natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Růst HDP Rumunska se v roce 2008 zrychlil na přibližně 7,8 %, což bylo způsobeno především rekordním nárůstem soukromé spotřeby a investic.
Romania’s GDP growth accelerated to an estimated 7,8 % in 2008, mainly driven by a record surge in private consumption and investment.
V roce 2009 se však růst pravděpodobně výrazně zpomalí, jelikož se výrazně zpřísnily podmínky pro poskytování úvěrů, snížila se důvěra spotřebitelů a investorů a poklesla vnější poptávka.
However, it is likely to decelerate considerably in 2009, following significantly tighter lending conditions, a decrease in consumer and investor confidence, and weaker external demand.
Přes určité uvolnění v důsledku slabší domácí poptávky Komise očekává, že výše schodku běžného účtu, jež činila v roce 2008 téměř 13 % HDP, zůstane i v roce 2009 dvojciferná.
Despite some easing following weaker domestic demand, the current account deficit is expected by the Commission to remain high, at almost 13 % of GDP in 2008 and stay at a two-digit level in 2009.
Očekává se, že v roce 2009 míra zaměstnanosti zůstane pod úrovní 60 % a nezaměstnanost se mírně zvýší.
The employment rate is expected to remain below 60 % in 2009 and unemployment is anticipated to slightly pick-up.
Míra nezaměstnanosti mládeže, která dosahuje přes 20 %, patří k nejvyšším v EU.
Youth unemployment, at over 20 %, is among the highest in the EU.
V důsledku celkového hospodářského útlumu se očekává, že dojde ke zvýšení nezaměstnanosti, především v určitých hospodářských odvětvích, v nichž se již projevil nedostatek pracovní síly (automobilový, textilní a petrochemický průmysl a stavebnictví).
The global downturn is expected to result in higher unemployment, in particular in some economic sectors, including those that have faced labour shortages (automotive, textile, petrochemical industries and construction).
Tento trend se dotkne především osob s nízkou kvalifikací a mladých lidí.
It will affect the low skilled and young people in particular.
Komise posoudí opatření, která Rumunsko přijalo v reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu obnovy schváleném Evropskou radou.
The Commission will assess measures taken by Romania to ensure fiscal consolidation and respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
Pokud jde o veřejné finance, Komise a Rada posoudí slučitelnost aktualizovaného konvergenčního programu s Paktem o stabilitě a růstu.
As regards public finances, the Commission and the Council will assess the compatibility of the updated Convergence Programme with the Stability and Growth Pact.
V této souvislosti by Rumunsko mělo zvýšit své úsilí o fiskální konsolidaci a urychleně řešit svou makroekonomickou nerovnováhu.
In this context, Romania should intensify steps to pursue fiscal consolidation and urgently address its macroeconomic imbalances.
Rumunsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem, ačkoli pokrok byl mírný.
Romania has continued the implementation of its National Reform Programme, although progress has been modest.
Rumunsko také dále provádělo uvolněnou fiskální politiku, což přispělo k makroekonomické a fiskální nerovnováze.
Romania has continued to conduct a loose fiscal policy, which has contributed to macroeconomic and fiscal imbalances.
Provedlo několik opatření na zvýšení kvality vzdělávání, musí však učinit další kroky.
It has implemented several measures to improve the quality of education, however more needs to be done.
Rumunsko rovněž pokračovalo v provádění své strategie výzkumu a vývoje.
Romania has also continued the implementation of its R & D strategy.
Je zapotřebí více úsilí ke zlepšení účinnosti a účelnosti veřejné správy.
More efforts are needed to improve the efficiency and effectiveness of public administration.
Ještě je možné učinit mnoho pro to, aby se omezila nadměrná byrokracie a investovalo se mnohem více do zvyšování kvalifikace.
There remains major scope for progress to cut red tape, and invest much more in skills.
V současné hospodářské situaci by hlavními prioritami Rumunska měly být makroekonomická a fiskální nerovnováha, které jsou hrozbou pro udržitelnost střednědobého až dlouhodobého růstu v zemi.
In the current economic context, Romania’s first priority should be to tackle macroeconomic and fiscal imbalances that pose risks to the sustainability of its medium to long-term growth path.
Jelikož výhody vyplývající z nízkých nákladů se v této zemi postupně vytrácejí, mělo by Rumunsko zároveň urychlit strukturální reformy, které povedou k přeměně jeho hospodářství, jež je v současné době založeno na výhodách nižších nákladů, na hospodářství vycházející více z produktivity, inovací a znalostí a které využívá nových zdrojů růstu.
