natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Komise měla pochybnosti, zda je selektivita opatření odůvodněná povahou a strukturou daňového systému.
The Commission doubted that the selectivity of the measure was justified by the nature and structure of the tax system.
Příjemci působí na trzích, které jsou otevřené hospodářské soutěži a obchodu mezi členskými státy.
The beneficiaries are active in markets that are open for competition and trade between Member States.
Opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod na vnitřním trhu.
The measure can, thus, distort competition and affect trade on the internal market.
Komise tudíž zastávala názor, že by opatření mohlo představovat státní podporu.
Therefore, the Commission took the view that the measure could constitute State aid.
Komise pochybovala, že opatření lze považovat za slučitelné s pokyny Společenství ke státní podpoře na ochranu životního prostředí [13] platnými v té době (pokyny z roku 2001), jelikož by daň hrazená podniky na základě navrhovaného režimu byla nižší než minimální úrovně zdanění stanovené ve směrnici o zdanění energie, aniž by příjemci přijali dobrovolné závazky nebo uzavřeli dobrovolné dohody týkající se provedení opatření, která překračují splnění harmonizované povinnosti EU.
The Commission queried whether the measure could be found compatible with the then applicable Community Guidelines on State aid for Environmental Protection [13] (EAG 2001), since the tax paid by the firms under the proposed scheme would be below the minimum levels of the Energy Taxation Directive, without the beneficiaries entering into any voluntary commitments or agreements to undertake measures that go beyond the fulfilment of a harmonised EU obligation.
Komise ověřila, zda by bylo možno případnou podporu považovat za slučitelnou se společným trhem podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES na základě údajné nutnosti vyloučit zdvojení právní úpravy.
The Commission examined whether the potential aid could be found compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the EC Treaty based on the alleged need to eliminate the double regulation.
V této souvislosti Komise uvedla, že se vnitrostátní daně z emisí CO2 započítávají do vnitrostátní úrovně zdanění energie za účelem splnění směrnice o zdanění energie.
In this context, the Commission pointed out that the national CO2 taxes are counted towards the national level of energy taxation for the purpose of complying with the Energy Taxation Directive.
Navrhovaná daňová úleva by proto mohla narušit hospodářskou soutěž na vnitřním trhu, jelikož by zvýšila daňové rozdíly v oblasti, v níž byly daně harmonizovány na úrovni Společenství.
Therefore, the proposed tax relief could distort competition on the internal market, since it would increase tax differentiation in an area where taxes have been harmonised at Community level.
Poskytnutí úlevy s ohledem na daň z emisí CO2 všem společnostem, které se účastní EU ETS, by mimoto mohlo být v rozporu se zásadou „znečišťovatel platí“, jelikož by zahrnovalo společnosti, které obdržely povolenky na emise bezplatně.
Furthermore, it could run against the ‘polluter-pays’ principle to grant CO2 tax relief to all companies participating in the EU ETS, since it would include companies that have received emission allowances for free.
Komise Dánsko vyzvala, aby poskytlo informace o mechanismu, který má zajistit, aby bylo možno existenci a výši případné dodatečné zátěže kromě daně z emisí CO2 zjistit na úrovni jednotlivého podniku a aby z osvobození od daně měly prospěch pouze společnosti, kterým skutečně vznikla takováto zátěž.
The Commission invited Denmark to submit information on the mechanism in order to ensure that the existence and amount of a possible extra burden on top of the CO2 tax could be established at the level of each individual company, and that only companies that actually suffered from such a burden would benefit from the tax exemptions.
Komise však uvedla, že by bylo v rozporu s logikou ochrany životního prostředí udělit úlevu pouze společnostem, které musí nakoupit dodatečné povolenky, jelikož to by mohlo zvýhodnit společnosti, které neomezily své emise.
The Commission noted, however, that it could go against the environmental logic to grant relief only to those companies that have to buy additional allowances, since this could favour those who did not limit their pollution.
Švédské orgány uvedly, že by Komise měla provést ucelenou hospodářskou i právní analýzu oznámené daňové úlevy.
The Swedish authorities stated that the Commission should make a comprehensive, economic as well as legal, analysis of the notified tax relief.
Odkázaly na tvrzení předložená v oznámení obdobného případu [14], s ohledem na nějž Komise rovněž zahájila formální vyšetřovací řízení.
They referred to the arguments submitted in their own notification of a similar case [14] on which the Commission had also opened the formal investigation procedure.
Subjekt Dansk Industri tvrdil, že je nutno za prvé upřesnit, že opatření nepředstavuje státní podporu, a za druhé, že je slučitelné s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.
