew from the negotiations because no solution had been found to the issue of the company's debt.
Během těchto jednání byli veřejní a soukromí věřitelé pravidelně informováni, někdy v týdenních intervalech, o jejich vývoji.
During these negotiations, the public and private creditors were regularly updated, sometimes on a weekly basis, on their progress.
Přípravy na druhý pokus o privatizaci, vypracování plánu restrukturalizace na období 2007–2010 a úvěr z roku 2007.
Preparations for a second privatisation attempt, establishment of the 2007-2010 restructuring plan and the 2007 loan
Polské orgány se rozhodly pro novou strategii privatizace a zaměřily se na přeměnu společnosti PZL Wrocław v ziskový podnik, aby mohla být prodána, a na následnou likvidaci společnosti PZL Hydral s využitím výnosu z prodeje PZL Wrocław, dalších dceřiných společností a aktiv.
The Polish authorities pursued a new privatisation strategy, which focused on making PZL Wrocław a viable business to be sold and winding up PZL Hydral afterwards with the proceeds of the sale of PZL Wrocław and its other subsidiaries and assets.
Tato strategie byla odsouhlasena ARP, PZL Hydral a veřejnými věřiteli PZL Hydral a byla formalizována ve čtvrtém čtvrtletí roku 2007 v podobě plánu restrukturalizace na období 2007–2010 (dále jen „plán“).
This strategy was agreed by the IDA, PZL Hydral and the public creditors of PZL Hydral and was formalised as the 2007-2010 restructuring plan (‘the Plan’) in the fourth quarter of 2007.
Podle tohoto plánu měly být pohledávky veřejných věřitelů splaceny z výnosu z prodeje následujících aktiv PZL Hydral: Zakład Ciepłowniczy „Term-Hydral“ Sp. z o.o.
According to the Plan, the public creditors were to be repaid from the proceeds of the sale of PZL Hydral's assets, shown as follows: Zakład Ciepłowniczy ‘Term-Hydral’ Sp. z o.o.
1 milion PLN, Zakład Produkcji Hydrauliki „Hydral“ Sp. z o.o.
PLN 1 million, Zakład Produkcji Hydrauliki ‘Hydral’ Sp. z o.o.
3 miliony PLN.
PLN 3 million.
Prodej PZL Wrocław (včetně slévárny) měl vynést částku 65,9 milionu PLN.
The sale of PZL Wrocław was supposed to bring PLN 65,9 million (including the casting plant).
Prodej jiných finančních aktiv měl vynést částku 0,5 milionu PLN, nemovitosti zvané BBCenter 47,5 milionu PLN, parkoviště 2 miliony PLN a elektrárny (GSZ) 0,9 milionu PLN.
The sale of the other financial assets was expected to yield PLN 0,5 million and a real estate asset called the BBCenter PLN 47,5 million, a car park PLN 2 million and a power station (GSZ) PLN 0,9 million.
Plán restrukturalizace tak byl založen na předpokladu, že prodej aktiv celkově vynese přinejmenším 120,8 milionu PLN.
The Plan was therefore based on an assumption that the asset sale would generate total revenue of at least PLN 120,8 million.
Plán také předpokládal kapitálovou dotaci ve výši 36 milionů PLN na zaručení úhrady pohledávek veřejných věřitelů činících156,8 milionu PLN.
The Plan also provided for a capital injection of PLN 36 million to guarantee the repayment of PLN 156,8 million to public creditors.
Plán restrukturalizace také počítal s možností, že ARP poskytne dodatečnou kapitálovou dotaci ve výši 77,4 milionu PLN na uhrazení pohledávek Úřadu sociálního zabezpečení za období 1996–1998.
It also anticipated the possibility of the IDA granting an additional capital injection of PLN 77,4 million to repay the Social Security Office's liabilities for 1996-1998.
Následně, v lednu roku 2007, společnost PZL Wrocław získala vojenská osvědčení a povolení pro obchodování se zbraněmi (viz bod 16).
Subsequently, in January 2007, PZL Wrocław acquired military certificates and permits to trade in arms (see point 16).
Během roku 2007 získala další aktiva, stroje, zařízení a know-how.
In the course of 2007 it acquired more assets, machinery, equipment and know-how.
Tato akvizice byla financována úvěrem ve výši 12,5 milionu PLN, který ARP poskytla PZL Wrocław dne 24. května 2007 (dále jen „úvěr z roku 2007“), a navýšením kapitálu PZL Wrocław mateřskou společností PZL Hydral věcným příspěvkem v podobě převodu aktiv v prosinci roku 2007.
This acquisition was financed by a loan of PLN 12,5 million, which the IDA granted to PZL Wrocław on 24 May 2007 (‘the 2007 loan’), and through an in-kind contribution to the capital of PZL Wrocław by the parent company, PZL Hydral, in the form of an asset transfer in December 2007.