At the same time, as its cost-advantages are gradually eroding, Romania should speed up structural reforms to transform the economy from one based on cost-advantages to one based more on productivity, innovation and knowledge, tapping into new sources of growth.
Účinné provádění požadovaných reforem nezbytně závisí na schopnosti Rumunska urychleně zlepšit účinnost a efektivnost své veřejné správy.
The effective implementation of the required reforms critically depends on Romania’s ability to improve urgently the efficiency and effectiveness of its public administration.
S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedené Komisí Rada Rumunsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem.
In light of the Commission’s assessment of progress made, the Council recommends Romania to pursue the implementation of structural reforms.
Zejména se Rumunsku doporučuje
In particular, it is recommended that Romania:
posilovat účinnost, efektivitu a nezávislost veřejné správy na ústřední i místní úrovni vytvořením účinných regulačních, kontrolních a prováděcích kapacit,
strengthen the efficiency, effectiveness and independence of the public administration, at both central and local level, by building up effective regulatory control and enforcement capacity,
s cílem zachovat vnější konkurenceschopnost a omezit úroveň schodku běžného účtu a míru inflace, výrazně zpřísnit fiskální politiku a neprodleně provést závazný střednědobý fiskální rámec, přezkoumat skladbu výdajů s cílem zvýšit podíl výdajů na podporu růstu, například snížením a přesměrováním státní pomoci na horizontální cíle, a udržovat vývoj mezd v souladu s vývojem růstu produktivity,
in order to preserve external competitiveness, and to contain the current account deficit and inflation, significantly tighten fiscal policy and urgently implement a binding medium-term fiscal framework, revise the composition of expenditure to increase the share of growth-enhancing spending, inter alia, by reducing and redirecting state aid to horizontal objectives, and keep wage developments in line with productivity growth,
v souvislosti s důslednou politikou zlepšování právní úpravy neprodleně přijmout opatření k výraznému zkrácení správních postupů a omezení prodlev při získávání povolení s cílem zlepšit podnikatelské prostředí, která rovněž přispějí k boji proti korupci,
in the context of a coherent better regulation policy, urgently implement measures to substantially reduce administrative procedures and delays in obtaining authorisations, in order to improve the business environment which will also help in the fight against corruption,
zlepšit kvalitu vzdělávacího systému a systému odborné přípravy a zvýšit jejich relevantnost pro trh práce, včetně celoživotního učení, snížit četnost předčasného ukončování školní docházky, ulehčit mladým lidem přechod do zaměstnání mimo jiné prováděním odborné přípravy na pracovišti.
improve the quality and labour market relevance of the education and training systems, including lifelong learning, reduce early school leaving, and facilitate the transition of young people into employment, including through work-based training.
Podle Komise se růst HDP Slovinska v roce 2008 zpomalil z výše 6,8 % dosažené v roce 2007 na úroveň 4 %. V roce 2009 by se měl zpomalit ještě více.
According to the Commission, Slovenia’s GDP growth decelerated to 4 % in 2008 from 6,8 % in 2007, and is set to further slow in 2009.
Komise očekává, že se schodek běžného účtu v roce 2009 jen mírně zlepší.
It is expected by the Commission to improve only slightly in 2009.
V roce 2007 byl zaznamenán přebytek veřejných financí, ale v roce 2008 se podle prognóz měly propadnout do schodku.
The public finances, which recorded a surplus in 2007, are projected to have slipped into a deficit in 2008.
V reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo Slovinsko opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k financování, a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu.
In response to the financial crisis and as part of a coordinated EU approach, Slovenia has adopted financial sector support measures to stabilise the banking sector, which should also help improve access to finance and thus support the wider economy, and underpin macroeconomic stability.
V reakci na hospodářský útlum vláda dále přijala v prosinci 2008 opatření zaměřená na rozpočtové stimuly.
In addition, in response to the economic downturn, the government adopted budgetary stimulus measures in December 2008.
Komise posoudí opatření, která Slovinsko přijalo v reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu obnovy schváleném Evropskou radou.
The Commission will assess measures taken by Slovenia to respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
Slovinsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem.
Slovenia has continued the implementation of its National Reform Programme.
Významná opatření byla přijata na posílení provázanosti mezi vzdělávacím systémem a trhem práce.
Notable measures have been taken to strengthen the link between the educational system and the labour market.
