natgillin/translations-raw huggingface dataset:
SLUČITELNOST S POKYNY K RESTRUKTURALIZACI Z ROKU 1999
COMPATIBILITY WITH THE 1999 RESTRUCTURING GUIDELINES
Dánská vláda se domnívá, že napadená opatření splňují všechny podmínky stanovené v pokynech k restrukturalizaci z roku 1999.
The Danish government considers that the contested measures fulfil all conditions set out in the 1999 restructuring guidelines.
V souvislosti s body, ohledně kterých Komise vyjádřila pochybnosti ve svém rozhodnutí o zahájení úředního postupu, dánská vláda předkládá následující připomínky:
With respect to the points where the Commission had raised doubts in its decision to initiate the formal proceedings, the Danish government presents the following observations:
První a zároveň poslední podpora
One time, last time aid
Co se týče otázky, zda opatření týkající se podpory v letech 1999 a 2001 představují dvě různá opatření, dánská vláda tvrdí, že tato opatření byla chronologicky i svým účelem tak úzce propojena, že by měla být považována za jediné opatření týkající se podpory.
As regards the question of whether the aid measures in 1999 and 2001 respectively constitute one or two separate measures, the Danish government asserts that the measures were connected so closely chronologically and in purpose that they should be regarded as one aid measure.
V důsledku toho by se na toto opatření měly vztahovat pokyny k restrukturalizaci z roku 1999.
As a result of this, the 1999 restructuring guidelines should apply to this aid measure.
Dánsko toto hledisko zdůvodňuje několika argumenty.
Denmark justifies this point of view with several arguments.
Rozsudek SPS neruší bod 3.4.6 původního rozhodnutí
The CFI judgement does not annul point 3.4.6 of the initial decision
V souvislosti s tím dánská vláda poznamenává, že Komise v bodě 3.4.6 původního rozhodnutí ohledně otázky „první a zároveň poslední“ podpory uvedla toto:
The Danish government notes in connection with this that the Commission stated the following in point 3.4.6 of the initial decision with regard to the question of ‘one time, last time’ aid: ‘In the case of Combus, the chronology and the purpose of the capital injections made by the Danish government, as well as Combus’ situation also suggest that the two measures should be treated as part of a continuing restructuring process.
„V případě společnosti Combus časová posloupnost i účel kapitálových injekcí, které dánská vláda poskytla, jakož i situace společnosti Combus také naznačují, že tato dvě opatření je nutno považovat za součásti pokračujícího procesu restrukturalizace. Zejména první kapitálová injekce v roce 1999 umožnila snížit zadluženost společnosti způsobenou těžkými ztrátami v předchozích letech. Také se objevily snahy upravit pracovní smlouvy řidičů. Jasným záměrem byla privatizace společnosti, která tvoří poslední část restrukturalizační strategie.“
In particular, the first injection of capital in 1999 served to reduce the debts of the company that had resulted from the heavy losses in previous years. There had also been efforts to modify drivers’ contracts. The clear intention was the privatisation of the company, which forms the final part of the restructuring strategy.’
Komise tento názor vyjádřila v odstavcích 50 a 54 své obhajoby, kterou předložila Soudu prvního stupně.
The Commission maintained this opinion in paragraphs 50 and 54 of the defence it submitted to the CFI.
V této souvislosti chtěla dánská vláda upozornit, že se nezdá, že by skutečnost, že Komise daná opatření považuje za „první a zároveň poslední“ podporu, vzbudilo kritiku v rozsudku ve věci Combus [35].
In this connection, the Danish government would point out that the Commission’s assessment of the measures as being ‘one time, last time’ does not appear to have given rise to criticism in the Combus judgment [35].
Uplatnění judikatury týkající se věci BP Chemicals ukazuje, že tato dvě opatření je nutno považovat za jedinou podporu
The application of the BP Chemicals jurisprudence shows that the two measures are to be treated as one single aid measure
Dánská vláda připomíná, že ve věci T-11/95, BP Chemicals [36], SPS konstatoval, že při hodnocení, zda je rozumné oddělit jednu platbu od druhé, je nutno zohlednit časovou posloupnost kapitálových injekcí, jejich účel a situaci společnosti k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata.
The Danish government recalls that in Case T-11/95, BP Chemicals [36], the CFI found that the assessment as to whether it is reasonable to separate one payment from another is to be made taking into account the chronology of the injections of capital, their purpose and the company’s situation at the date when the decisions on the individual injections were made.
Obě opatření měla stejný účel.
The two measures had the same purpose.
