natgillin/translations-raw huggingface dataset:
přijmout potřebná opatření, aby zajistily, že Kodex zásad prevence a snížení obsahu ethylkarbamátu v lihovinách z peckovin a lihovinách z výlisků peckovin uvedený v příloze A tohoto doporučení je používán všemi hospodářskými subjekty zapojenými do výroby, balení, přepravy, uchovávání a skladování lihovin z peckovin a lihovin z výlisků peckovin,
take the necessary measures to ensure that the Code of Practice on the prevention and reduction of ethyl carbamate contamination in stone fruit spirits and stone fruit marc spirits as described in the Annex to this Recommendation, is implemented by all operators involved in the production, packaging, transport, holding and storage of stone fruit spirits and stone fruit marc spirits.
zajistit přijetí všech příslušných opatření, aby bylo dosaženo co nejnižšího obsahu ethylkarbamátu v lihovinách z peckovin a lihovinách z výlisků peckovin, přičemž cílovou hodnotou je 1 mg/l,
ensure that all the appropriate measures are taken to achieve levels of ethyl carbamate in stone fruit spirits and stone fruit marc spirits as low as possible with the aim to achieve the level of 1 mg/l as a target.
sledovat v letech 2010, 2011 a 2012 obsah ethylkarbamátu v lihovinách z peckovin a lihovinách z výlisků peckovin s cílem posoudit účinnost kodexu zásad uvedeného v příloze tohoto doporučení,
monitor levels of ethyl carbamate in stone fruit spirits and stone fruit marc spirits during the years 2010, 2011 and 2012 in order to assess the effects of the Code of Practice set out in the Annex to this Recommendation.
předložit úřadu EFSA do 1. června každého roku zprávu o výsledcích sledování za předchozí rok, která bude obsahovat takové informace a bude zpracovaná v takovém formátu, jak stanoví tento úřad,
report the monitoring data of the previous year to EFSA by 1 June each year with the information and in the format set out by EFSA.
dodržovat postupy odběru vzorků za účelem monitorovacího programu uvedené v části B přílohy nařízení Komise (ES) č. 333/2007 ze dne 28. března 2007, kterým se stanoví metody odběru vzorků a metody analýzy pro úřední kontrolu obsahu olova, kadmia, rtuti, anorganického cínu, 3-MCPD a benzo[a]pyrenu v potravinách [3],
follow the sampling procedures for the purpose of the monitoring programme as laid down in part B of the Annex to Commission Regulation (EC) No 333/2007 of 28 March 2007 laying down the methods of sampling and analysis for the official control of the levels of lead, cadmium, mercury, inorganic tin, 3-MCPD and benzo(a)pyrene in foodstuffs [3].
provádět analýzu ethylkarbamátu podle kritérií uvedených v bodech 1 a 2 přílohy III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 882/2004 ze dne 29. dubna 2004 o úředních kontrolách za účelem ověření dodržování právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a pravidel o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat [4].
carry out the analysis of ethyl carbamate in accordance with the criteria laid down in points 1 and 2 of Annex III to Regulation (EC) No 882/2004 of the European Parliament and of the Council of 29 April 2004 on official controls to ensure the verification of compliance with feed and food law, animal health and animal welfare rules [4].
Stanovisko Vědeckého výboru pro kontaminující látky v potravinovém řetězci k žádosti Evropské komise ohledně ethylkarbamátu a kyseliny kyanovodíkové v potravinách a nápojích, Věstník EFSA (2007) č. 551, s. 1. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf
Opinion of the Scientific Panel on Contaminants in the Food chain on a request from the European Commission on ethyl carbamate and hydrocyanic acid in food and beverages, The EFSA Journal (2007) Journal number, 551, p. 1. http://www.efsa.europa.eu/en/scdocs/doc/Contam_ej551_ethyl_carbamate_en_rev.1,3.pdf
Úř. věst. L 165, 3.4.2004, s. 1.
OJ L 165, 3.4.2004, p. 1.