Dansk Industri argued that it should be specified, first, that the measure does not constitute State aid and, secondly, that it is compatible with Article 87(3)(c) of the EC Treaty.
V této souvislosti je nutno mít na paměti, že subjekt Dansk Industri musí platit daň z emisí CO2, daň z energie, daň z emisí SO2 a příplatek k ceně spravovaný Energinet.dk a rozdělovaný výrobcům zelené elektřiny.
In this context, it should be kept in mind that Dansk Industri has to pay CO2 tax, energy tax, SO2 tax and a price supplement which is administrated by Energinet.dk and distributed to producers of green electricity.
Dánské společnosti proto za svou spotřebu energie platí mnohem více než jejich evropští a mezinárodní konkurenti.
Therefore, Danish companies pay much more for their energy consumption than their European and international competitors.
Podle společnosti Novo Nordisk A/S bude její roční daňová úspora v rámci navrhovaného opatření činit 200000 DKK.
According to Novo Nordisk A/S, their annual tax saving under the proposed measure will be DKK 200000.
Společnost uvedla, že tato úspora nemůže narušit hospodářskou soutěž, zejména proto, že na základě systému povolenek na emise musí vynaložit přibližně 400000 DKK, aby dosáhla snížení emisí CO2.
The company claims that such saving will not be able to distort competition, particularly as, under the emission quota system, they have to spend approximately DKK 400000 in order to achieve lower CO2 emissions.
Společnost odkazuje na pravidla de minimis, která umožňují obdržet podporu až do výše 200000 EUR (přibližně 1,5 milionu DKK) za období 3 let.
They refer to the de minimis rules which allow them to receive aid up to EUR 200000 (ca. DKK 1,5 million) over a period of 3 years.
Co se týká souladu se směrnicí o zdanění energie, společnost Novo Nordisk poukázala na skutečnost, že používá energii z kombinované výroby tepla a elektrické energie, může jí být proto uděleno osvobození od daně nebo snížení daně v souladu s čl. 15 odst. 1 písm. c) směrnice.
As regards compliance with the Energy Taxation Directive, Novo Nordisk referred to the fact that they use energy from combined heat and power production and, thus, can be allowed an exemption or reduction of the tax in accordance with Article 15(1)(c) of the Directive.
Mimoto se jedná o energeticky náročný podnik a náklady na spotřebu energie (dotčená daň a náklady na snížení emisí CO2) jsou celkově vyšší než minimální sazby Společenství.
Furthermore, they are energy-intensive and the costs they have for their energy consumption (the tax in question plus costs for cutting CO2 emissions) are in total higher than the Community minima.
Společnost Novo Nordisk dále poukázala na 7. bod odůvodnění směrnice o zdanění energie, v němž se uvádí, že zdanění energie je jedním z dostupných nástrojů k dosažení cílů Kjótského protokolu (tj. stejný cíl jako v případě EU ETS), a uzavírá, že v tomto případě existuje zdvojení právní úpravy.
Novo Nordisk further referred to point 7 of the preamble of the Energy Taxation Directive, which states that energy taxation can be one instrument to reach the Kyoto Protocol objectives (i.e. the same objective as for the EU ETS) and concludes that in this case, there is double regulation.
Pokud jde o návrh Komise týkající se posouzení případné zátěže na úrovni jednotlivého příjemce, společnost Novo Nordisk uvedla, že takovýto přístup by vedl k vážným potížím s ohledem na rozvržení na správné období atd., mimo jiné kvůli tomu, že okamžik nákupu povolenek nemusí nutně odrážet okamžik spotřeby energie.
Finally, as regards the proposal by the Commission to assess the potential burden at the level of each beneficiary, Novo Nordisk pointed out that such an approach would lead to serious difficulties with allocation to the correct period, etc., inter alia, because the time of purchase of the allowances does not necessarily have to reflect the time of consumption of the energy.
Společnost Novozymes A/S uvedla, že v souvislosti s výrobou enzymů vyrábí elektrickou energii a teplo v průmyslových zařízeních pro kombinovanou výrobu tepla a elektrické energie.
Novozymes A/S commented that, in connection with its production of enzymes, it produces electricity and heating at industrial combined heat and power installations.
Její výroba je považována za těžký výrobní proces, což znamená, že podléhá dani ve výši od 3 do 25 DKK za tunu emisí CO2 ze spotřebovaného paliva.
Its production is considered as a heavy process, which means that it is subject to a tax of between DKK 3 and 25 per tonne CO2 of the used fuels.