Politická dohoda o reorganizaci společnosti Combus a prodeji jejích akcií byla uzavřena dne 26. listopadu 1998, kdy tehdejší vláda dospěla k dohodě s opozicí ohledně rozpočtu na rok 1999. Jak je výslovně uvedeno v návrhu zákona ze dne 27. května 1999, předloženém finančním výborem, účelem kapitálové injekce v roce 1999 byla reorganizace společnosti Combus před prodejem akcií, tzn. úplnou privatizací společnosti.
A political agreement on the reorganisation and sale of shares in Combus was entered into on 26 November 1998 when the then government reached an agreement with the opposition on the Budget for 1999) As expressly stated in the Finance Committee’s bill of 27 May 1999, the purpose of the injection of capital in 1999 was to reorganise Combus prior to selling the shares, i.e. fully privatising the company.
Důvodem byla potřeba reorganizace se záměrem privatizace, protože v hospodaření společnosti došlo k významnému zhoršení.
The reason there was a need for reorganisation with a view to privatisation because a significant deterioration had taken place in the company’s economy.
Tak bylo stanoveno, že základní kapitál společnosti Combus ke dni 31. prosince 1999 bude činit přibližně 47 milionů DKK, což je nutno posuzovat v souvislosti s požadavkem věřitelů společnosti, kteří žádali, aby její základní kapitál činil nejméně 125 milionů DKK.
This was how it was established that Combus’ equity capital as at 31 December 1999 would come to approx. DKK 47 million, which should be seen in relation to a requirement for equity capital of at least DKK 125 million on the part of the company’s lenders.
Politickou dohodu o privatizaci bylo tudíž možno realizovat pouze tehdy, pokud dánská vláda zajistí, aby měla společnost Combus dostatečnou výši základního kapitálu umožňující pokračovat v činnosti, dokud pro ni nebude nalezen nějaký kupec.
The political agreement on privatisation could therefore only be carried out if the Danish government ensured that Combus had a sufficient capital base to continue operating until a buyer was found.
Podpora v roce 2001 měla přesně tentýž účel jako kapitálová injekce v roce 1999.
The aid in 2001 had exactly the same purpose as the injection of capital in 1999.
V roce 2000 byl nalezen potenciální kupující a odepsání podřízeného úvěru z roku 1999 a poskytnuté záruky měly sloužit jako poslední díl ekonomické skládanky, která umožní prodej všech akcií společnosti Combus.
In 2000, a potential buyer was found and the writing off of the subordinated loan from 1999 and the guarantees provided were intended as the last piece in the economic puzzle that would allow the sale of all shares in Combus.
Opatření v roce 2001 proto bylo konečnou fází reorganizace, která měla zvýšit prodejnost společnosti.
The measure in 2001 was therefore the final stage in making the company more saleable.
Účel obou opatření byl tudíž přesně tentýž: zvýšit prodejnost společnosti Combus se záměrem její privatizace.
The purpose of the two measures was therefore exactly the same: to make Combus more saleable with a view to privatisation.
Existovala proto přímá a očividná spojitost – právně, finančně i logicky – mezi opatřeními z let 1999 a 2001.
There was therefore a direct and obvious connection — legally, financially and logically — between the measures in 1999 and 2001.
Tato dvě opatření mají úzkou chronologickou souvislost.
The two measures have a close chronological connection.
V důsledku politické dohody o privatizaci společnosti Combus byl přijat návrh zákona ze dne 27. května 1999, předložený finančním výborem.
As a result of the political agreement on the privatisation of Combus, the Finance Committee’s bill of 27 May 1999 was passed.
Dánská vláda na jeho základě poskytla kapitálovou injekci v celkové výši 300 milionů DKK, z nichž 100 milionů DKK činil podřízený dluhový kapitál.
The Danish government hereby injected capital amounting to a total of DKK 300 million, DKK 100 million of which was subordinated loan capital.
Podřízený dluhový kapitál byl vytvořen prostřednictvím smlouvy o půjčce ze dne 30. května 1999.
The subordinated loan capital was established through a loan agreement of 30 May 1999.
Návrh zákona ze dne 13. prosince 2000, předložený finančním výborem, oprávnil ministerstvo dopravy prodat všechny akcie veřejné akciové společnosti Combus, která byla zcela vlastněna dánským státem.
The Finance Committee’s bill of 13 December 2000 authorised the Ministry of Transport to sell all shares in the public limited company, Combus, which was fully owned by the Danish State.
Ministr dopravy byl také zmocněn poskytnout kupujícím v souvislosti s uzavřením smlouvy o prodeji celou řadu záruk.
The Minister of Transport was also authorised to provide a number of guarantees to buyers in connection with the conclusion of a sales agreement.