Kodex zásad prevence a snížení kontaminace lihovin z peckovin a lihovin z výlisků peckovin ethylkarbamátem
Code of Practice for the prevention and reduction of ethyl carbamate contamination in stone fruit spirits and stone fruit marc spirits
Ethylkarbamát je sloučenina, která je přirozenou součástí kvašených potravin a alkoholických nápojů, jako je chleba, jogurt, sojová omáčka, víno, pivo, a zejména lihovin z peckovin a lihovin z výlisků peckovin, a to především lihovin vyrobených z třešní, švestek, mirabelek a meruněk.
Ethyl carbamate is a compound that occurs naturally in fermented foods and alcoholic beverages such as bread, yoghurt, soy sauce, wine, beer, and particularly in stone fruit spirits and stone fruit marc spirits, mainly those made from cherries, plums, mirabelles and apricots.
Ethylkarbamát se může vytvořit z různých látek obsažených v potravinách a nápojích. K těmto látkám patří například kyanovodík (neboli kyselina kyanovodíková), močovina, citrulin a další sloučeniny N-karbamoylu.
Ethyl carbamate can be formed from various substances inherent in food and beverages, including hydrogen cyanide (or hydrocyanic acid), urea, citrulline, and other N-carbamyl compounds.
Ve většině případů je hlavním prekurzorem pravděpodobně kyanatan, který reakcí s ethanolem vytváří ethylkarbamát.
Cyanate is probably the ultimate precursor in most cases, reacting with ethanol to form ethyl carbamate.
V destilátech z peckovin (lihoviny z peckovin a lihoviny z výlisků peckovin) se ethylkarbamát může vytvořit z kyanogenních glykosidů, které jsou přirozenou součástí pecek.
In stone fruit distillates (stone fruit spirits and stone fruit marc spirits) ethyl carbamate can be formed from cyanogenic glycosides that are natural constituents of the stones.
Pecky mohou při rozmačkání ovoce prasknout a kyanogenní glykosidy z pecek mohou přijít do kontaktu s enzymy v ovocném kvasu.
When mashing the fruit, the stones may be broken and cyanogenic glycosides from the stones may come into contact with enzymes in the fruit mash.
Kyanogenní glykosidy se pak rozloží na kyselinu kyanovodíkovou/kyanidy.
Cyanogenic glycosides are then degraded to hydrocyanic acid/cyanides.
Kyselina kyanovodíková se může uvolnit také z neporušených pecek při delším skladování ovocného kvasu.
Hydrocyanic acid may also be released from intact stones during a longer storage of the fermented mash.
Během procesu destilace se kyselina kyanovodíková může vyskytnout ve všech frakcích.
During the distillation process hydrocyanic acid may be enriched in all fractions.
Kyanid vlivem světla oxiduje na kyanatan, který reaguje s ethanolem, a vzniká tak ethylkarbamát.
Under influence of light cyanide is oxidised to cyanate reacting with ethanol to form ethyl carbamate.
Spustí-li se tato chemická reakce, nelze ji zastavit.
Once the reaction has been triggered, it cannot be stopped.
Koncentraci ethylkarbamátu lze výrazně snížit dvěma způsoby: snížením koncentrace látek, které jsou hlavními prekurzory, nebo snížením tendence těchto látek reagovat, a vytvářet tak kyanatan.
A major reduction in the concentration of ethyl carbamate could be achieved using two different approaches: first, by reducing the concentration of the main precursor substances; second, by reducing the tendency of these substances to react to form cyanate.
Hlavními faktory, které toto ovlivňují, jsou koncentrace prekurzorů (např. kyselina kyanovodíková a kyanidy) a skladovací podmínky, jako je působení světla a teplota.
The main influencing factors are the concentration of precursors (e.g. hydrocyanic acid and cyanides) and storage conditions, such as light exposure and temperature.
Přestože dosud nebyla zjištěna významná souvislost mezi obsahem kyseliny kyanovodíkové a ethylkarbamátem, je zřejmé, že vysoké koncentrace kyseliny kyanovodíkové vedou za určitých podmínek k vyššímu obsahu ethylkarbamátu.