Je zapotřebí nadále usilovat o zlepšení dlouhodobé fiskální udržitelnosti, dále rozvíjet „flexikuritu“, výkonnost výzkumu a vývoje, posilovat hospodářskou soutěž a dále provádět opatření pro energetickou účinnost.
Additional efforts are needed to improve long-term fiscal sustainability, to further develop ‘flexicurity’, R & D performance, improving competition, and further implementing energy efficiency measures.
Určitého pokroku se dosáhlo rovněž v oblasti využití podnikatelského potenciálu.
There has been also some progress with regard to unlocking business potential.
Slovinsko čelí výzvám v oblasti důchodové reformy a aktivního stárnutí, jelikož musí řešit dopad stárnutí obyvatelstva na rozpočet.
Slovenia faces challenges in the area of pension reform and active ageing in order to address the budgetary implications of the ageing population.
Odstraněním strukturální nepružnosti na trhu práce a trhu s výrobky by se napomohlo zmírnění otřesů, které Slovinsko zažívá, a posílila by se tak přizpůsobivost této země podmínkám eurozóny.
Removing structural rigidities in the labour and product markets would help to absorb country-specific shocks and strengthen the adjustment capacity of Slovenia within the euro area.
Pro zajištění udržitelného růstu a konkurenceschopnosti je rovněž nezbytné zabránit růstu mezd, který neodpovídá zvyšování produktivity.
Containing wage growth in excess of productivity improvements is also essential to ensure sustained growth and competitiveness.
S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedené Komisí Rada Slovinsku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem.
In light of the Commission’s assessment of progress made, the Council recommends Slovenia to pursue the implementation of structural reforms.
Zejména se Slovinsku doporučuje
In particular, it is recommended that Slovenia:
reformovat důchodový systém a provádět politiku aktivního stárnutí s cílem zvýšit míru zaměstnanosti starších pracovníků a zlepšit dlouhodobou udržitelnost veřejných financí,
reform the pension system and implements active ageing, with a view to increasing the employment rate of older workers and improving the long-term sustainability of public finances,
bojovat proti segmentaci trhu práce v rámci integrovaného přístupu „flexikurity“, a to především přezkoumáním ochrany zaměstnání u pracovních smluv na dobu neurčitou a podmínek tzv. studentské práce.
within an integrated ‘flexicurity’ approach, counter labour market segmentation, in particular by reviewing employment protection for permanent contracts and conditions for so-called student work.
Podle Komise se růst HDP Slovenska zmírnil v roce 2008 na 7,1 % z hodnoty 10,4 % v roce 2007, a to především z důvodu zpomalení vnější poptávky.
According to the Commission, Slovak GDP growth declined to 7,1 % in 2008, from 10,4 % in 2007, mainly as a result of a slowdown in the external demand.
Růst byl podporován výraznou domácí poptávkou, včetně silné spotřeby soukromého i veřejného sektoru, a rovněž značnými investicemi do stavebnictví.
Growth has been supported by buoyant domestic demand, including strong public and private consumption and by vigorous investment in construction.
V roce 2009 bude slovenské hospodářství vykazovat pomalejší růst.
In 2009 the Slovak economy will grow more slowly.
Inflace vzrostla v roce 2008 na 4 %, ale v roce 2009 se zpomalí.
Inflation increased to 4 % in 2008, but will ease in 2009.
Zaměstnanost v roce 2008 vzrostla o 2,3 %, ale v roce 2009 by se měl tento růst zpomalit.
Employment grew by 2,3 % in 2008, but is expected to slow in 2009.
V reakci na hospodářský útlum přijalo Slovensko nedávno určitá opatření, včetně podpory malých a středních podniků.
Slovakia recently adopted measures, including support for SMEs, to respond to the economic downturn.
Komise posoudí opatření, která Slovensko přijalo v reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu obnovy schváleném Evropskou radou.
The Commission will assess measures taken by Slovakia to respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
Slovensko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem.
Slovakia has continued the implementation of its National Reform Programme.
Byly již podniknuty určité kroky ke zlepšení podnikatelského prostředí a reformě vzdělávacího systému a systému odborné přípravy.
Some steps have been taken to improve the business environment, and to reform the education and training system.
Dále je zapotřebí přijmout opatření pro povzbuzení podnikatelského ducha, posílení hospodářské soutěže v oblasti dodávek energie, vytvoření strategie aktivního stárnutí a řešení otázek zaměstnanosti mládeže.
Additional measures are needed to improve entrepreneurship, to improve competition in the supply of energy, to develop an active ageing strategy and to address youth employment.