Tyto záruky, uvedené v návrhu zákona, byly součástí základu smlouvy o prodeji ze dne 15. ledna 2001.
The guarantees, mentioned in the bill, were part of the basis of the sales agreement of 15 January 2001.
Finanční výbor dánského parlamentu byl o těchto zárukách informován v návrhu zákona č. 190 ze dne 25. června 2002.
The Danish Parliament’s Finance Committee was informed of these guarantees in bill 190 of 25 June 2002.
Mezi datem rozhodnutí poskytnout první kapitálovou injekci a prodejem společnosti Combus uplynulo jen o málo více než 18 měsíců.
Little more than 18 months passed between the date of the decision to pay the first injection of capital and the sale of Combus.
Vzhledem k velikosti a významu společnosti pro dánský stát a ke komplikovaným postupům nezbytným k získání nabídek od zájemců o koupi atd. se dánská vláda domnívá, že tyto dvě kapitálové injekce byly úzce chronologicky spojeny, že nemůže být žádných pochyb, že se jednalo o jedno a totéž finanční opatření.
Considering the size and importance of the company to the Danish State and the complicated procedures required to obtain tenders from interested buyers etc., the Danish government is of the opinion that the two capital injections were so closely connected chronologically that there can be no doubt that this was one — and only one — financial measure.
Podle názoru dánské vlády musí být významné, že datum rozhodnutí provést opatření v roce 2001 záviselo výhradně na tom, kdy měla dánská vláda dostatek podkladů k posouzení potřeby kapitálové injekce a záruk atd. v souvislosti s prodejem.
In the opinion of the Danish government, it must be significant that the date of the decision to implement the measure in 2001 depended solely on when the Danish government had a sufficient basis for assessing the need for a capital injection and guarantees etc. in connection with a sale.
Datum opatření z roku 2001 bylo tudíž zcela závislé na trvání a výsledku procesu prodeje.
The date of the measures in 2001 was therefore completely dependent on the duration and result of the sales process.
V této souvislost také dánská vláda připomíná skutečnosti týkající se věci BP Chemicals, kde první injekce byla provedena dne 1. října 1992, druhá injekce byla schválena správní radou dne 2. prosince 1993 a třetí injekce byla schválena správní radou dne 29. června 1994.
In this context, the Danish government recalls also the facts of BP Chemicals, where the first injection was made on 1 October 1992, the second injection was approved by the Board on 2 December 1993 and the third injection was approved by the Board on 29 June 1994.
V bodu 178 svého rozsudku Soud poukázal na to, že rozhodnutí o těchto třech kapitálových injekcích byla přijata v poměrně krátké době od října 1992 do července 1994.
The Court referred, in paragraph 178 of the judgement, to the decisions on the three capital injections being made over a relatively short period from October 1992 to July 1994.
Co se týče chronologického vztahu mezi druhou a třetí kapitálovou injekcí, Soud uvedl, že mezi nimi byl velmi malý časový odstup.
As regards the chronological relationship between the second and third capital injections, the Court commented that these were chronologically very close to each other.
V této souvislosti dánská vláda upozorňuje, že kapitálová injekce z roku 2001 nemohla být provedena dříve, protože bylo nutno dokončit jednání s kupujícím a teprve poté mohl být určen rozsah potřeby kapitalizace v souvislosti s prodejem.
In this context, the Danish government points out that the injection of capital in 2001 could not have been made earlier as the negotiations with the buyer had to be concluded before the extent of the need for capitalisation in connection with the sale could be determined.
Situace společnosti Combus k datům kapitálových injekcí.
Combus’s situation at the dates of the capital injections.
Dánská vláda potvrzuje správnost popisu, který uvádí Komise v 75. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu a podle kterého byla společnost Combus v letech 1999 a 2001 ve vážných finančních obtížích, což bylo způsobeno zejména tím, že v předchozích letech společnost uzavřela nevýhodné smlouvy na poskytování autobusové dopravy.
The Danish government endorses the Commission’s description in recital 75 of the decision to initiate the procedure, according to which Combus was in serious financial difficulties in 1999 and 2001, which was mainly due to the company having entered into unprofitable contracts for bus transport in previous years.
Komise konstatuje, že finanční situace ve společnosti Combus byla proto k oběma uvedeným datům nezměněná.
The Commission concludes that the financial situation in Combus was therefore unchanged at the stated dates.
Dánská vláda kromě toho vysvětluje, že v letech 1998 až 2000 měla společnost Combus významný účetní deficit, který lze téměř výhradně přičíst ztrátovým smlouvám v oblasti Kodaně.