Although no strong correlation between the level of hydrocyanic acid and ethyl carbamate has been established so far, it is evident that under certain conditions high concentrations of hydrocyanic acid lead to higher levels of ethyl carbamate.
Případné zvýšení tvorby ethylkarbamátu je dáváno do souvislosti s obsahem kyseliny kyanovodíkové v konečném destilátu o hodnotě rovnající se 1 mg/l [1] [2] nebo vyšší.
A potential increase in ethyl carbamate formation has been associated with levels at or above 1 mg/l hydrocyanic acid in the final distillate [1] [2].
V části I jsou uvedeny podrobné informace o výrobním postupu.
Part I gives details of the production process.
Část II obsahuje konkrétní doporučení založená na postupech správné výrobní praxe.
Part II contains specific recommendations based on Good Manufacturing Practices (GMP).
I. POPIS VÝROBNÍHO POSTUPU
I. DESCRIPTION OF THE PRODUCTION PROCESS
Postup výroby lihovin z ovoce a lihovin z výlisků ovoce zahrnuje rozmačkání a kvašení celých ovocných plodů, pak následuje destilace.
The production process for fruit spirits and fruit marc spirits involves mashing and fermentation of the whole fruit, followed by distillation.
Výrobní postup obvykle sestává z následujících kroků:
The process typically follows the steps listed below:
rozmačkání celých zralých plodů ovoce,
crushing the whole ripe fruit;
kvašení směsi v tancích z nerezové oceli nebo v jiných nádobách vhodných ke kvašení,
fermenting the mash in stainless steel tanks or other suitable fermentation vessels;
přeprava ovocného kvasu do destilačního zařízení, kterým je obvykle měděný kotel,
transferring the fermented mash into the distillation device, often a copper pot;
zahřátí ovocného kvasu vhodným způsobem tak, aby se pozvolna odpařoval alkohol,
heating the fermented mash by a suitable heating method in order to slowly boil off the alcohol;
ochlazení alkoholových par ve vhodné destilační koloně (např. z nerezové oceli), kde se výpary sráží a zachycují,
cooling the alcohol vapour in an appropriate (e.g. stainless steel) column where it condenses and is collected;
oddělení tří různých frakcí alkoholu: úkap, prokap a dokap.
separation of three different fractions of alcohol: ‘heads’, ‘hearts’ and ‘tails’;
Tato frakce obecně není vhodná ke konzumaci a měla by být zlikvidována.
This fraction is generally unsuitable for consumption and should be discarded.
Během prostřední frakce destilace (prokap) je destilován základní alkohol všech lihovin – ethylalkohol (ethanol).
During the middle distillation run (the ‘hearts’), the principal alcohol in all spirits, ethyl alcohol (ethanol), is distilled.
Tato část destilační frakce, která má s výjimkou ethanolu nejnižší obsah těkavých látek a která má čisté ovocné aroma, je vždy zachycována.
This part of the distilling run, where the content of volatiles other than ethanol is lowest and the purest fruit aromas are found, is always collected.
Dokap destilace obsahuje kyselinu octovou a přiboudliny, které lze často identifikovat podle nepříjemného octového a rostlinného aroma.
The ‘tails’ of the distillation include acetic acid and fusel oils, which are often identified by unpleasant vinegary and vegetal aromas.
Dokap se také likviduje, ale lze jej rovněž znovu destilovat, protože stále obsahuje určité množství ethanolu.
They are also discarded, but they may be re-distilled because some ethanol is invariably included with the tails.
DOPORUČENÉ POSTUPY VYCHÁZEJÍCÍ ZE SPRÁVNÉ VÝROBNÍ PRAXE
RECOMMENDED PRACTICES BASED ON GOOD MANUFACTURING PRACTICES (GMP)
Suroviny a příprava ovocného kvasu
Raw materials and preparation of fruit mash
Měly by být použity vhodné suroviny a také příprava ovocného kvasu by měla probíhat vhodným způsobem tak, aby nedošlo k uvolňování kyseliny kyanovodíkové.