Hlavním úkolem Slovenska ve střednědobém horizontu je nadále snižovat nezaměstnanost, zejména dlouhodobou, zlepšit kvalitu vzdělávacího systému a systému odborné přípravy, zvýšit zaměstnatelnost určitých skupin obyvatel a postupně snížit regionální rozdíly v příjmech a zaměstnanosti.
Slovakia’s main medium-term challenges are to continue reducing unemployment, notably long-term unemployment, to improve the quality of the education and training system, to enhance the employability of certain groups, and gradually reduce regional differences in both income and employment.
V oblasti výzkumu a vývoje a inovací bude důležité zvýšit kvalitu výsledků a zapojit více soukromý sektor.
In the area of R & D and innovation it will be important to increase the quality of output and private sector involvement.
V souvislosti s nedávným vstupem Slovenska do eurozóny se tato země rovněž musí více zaměřit na fiskální disciplínu, aby zajistila makroekonomickou stabilitu a zlepšila přizpůsobivost svého hospodářství.
In view of the recent entry into the euro area, Slovakia also needs to enhance the focus on fiscal discipline in order to ensure macroeconomic stability and improve the adjustment capacity of the economy.
S ohledem na hodnocení dosaženého pokroku provedené Komisí Rada Slovensku doporučuje pokračovat v provádění strukturálních reforem.
In light of the Commission’s assessment of progress made, the Council recommends Slovakia to pursue the implementation of structural reforms.
Zejména se Slovensku doporučuje
In particular, it is recommended that Slovakia:
zajistit ve střednědobém horizontu provádění dalších opatření fiskální konsolidace s cílem zachovat makroekonomickou stabilitu a dále přitom pokračovat v přesunu výdajů do vzdělávání, výzkumu a vývoje a inovací, a to zaváděním dalších pobídek pro soukromý sektor v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a prováděním důsledné strategie v této oblasti, se zvláštním zaměřením na institucionální reformu a výrazné zlepšení spolupráce mezi podniky a výzkumem,
in the medium term ensure implementation of further fiscal consolidation measures in order to preserve macroeconomic stability while continuing to reallocate expenditure towards education, R & D and innovation, creating further incentives for the private sector in R & D and innovation and implementing a coherent R & D and innovation strategy, with a particular focus on the institutional reform and substantial improvement of business-research cooperation,
provádět komplexní strategii pro zlepšování právní úpravy, vypracovávat hodnocení dopadů a dále zjednodušovat platné právní předpisy a zároveň se zasazovat o snižování administrativní zátěže pro podniky, zejména malé a střední,
implement a comprehensive better regulation strategy, conduct impact assessments and continuously simplify the existing legislation, while stepping up the reduction of administrative burdens on businesses, particularly SMEs,
dosáhnout v rámci integrovaného přístupu „flexikurity“ pokroku při provádění strategie celoživotního učení a nadále pokračovat v reformách vzdělávacího systému a systému odborné přípravy tak, aby se vyrovnal nepoměr mezi kvalifikací a nabídkou pracovního umístění; rozvíjet strategii aktivního stárnutí a zvyšovat dostupnost zaměstnání pro dlouhodobě nezaměstnané a skupiny znevýhodněných osob.
within an integrated ‘flexicurity’ approach, make progress in the implementation of the lifelong learning strategy and continue the reforms of education and training systems to address the skill mismatch, develop an active ageing strategy and enhance access to employment for the long-term unemployed and disadvantaged groups.
Růst HDP Finska zpomalil v roce 2008 na 1,5 % v důsledku nižší vnější poptávky a slabších investic.
Finland’s GDP growth decelerated to 1,5 % in 2008, driven by weaker external demand and investment.
Předpokládá se, že hospodářská činnost v roce 2009 ještě dále oslabí.
Economic activity is expected to further weaken in 2009.
Inflace vzrostla v roce 2008 na 3,9 % v reakci na celosvětové zvýšení cen potravin a paliva, jakož i na relativně vysoké zvýšení mezd rychle.
Inflation accelerated sharply to 3,9 % in 2008, reflecting global food and fuel price increases and relatively high wage increases.
V reakci na finanční krizi a jako součást koordinovaného přístupu EU přijalo Finsko opatření na podporu finančního sektoru, aby stabilizovalo bankovní sektor, což by mělo rovněž přispět ke zlepšení přístupu k financování, a tak podpořit celkové hospodářství a makroekonomickou stabilitu.