The Danish government explains furthermore that, in 1998-2000, Combus had a significant accounting deficit, which can be almost exclusively attributed to the loss-making contracts in the Copenhagen area.
Kromě toho byly v letech 1998 a 1999 vyčleněny významné částky ve výši 65000000 DKK a 53637000 DKK na účty k pokrytí budoucích ztrát ze ztrátových smluv.
In addition, in 1998 and 1999, significant amounts of DKK 65000000 and DKK 53637000 respectively were allocated to the accounts to cover future losses from the loss-making contracts.
Nutnost rezerv na ztrátové smlouvy byla způsobena tím, že společnost byla vázána smlouvami na poskytování autobusové dopravy až do vypršení jejich platnosti.
The requirement for provisions for loss-making contracts was due to the company being bound by the bus service contracts until their expiry.
Dánská vláda se domnívá, že když Soudní dvůr ve věci BP Chemicals uvádí, že rozhodnutí, zda se jedná o jedno a totéž opatření, musí zohlednit „situaci k datu, kdy byla rozhodnutí o jednotlivých kapitálových injekcích přijata“, musí tomu tak být proto, že je nutno prošetřit, zda v době mezi jednotlivými injekcemi nedošlo ve finanční situaci společnosti ke změnám, které dokládají, že tyto injekce – bez ohledu na případnou chronologickou a relativní spojitost – ve skutečnosti neplní rozdílné potřeby.
The Danish government considers that, when the Court in BP Chemicals states that the decision as to whether it is one and the same aid measure has to take into account the ‘situation at the date when the decisions on the individual injections were made’, this must be because it is to be investigated whether, in the period between the individual injections, changes occurred in the company’s financial situation that demonstrate that the injections — despite any chronological and relative connection — actually cover different needs.
Podle názoru dánské vlády tomu tak v tomto případě není, a to z následujících důvodů:
In the view of the Danish government, this is not the case here, for the following reasons:
Kapitálové injekce v letech 1999 i 2001 měly pokrýt potřebu kapitálu, která vznikla proto, že společnost v období před rokem 1999 uzavřela ztrátové smlouvy.
The injections of capital in both 1999 and 2001 were intended to cover the need for capital that had arisen because the company had entered into loss-making contracts in the period prior to 1999.
Skutečnost, že byla kapitálová injekce provedena ve dvou fázích, je způsobena pouze tím, že teprve po dokončení jednání s kupujícím, kterým byla společnost Arriva, se ukázalo, jaká je skutečná potřeba kapitálu, přestože, objektivně vzato, tato potřeba existovala již v době první kapitálové injekce v roce 1999.
The fact that this was done in two stages is only because it was not until the conclusion of negotiations with the buyer Arriva that it became clear what the real extent of the need for capital was, although, seen objectively, this need already existed at the time of the first injection of capital in 1999.
Závěr: Dánská vláda se proto domnívá, že všechna kritéria, kterým byla přikládána důležitost ve věci BP Chemicals, co se týče posouzení, zda několik časově oddělených kapitálových injekcí představuje jedno a totéž finanční opatření, jsou splněna.
Conclusion: It is therefore the Danish government’s opinion that all the criteria to which importance was attached in BP Chemicals as regards the assessment of whether several chronologically separate injections of capital constitute one and the same financial measure are met.
Proto požadavek „první a zároveň poslední“ podpory, stanovený v pokynech k restrukturalizaci, je v souvislosti s kapitálovými injekcemi z let 1999 a 2001 splněn.
Therefore the requirement for ‘one time, last time’ aid laid down in the restructuring guidelines is met in relation to the total injections of capital in 1999 and 2001.
Hospodářská životaschopnost společnosti Combus
Economic viability of Combus
Vláda je toho názoru, že po kapitálových injekcích z let 1999 a 2001 byla společnost Combus hospodářsky životaschopná.
It is the opinion of the Government that, following the injections of capital in 1999 and 2001, Combus was economically viable.
Skutečnost, že nebylo možno dosáhnout zisku před rokem 2006 byla způsobena pouze ztrátovými smlouvami, které společnost Combus uzavřela v souvislosti s výběrovými řízeními.
The fact that it was not possible to achieve a profit prior to 2006 was only due to the loss-making contracts that Combus had entered into in connection with the licensing rounds.
Prodej všech akcií společnosti Combus společnosti Arriva je podle názoru dánské vlády dokladem toho, že společnost Combus byla po poskytnutí restrukturalizační podpory zcela životaschopná.
The sale of all shares in Combus to Arriva is, in the opinion of the Danish government, proof that Combus was entirely viable after the provision of restructuring aid.