The raw materials and preparation of the fruit mash should be suitable to avoid the release of hydrocyanic acid.
Peckoviny by měly být velmi kvalitní, bez mechanického poškození a mikrobiologického napadení.
The stone fruits should be of high quality, not mechanically damaged and not microbiologically spoiled.
Je velmi vhodné, aby ovoce bylo vypeckováno.
The fruit should preferably be de-stoned.
Není-li ovoce vypeckováno, mělo by být rozmačkáno zlehka, aby nedošlo k rozdrcení pecek.
If the fruits are not de-stoned, they should be mashed gently to avoid crushing the stones.
Kvašení
Fermentation
K rozmačkanému ovoci by měly být přidány vybrané kmeny kvasinek určené pro výrobu alkoholu, a to v souladu s pokyny pro použití.
Selected yeast strains for alcohol production should be added to the mashed fruits, according to the instructions for users.
Při manipulaci s ovocným kvasem by měly být dodržovány vysoké hygienické standardy a kvas by měl být co nejméně vystaven světlu.
Mashed fermented fruits should be handled with high standards of hygiene, and exposure to light should be minimised.
Doba skladování ovocného kvasu před destilací by měla být co nejkratší, protože při jeho delším skladování se z neporušených pecek může uvolňovat kyselina kyanovodíková.
The fermented fruit mash should be stored as short as possible before distillation since hydrocyanic acid may also be released from intact stones during longer storage of the mash.
Destilační zařízení
Distillation equipment
Mělo by být použito vhodné destilační zařízení a vhodný destilační proces, což zajistí, aby do destilátu nepronikla kyselina kyanovodíková.
Distillation equipment and the distillation process should be suitable, to ensure that hydrocyanic acid is not transferred into the distillate.
Součástí destilačního zařízení by měl být mechanismus umožňující automatické proplachování zařízení a dále měděné katalytické konvertory.
The distillation equipment should include automatic rinsing devices and copper catalytic converters.
Díky automatickému proplachování bude destilační zařízení čisté a měděné katalytické konvertory navážou kyselinu kyanovodíkovou dříve, než přejde do destilátu.
The automatic rinsing devices will keep the stills cleaned while the copper catalytic converters will bind hydrocyanic acid before it passes into the distillate.
V případě přerušované destilace není automatické proplachovací zařízení nutné.
Automatic rinsing devices are not necessary in the case of discontinuous distillation.
Postupy čištění destilačního zařízení by měly být systematické a důkladné.
The distillation equipment should be cleaned by systematic and thorough cleaning procedures.
V některých případech, kdy nejsou používány měděné katalytické konvertory ani jiná zařízení určená k oddělení kyanidu, by měla být před destilací do ovocného kvasu přidána činidla obsahující měď.
In certain cases, when no copper catalytic converters or other dedicated cyanide separators are used, copper agents should be added to the fermented fruit mash before distillation.
Tato činidla se přidávají za účelem navázání kyseliny kyanovodíkové.
The purpose of the copper agents is to bind hydrocyanic acid.
Činidla obsahující měď lze zakoupit ve specializovaných prodejnách a měla by být používána velmi opatrně a v souladu s pokyny výrobce.
Copper agents are sold at specialised shops and should be used very carefully according to the manufacturer’s instructions.
Destilační proces
Distillation process
Pecky, které se nacházejí v ovocném kvasu, by se neměly dostat do destilačního zařízení.
Stones settled in the fermented mash should not be pumped into the distillation device.
Destilace by měla být prováděna tak, aby se alkohol vypařoval pozvolna (místo přímého ohně je jako zdroj tepla vhodné použít páru).
Distillation should be carried out in such a way that alcohol is boiled off slowly (e.g. by using steam instead of a direct flame as the heating source).
První frakce destilátu zvaná úkap by měla být pečlivě oddělena.
The first fractions of the distillate, called ‘heads’, should be separated carefully.
Pak by měla být zachycena prostřední frakce zvaná prokap, kterou je třeba skladovat ve tmě.