Vztahuje se na ni rovněž EU ETS.
It is also covered by the EU ETS.
Připomínky společnosti Novozymes jsou totožné s připomínkami, které předložila společnost Novo Nordisk.
Novozymes’ comments are identical to those submitted by Novo Nordisk.
PŘIPOMÍNKY DÁNSKA
COMMENTS FROM DENMARK
Neexistuje žádná selektivní výhoda
There is no selective advantage
Dánské orgány s odkazem na rozhodnutí Soudního dvora ze dne 16. května 2000 ve věci C-83/98 P (Francie v Ladbroke Racing Ltd a Komise [15]) uvádějí, že v dotčeném případě neexistuje žádná selektivní výhoda.
The Danish authorities argue, with reference to the judgment of the Court of 16 May 2000 in Case C-83/98 P (France v Ladbroke Racing and Commission [15]), that there is no selective advantage in the case at hand.
Soudní dvůr v řadě případů [16] shledal, že má-li režim obecný hospodářsko-politický nebo sociálně-politický charakter a nezvýhodňuje určité činnosti nebo určitá odvětví, nevztahuje se na tento režim oblast působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
The Court has established in several cases [16] that in the situation where a scheme is of a general economic-political or social-political character and does not favour certain activities or business sectors, the scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
V rozsudku ve věci Adria-Wien poskytla úleva na dani z energie podnikům vyrábějícím zboží hospodářskou výhodu v porovnání s podniky působícími v odvětví služeb, navzdory skutečnosti, že podniky v odvětví služeb mohou být rovněž poměrně velkými odběrateli energie.
In the Adria-Wien judgment, an energy tax relief provided undertakings producing goods with an economic advantage in comparison with those in the service sector, despite the fact that undertakings in the service sector can also be relatively large energy consumers.
Dánské orgány tvrdí, že dotčený režim nezvýhodňuje určitou skupinu podniků, nýbrž spočívá v daňové úlevě pro všechny podniky ve stejné právní a skutkové situaci [17].
The Danish authorities argue that the scheme in question does not provide an advantage for a specific group of businesses, but consists in a tax relief for all businesses in the same legal and factual situation [17].
Dánské orgány se proto domnívají, že navrhovaný režim nespadá do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES.
This is why the Danish authorities consider that the proposed scheme falls outside of the scope of Article 87(1) of the EC Treaty.
Mimoto odkazují na závěr rozsudku Soudního dvora ve věci Adria-Wien, že režim, který zcela jistě představuje výhodu pro příjemce, je však odůvodněn povahou nebo strukturou systému, nesplňuje kritérium selektivity.
Moreover, they refer to the conclusion of the Court in Adria-Wien that a scheme which fairly certainly constitutes an advantage for the recipient, but which is justified by the character or structure of the system, does not fulfil the selectivity criteria.
V dotčeném případě zastávají dánské orgány názor, že po zavedení EU ETS již daň nemá význam z hlediska ochrany životního prostředí.
In the case at hand, after the introduction of the EU ETS, the Danish authorities take the view that the tax no longer has an environmental value.
Jelikož účel daně již nelze splnit nebo tento je omezený, je osvobození dotčených podniků od daně v souladu s logikou a povahou daňového systému.
Since the purpose of the tax can no longer be fulfilled or is reduced, it is in the logic and nature of the tax system to exempt the undertakings concerned from the tax.
Povolenky EU ETS a daň z emisí CO2 jsou hospodárné tržní nástroje, jejichž cílem je snížení emisí CO2 při spotřebě energie.
Both the EU ETS allowances and the CO2 tax are cost-effective market-based instruments with the objective to reduce CO2 emissions when consuming energy.
Oba nástroje vedou k zvýšení mezních nákladů spotřeby energie, i když jsou povolenky přidělovány bezplatně.
Both instruments lead to an increase of the marginal cost of energy consumption, even if the allowances are distributed for free.
Povolenky stejně jako daně mají za následek vyšší výrobní náklady.
Allowances, as well as taxes, result in higher production costs.
Celkové emise CO2 jsou omezeny na celkové množství povolenek.
The total CO2 emissions are limited to the total amount of allowances.
Pokud jeden podnik sníží například kvůli daním své emise, poskytne prostor pro zvýšení emisí ze strany ostatních podniků.
If one undertaking therefore, for example due to taxes, reduces its emissions, it will provide scope for other undertakings to increase their emissions.
Na základě zdvojení právní úpravy již proto daň není hospodárným nástrojem řízení.