Soukromý investor, jako například společnost Arriva, by nepřevzal významné finanční riziko spojené s koupí společnosti Combus, pokud by po rozsáhlé hloubkové kontrole dostupných údajů nezjistil, že Combus je životaschopná společnost s uspokojivým potenciálem budoucích zisků vzhledem ke standardním podmínkám tržního hospodářství.
A private investor such as Arriva would not have taken the significant financial risk of buying Combus unless Arriva had, following an extensive due diligence process, found that Combus was a viable company with a satisfactory future earnings potential in relation to standard market economy terms.
Vláda upozorňuje, že v 107. a 108. bodu odůvodnění rozhodnutí o zahájení úředního postupu Komise nastolila otázku, která se týká za prvé ukončení platnosti smluv a za druhé rozdílu mezi kumulovaným deficitem a poskytnutou podporou.
The Government notes that, in recitals 107 and 108 of the decision to initiate the procedure, the Commission raised a question regarding, firstly, the termination of contracts and, secondly, the difference between the accumulated deficit and the aid paid.
Komentář dánské vlády ohledně možnosti ukončení platnosti smluv o poskytování veřejné služby již byl uveden výše.
The comments of the Danish government with respect to the possibility of terminating public service contracts have already been outlined above.
Co se týče otázky rozdílu mezi kumulovaným deficitem ve výši 360 milionů DKK za období let 2000 až 2005 a celkovou výší podpory poskytnuté v roce 2001, která činila 291 milionů DKK, se vláda domnívá, že konstatování Komise musí být způsobeno nedorozuměním.
As regards the question of the difference between the accumulated deficit of DKK 360 million in the period 2000-2005 and the total aid of DKK 291 million paid in 2001, the Government observes that the Commission’s statement must be due to a misunderstanding.
Částka uvedená jako kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005 je správná, ale částka poskytnutá v roce 2001 společnosti Combus tento kumulovaný deficit přesahovala.
The amount stated for the accumulated deficit in the period 2000-2005 is correct but funds were provided to Combus in 2001 exceeding this accumulated deficit.
Co se týče finančních prostředků poskytnutých vládou, ty dosáhly částky 291 milionů DKK, viz poznámka, že při výpočtu poskytnuté podpory je jednoznačně nutno zahrnout skutečnou poskytnutou částku podle příslušných záruk.
As regards the funds provided by the Government, these amounted to DKK 291 million, cf. the comments that, when calculating the amount of aid paid, it is clearly the actual amount paid under the guarantees that is to be included.
Důležitější připomínkou však je, že částku poskytnutou vládou je nutno přičíst k dluhu 100 milionů DKK prominutému věřitelem.
A more important consideration, however, is that the amount paid by the Government should be added to the creditor’s debt remission of DKK 100 million.
Kapitál poskytnutý v roce 2001 tudíž přesáhl odhadovaný kumulovaný deficit za období let 2000 až 2005.
The capital provided in 2001 therefore exceeded the estimated accumulated deficit for the period 2000-2005.
Opatření k co největšímu zmírnění nepříznivého dopadu podpory na konkurenci
Measures for as far as possible mitigating the adverse effect of the aid on competitors
Dánská vláda se za prvé domnívá, že pokyny k restrukturalizaci z roku 1999 je nutno vykládat v tom smyslu, že použití opatření ke zmírnění narušení hospodářské soutěže v důsledku dopadů podpory na konkurenci je nepovinné a má být vyžadováno jen tam, kde jsou taková opatření nezbytná.
The Danish government first considers that the 1999 restructuring guidelines must be interpreted to mean that the use of measures to mitigate the competition distorting effect of the aid on competitors is optional and is only to be demanded where such measures are necessary.
To je zdůrazněno použitím podmiňovacího způsobu „mělo by se“ v bodě 35 dotyčných pokynů a celým bodem 39 ii).
This is emphasised by the use of the word ‘ought’ in point 35 of the guidelines and the whole of point 39 ii).
Kromě toho dánská vláda upozorňuje, že Komise při přijetí svého původního rozhodnutí nepožadovala, aby společnost Arriva provedla nějaké kompenzační ústupky nebo zavedla opatření, která by mohla zmírnit možné narušení hospodářské soutěže v souvislosti s prodejem.
Moreover, the Danish government points out that the Commission did not request or demand that Arriva make counter-concessions or implement measures that could mitigate potential distortion of competition in connection with the sale when adopting its initial decision.
Za druhé dánská vláda uvádí, že v odvětví autobusové dopravy neexistuje žádná strukturální nadbytečná kapacita.
Secondly, the Danish government points out that there is no structural overcapacity in the bus transport sector.