The middle fraction, called ‘hearts’, should then be collected and should be stored in the dark.
Jakmile obsah alkoholu v destilační předloze dosáhne 50 % objemových, je třeba přejít k zachycování dokapu, aby z něj bylo možné oddělit ethylkarbamát, který se již mohl začít tvořit.
When the alcohol content reaches 50 % vol. in the receiver, collection should be switched to the ‘tails’, so that any ethyl carbamate that may have been formed is separated in the tail fraction.
Měl by být zachycen oddělený dokap, který může obsahovat ethylkarbamát. Je-li dokap znovu destilován, měla by být tato destilace provedena samostatně.
The separated tails, possibly containing ethyl carbamate, should be collected and if they are used for re-distilling, they should be re-distilled separately.
Kontrola destilátu, opakovaná destilace a skladování
Checks on the distillate, re-distillation and storage
Kyselina kyanovodíková
Hydrocyanic acid
U destilátů by měl být pravidelně kontrolován obsah kyseliny kyanovodíkové.
The distillates should be regularly checked for their levels of hydrocyanic acid.
Její obsah by měl být stanoven vhodnými testy, buď pomocí sady pro rychlé zjišťování obsahu kyseliny kyanovodíkové, nebo ve specializované laboratoři.
The determination should be carried out by appropriate tests, either by kits for rapid testing of the hydrocyanic acid levels, or, alternatively, by a specialist laboratory.
Pokud koncentrace kyseliny kyanovodíkové v destilátu překročí hodnotu 1 mg/l, doporučuje se v případě potřeby destilát znovu destilovat s použitím katalytických konvertorů nebo činidel obsahujících měď (viz také bod 18 a 20).
If the concentration of hydrocyanic acid in the distillate exceeds a level of 1 mg/l, re-distillation with catalytic converters or copper agents (cf. points 18 and 20) is recommended, where appropriate.
Destiláty s obsahem kyseliny kyanovodíkové, který se blíží hodnotě 1 mg/l, by v ideálním případě měly být znovu destilovány, nebo, není-li to možné, by měly být skladovány v neprůsvitných lahvích nebo krycích boxech a co nejkratší dobu, aby se během skladování nezačal tvořit ethylkarbamát.
Distillates with hydrocyanic acid levels close to 1 mg/l should ideally also be re-distilled or, where this is not possible, be stored in lightproof bottles or covering boxes with storage times as short as possible in order to avoid ethyl carbamate formation during storage.
Ethylkarbamát
Ethyl carbamate
Testování obsahu ethylkarbamátu se doporučuje u destilátů, v nichž se ethylkarbamát již mohl vytvořit (jedná se například o destiláty, u nichž není znám předchozí průběh výroby, destiláty s vysokým obsahem kyanidu nebo destiláty vystavené při skladování světlu).
Testing of ethyl carbamate is recommended for distillates in which the compound may already have been formed (e.g. distillates with unknown history of production, higher levels of cyanide, storage at light).
Obsah ethylkarbamátu lze testovat pouze ve specializované laboratoři.
The level of ethyl carbamate can only be tested by a specialist laboratory.
Pokud jsou v destilátu zjištěny koncentrace ethylkarbamátu vyšší než cílová hodnota 1 mg/l, měl by být destilát, je-li to možné, znovu destilován.
If the distillate shows an ethyl carbamate concentration exceeding the target level of 1 mg/l, the distillate should be re-distilled, where appropriate.
Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I), Kleinbrennerei 1998; 11: 9–13.
Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (I), Kleinbrennerei 1998; 11: 9-13.
Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II), Kleinbrennerei 1999; 1: 5–13.
Christoph, N., Bauer-Christoph C., Maßnahmen zur Reduzierung des Ethylcarbamatgehaltes bei der Herstellung von Steinobstbränden (II), Kleinbrennerei 1999; 1: 5-13.
Během destilace se vypaří nejprve úkap, který lze rozpoznat podle aroma připomínajícího rozpouštědlo či lak.