In response to the financial crisis and as part of a coordinated EU approach, Finland has adopted financial sector support measures to stabilise the banking sector, which should also help improve access to finance and thus support the wider economy, and underpin macroeconomic stability.
V reakci na hospodářský útlum Finsko nedávno oznámilo opatření, včetně finanční podpory malým a středním podnikům a podpory stavebnictví.
In addition, in response to the economic downturn Finland recently announced measures, including financial support for SMEs and promoting construction.
Komise posoudí opatření, která Finsko přijalo v reakci na hospodářský útlum, v souladu se zásadami stanovenými v plánu obnovy schváleném Evropskou radou.
The Commission will assess measures taken by Finland to respond to the economic downturn in line with the principles set out in the Recovery Plan as agreed by the European Council.
Finsko pokračovalo v provádění svého národního programu reforem.
Finland has continued the implementation of its National Reform Programme.
V rámci reformních programů, které byly zahájeny již dříve, usilovalo Finsko především o provádění zákona o hospodářské soutěži a směrnice o službách.
Efforts have been made within the framework of previously launched reform plans, in particular with regard to the implementation of the Act on Competition Restrictions and the implementation of the Services Directive.
Je však stále nutné zlepšit prosazování pravidel hospodářské soutěže.
However, the improvement of competition enforcement has still to be implemented.
Probíhá několik reforem, které mají řešit problémy na trzích práce, ale je nutné, aby se intenzivněji realizovala opatření s cílem řešit přetrvávající nerovnováhu na těchto trzích.
A number of reforms are ongoing to address bottlenecks in the labour markets, but a reinforced implementation of measures is needed to tackle persisting labour mismatches.
Kromě toho se provádí přezkum systému sociálních dávek a byla zahájena nová strategie týkající se změny klimatu a energetiky s cílem zajistit udržitelnější hospodářský vývoj.
Moreover, a review of the social benefit system is in the making and a new Climate and Energy Strategy has been launched to secure a more sustainable economic development.
V posledních několika letech vykazovalo finské hospodářství orientované na vývoz velmi dobré výsledky.
Finland’s export-oriented economy has performed very strongly over the last few years.
Hospodářský růst i konkurenceschopnost jsou však bržděny nedostatkem pracovních sil, který se ve střednědobém horizontu ještě prohloubí kvůli rychle pokračujícímu stárnutí obyvatelstva.
However, economic growth and competitiveness are held back by labour shortages that will increase in the medium term because of a rapidly ageing population.
Vzhledem k již tak vysoké míře zaměstnanosti bude hlavním úkolem dále posilovat zapojení obyvatel do pracovního procesu a snižovat strukturální nezaměstnanost způsobenou nevyvážeností mezi regiony, odvětvími a kvalifikací osob.
Given the already high employment level, the main challenges will be to further enhance participation rates and reduce structural unemployment stemming from regional, sectoral and skills mismatches.
Přijetím a prováděním nové inovační strategie by se mohlo rovněž přispět k zajištění dlouhodobého udržitelného růstu.
The adoption and implementation of the new innovation strategy could also contribute to securing long-term sustainable growth.
Protože je finské hospodářství energeticky velmi náročné, jeho růstu a potenciálu produktivity by prospělo zlepšení energetické účinnosti.
Given that the Finnish economy is very energy intensive, its growth and productivity potential would benefit from improvements in energy efficiency.
Růst HDP Švédska se zpomalil z 2,5 % dosažených v roce 2007 na přibližně 0,5 % v roce 2008 v důsledku stagnující vnější poptávky, rychle se snižující důvěry spotřebitelů a podniků, klesajících trhů s cennými papíry a ochabujícího trhu s nemovitostmi.
GDP growth in Sweden slowed from 2,5 % in 2007 to around 0,5 % in 2008, as a result of sluggish external demand, rapidly weakening consumer and business confidence, falling stock markets and a cooling housing market.
V roce 2009 se očekává další zpomalení.
A further slowdown is expected in 2009.
Švédsko mělo v roce 2008 i nadále poměrně velký přebytek běžného účtu (6,2 % HDP).
Sweden continued enjoying sizeable current account surpluses (6,2 % of GDP) in 2008.
Při zpomalení hospodářství zpomaluje rovněž růst zaměstnanosti.
As the economy slows, employment growth is also slowing.
Míra nezaměstnanosti má začít výrazně stoupat – v současnosti činí přibližně 6 %.
Unemployment looks set to rise significantly from its current level of around 6 %.