Under the double regulation the tax is therefore no longer a cost-effective steering instrument.
Nemá žádný dodatečný dopad na ochranu životního prostředí, nýbrž znamená pouze dodatečnou finanční zátěž pro dotčené podniky.
It has no additional environmental effect, but only an additional financial burden for the undertakings in question.
Dánské orgány se proto domnívají, že dotčený režim je v souladu s povahou a logikou daňového systému.
Therefore, the Danish authorities take the view that the scheme at hand is in the nature and logic of the tax system.
Navrhovaný režim je v souladu s pokyny ke státní podpoře na ochranu životního prostředí z roku 2001
The proposed scheme is in line with the 2001 Environmental Aid Guidelines
Dánské orgány za prvé poukazují na skutečnost, že pokyny z roku 2001 jsou pouze právně nevynutitelným předpisem, který obsahuje kritéria pro posouzení státní podpory ze strany Komise.
First, the Danish authorities point out that the EAG 2001 are only so-called soft law containing criteria for the State aid assessment by the Commission.
V době oznámení a přijetí rozhodnutí Komise o zahájení formálního vyšetřovacího řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES byly příslušné použitelné pokyny obsaženy v pokynech z roku 2001.
At the time of the notification and of the decision of the Commission to open the formal investigation procedure under Article 88(2) of the EC Treaty, the relevant applicable guidelines were contained in the EAG 2001.
Nelze mít za to, že tyto pokyny obsahují kritéria pro posouzení režimů, jako je dotčený režim, jelikož vstoupily v platnost více než dva roky před přijetím směrnice o obchodování s emisemi a směrnice o zdanění energie.
These guidelines cannot be deemed to contain criteria for assessing schemes like the one in question, since they entered into force more than two years before the Emission Trading Directive and the Energy Taxation Directive were adopted.
Dánské orgány se proto domnívají, že výklad dobrovolných dohod a závazků v bodě 51 odst. 1 písm. a) ze strany Komise je příliš přísný, zejména s ohledem na skutečnost, že druhý odstavec tohoto bodu uvádí, že se toto ustanovení použije i v případě, pokud členský stát podmíní snížení daně podmínkami, které mají stejný účinek jako dobrovolné dohody nebo závazky.
Therefore, the Danish authorities find that the Commission’s interpretation of voluntary agreements and commitments in point 51(1)(a) is too strict, in particular since the second paragraph of that point states that the provisions also apply where a Member State makes a tax reduction subject to conditions that have the same effect as agreements or commitments in the nature of voluntary agreements.
Dánské orgány zastávají názor, že EU ETS vede ke stejným účinkům, jako jsou účinky, jichž by bylo dosaženo na základě dobrovolných dohod nebo prostřednictvím daně z emisí CO2.
The Danish authorities take the view that the EU ETS results in the same effects as those that would have been achieved under voluntary agreements or with the CO2 tax.
Navrhovaný režim lze schválit na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES
The proposed scheme can be approved on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Pokud Komise nepovažuje režim za slučitelný s pokyny z roku 2001, dánské orgány mají za to, že jej lze namísto toho schválit přímo na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES vzhledem ke skutečnosti, že se od přijetí směrnice o zdanění energie a směrnice o EU ETS situace značně změnila a dotčené podniky nyní podléhají zdvojené právní úpravě.
If the Commission does not find the scheme compatible with the EAG 2001, it is the opinion of the Danish authorities that it can instead be approved directly on the basis of Article 87(3)(c) of the EC Treaty due to the fact that the situation has changed considerably since the adoption of the Energy Taxation Directive and the EU ETS Directive, and the undertakings concerned are now subject to double regulation.
Dánsko odkázalo na pracovní dokument útvarů Komise [18] vypracovaný v souvislosti s přijetím směrnice o zdanění energie.
Denmark has referred to a Commission Staff Working Paper [18] drawn up in the context of the adoption of the Energy Taxation Directive.
V tomto dokumentu Komise uvedla, že osvobození od daně z emisí CO2 udělené společnostem, na něž se vztahuje systém Společenství pro obchodování s emisemi, nemůže představovat státní podporu, jelikož uložení daně z emisí CO2 i emisních limitů by mohlo vést k formě dvojího zdanění, čemuž je třeba se vyhnout.
In that paper, the Commission stated that a CO2 tax exemption, granted in favour of companies which would be subject to the Community emissions trading scheme, might not constitute State aid since imposing both a CO2 tax and an emissions cap could lead to a form of double taxation which needs to be avoided.