During distillation, the heads boil off first. They can usually be recognised by their solvent or lacquer aromas.
o sebeochranných a preventivních opatřeních proti pirátství a ozbrojeným útokům vůči plavidlům
on measures for self-protection and the prevention of piracy and armed robbery against ships
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, zejména její článek 292,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 292 thereof,
Vzhledem k nárůstu pirátství u pobřeží Somálska přijal výbor pro námořní bezpečnost Mezinárodní námořní organizace (IMO) na svém 86. zasedání ve dnech 27. května až 5. června 2009 soubor opatření prostřednictvím několika oběžníků, která buď aktualizují platná obecná doporučení týkající se boje proti pirátství a ozbrojeným útokům vůči plavidlům, nebo definují zvláštní opatření k tomu, aby bylo možné čelit pirátství v Adenském zálivu a u pobřeží Somálska.
The resurgence of acts of piracy off the coast of Somalia led the Maritime Safety Committee of the International Maritime Organisation (IMO) to adopt a series of measures at its 86th session from 27 May to 5 June 2009. It issued a number of circulars either updating the general recommendations in force on the measures to combat piracy and armed robbery against ships or defining specific measures to tackle piracy in the Gulf of Aden and off the coast of Somalia.
Oběžník MSC.1/1334 ze dne 23. června 2009 uvádí „Hlavní zásady určené pro vlastníky, provozovatele, kapitány a posádky plavidel, týkající se předcházení a potlačování pirátství a ozbrojených útoků vůči plavidlům“.
Circular MSC.1/Circ.1334 of 23 June 2009 offers ‘Guidance to ship owners and ship operators, shipmasters and crews on preventing and suppressing acts of piracy and armed robbery against ships’.
Tento oběžník přebírá veškerá opatření, která mohou být přijata na palubě plavidla za všech okolností, aby se zabránilo útoku, nebo pokud k němu dojde, aby se na maximum snížilo riziko pro posádku a loď.
The circular lists a comprehensive series of measures that can be taken onboard ships under any circumstances to prevent attacks or, when they occur, to minimise the risks to the crew and ship.
Oběžník MSC.1/1332 ze dne 16. června 2009 přebírá opatření nazvaná „osvědčené postupy řízení“ s cílem přispět k zabránění, odvrácení či oddálení pirátství v Adenském zálivu a u pobřeží Somálska („Best Management Practices to Avoid, Deter or Delay Acts of Piracy in the Gulf of Aden and off the Coast of Somalia“), která vyvinuli partneři námořní dopravy na dobrovolném základě a smluvní strany je podpořily a napomáhaly jim, a to vzhledem k naléhavosti hrozby u pobřeží Somálska.
Circular MSC.1/Circ.1332 of 16 June 2009 lists the best management practices to avoid, deter or delay acts of piracy in the Gulf of Aden and off the coast of Somalia, devised by maritime industry organisations on a voluntary basis and supported and encouraged by the contracting parties on account of the urgent need to combat attacks off the coast of Somalia.
Ačkoli tato doporučení zahrnutá do oběžníků IMO nejsou povinná a závazná, jasný zájem na zlepšení námořní bezpečnosti vede k zajištění toho, aby plavidla plující pod vlajkou některého z členských států byla co možná nejlépe chráněna podle stavu současných znalostí, pokud se nacházejí v oblastech s vysokým rizikem pirátství a ozbrojených útoků.
Although the measures set out in these IMO circulars are not compulsory or binding, the clear need to improve maritime security means that ships flying the flag of a Member State should protect themselves as best they can using current know-how when they are exposed in navigation regions with a high risk of piracy and armed robbery.
Pirátství a ozbrojené útoky proti plavidlům jsou často svou povahou násilné a, kromě současné situace u pobřeží Somálska, v Adenském zálivu a v Indickém oceánu, představují vážnou hrozbu v několika regionech světa.
By their very nature, acts of piracy and armed robbery against ships are often violent and pose a serious threat in several regions of the world, beyond the current situation off the coast of Somalia and in the Gulf of Aden and Indian Ocean.