Ve svých zápisech [19] týkajících se směrnice se Rada na základě návrhu Komise zavázala, že přezkoumá kladně daňová opatření, jež budou doprovázet zavedení EU ETS, zejména s cílem zamezit případům dvojího zdanění.
Moreover, in its minutes [19] concerning the Directive the Council undertook, on the basis of a proposal from the Commission, to examine positively tax measures which will accompany the implementation of the EU ETS, particularly in order to avoid double taxation cases.
Navrhovaný režim je v souladu se směrnicí o zdanění energie
The proposed schemes is in line with the Energy Taxation Directive
Ve svém rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení Komise dánskou vládu požádala, aby předložila informace, jež prokazují, že režim povede k dosažení cílů v oblasti ochrany životního prostředí nebo k vyšší energetické účinnosti, které ve velké míře odpovídají cílům, jichž by bylo dosaženo, pokud by byla dodržena běžná minimální sazba Společenství.
In its decision to open the formal investigation procedure, the Commission asked the Danish government to submit information showing that the scheme would lead to the achievement of environmental objectives or increased energy efficiency, broadly equivalent to what would have been achieved if the standard community minimum rate had been observed.
Dánské orgány uvádějí, že tyto informace již jsou zjevné ze srovnání ceny povolenek a minimálních sazeb Společenství.
The Danish authorities claim that such information was already apparent from their comparison between the price of allowances and the Community minima.
V době, kdy Dánsko předložilo své připomínky, činila cena povolenek 13 EUR za tunu emisí CO2, zatímco minimální sazba Společenství v přepočtu na EUR za tunu emisí CO2 činila u uhlí a koksu 1,55, u plynového oleje 6,66 a u zemního plynu 2,64.
At the time of the comments made by Denmark, the price of allowances was EUR 13 per tonne CO2, while the Community minima recalculated into EUR per tonne CO2 were 1,55 for coal and coke, 6,66 for gas oil and 2,64 for natural gas.
Cena povolenky na emise CO2 ve výši 13 EUR za tunu tudíž v zásadě vytváří vyšší ekonomickou pobídku k snižování emisí, než by tomu bylo u daně.
A CO2 allowance price of EUR 13 per tonne creates, thus, an essentially greater economic incentive to reduce emissions than the tax would have done.
Podle dánského národního alokačního plánu na období 2005–2007 byly průmyslu v Dánsku regulovanému kvótami přiděleny povolenky na úrovni, která je o 7,1 % nižší, než jaké by ve stejném období byly emise CO2 v „běžné“ situaci (včetně daní a dobrovolných dohod).
In accordance with the Danish National Allocation Plan for 2005-2007, the quota-regulated industry in Denmark is allocated allowances at a level which is 7,1 % below what the CO2 emissions would have been in a ‘business as usual’ situation (including taxes and voluntary agreements) for the same period.
POSOUZENÍ NAVRHOVANÉHO OPATŘENÍ
ASSESSMENT OF THE PROPOSED MEASURE
Čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
According to Article 87(1) of the EC Treaty, any aid granted by a Member State or through State resources in any form whatsoever, which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods, in so far as it affects trade between Member States shall be incompatible with the common market.
Navrhované opatření vede ke ztrátě státních příjmů, je tudíž financováno Dánskem ze státních prostředků.
The proposed measure results in a loss of State revenue and is, thus, financed by Denmark through State resources.
Příjemci působí na trzích, na nichž existuje hospodářská soutěž a obchod mezi členskými státy, opatření proto může narušit hospodářskou soutěž a ovlivnit obchod mezi členskými státy.
The beneficiaries are active on markets where there is competition and trade between Member States and, therefore, the measure has the potential of distorting competition and affecting trade between Member States.
Za účelem určení, zda se na navrhované opatření vztahuje čl. 87 odst. 1, je tudíž otázkou to, zda opatření poskytuje příjemcům selektivní hospodářskou výhodu, či nikoli.
In order to determine whether the proposed measure is caught by Article 87(1), the question is thus whether it provides a selective economic advantage to the beneficiaries or not.
Dánské orgány tvrdí, že navrhovaná daňová úleva neposkytuje příjemcům selektivní výhodu, jelikož se vztahuje na všechny podniky, které jsou z právního a skutkového hlediska ve stejné situaci, a to podniky, které podléhají zdvojení právní úpravy.
The Danish authorities argue that the proposed tax relief does not confer a selective advantage on the beneficiaries, since it covers all undertakings that are legally and factually in the same situation, namely those who are the subject of double regulation.