natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zejména změna klimatu může vést k nenapravitelnému poškození nebo ztrátě statků kulturního dědictví v důsledku jejich křehkosti a stáří.
In particular, climate change may lead to cultural heritage assets being irreversibly damaged or lost because of their fragility and age.
Fyzickou podstatu statků kulturního dědictví jakožto symbolů a pozoruhodností evropských měst a památkových lokalit navíc ohrožují katastrofy a bezpečnostní rizika.
In addition, disasters and security risks threaten the physical nature of cultural heritage assets as symbols and icons of European cities and sites.
Je nutné vynaložit koordinované úsilí, aby tato kombinovaná rizika ohrožující evropské kulturní dědictví nezpůsobila nevratné škody.
In order to prevent that those combined risks to Europe’s cultural heritage produce irreversible damage, concerted actions are needed.
Na svém zasedání dne 3. prosince 2009 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala iniciativu „Kulturní dědictví, změna klimatu a bezpečnost“ (tento název byl později změněn na „Kulturní dědictví a globální změny: nová výzva pro Evropu“) za oblast, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného úsilí členských států v oblasti výzkumu.
At its meeting of 3 December 2009, the Competitiveness Council recognised ‘Cultural Heritage, Climate Change and Security’ (the title was later changed to ‘Cultural Heritage and Global Change: a new challenge for Europe’) as an area where joint programming would provide a major added value to the current, fragmented efforts of Member States in the field of research.
Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k její přípravě.
It therefore adopted conclusions recognising the need to launch a joint programming initiative on the subject and inviting the Commission to contribute to its preparation.
Rada také potvrdila, že společné plánování je proces vedený členskými státy a úlohou Komise je tento proces usnadňovat.
The Council also reaffirmed that joint programming is a process led by Member States, with the Commission acting as a facilitator.
Společné plánování výzkumu kulturního dědictví a globálních změn by umožnilo koordinaci výzkumu v této oblasti, což by významně přispělo k vytvoření plně funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na zachování kulturního dědictví a posílilo vedoucí úlohu Evropy a konkurenceschopnost výzkumu na tomto poli.
Joint programming of research on cultural heritage and global change would provide for coordination of research in this area, contributing significantly to construction of a fully operational European Research Area on cultural heritage preservation and strengthening Europe’s leadership and competiveness of the research in this field.
Za účelem dosažení cílů vytyčených v tomto doporučení by členské státy měly spolupracovat s Komisí při zvažování možných iniciativ Komise, které by členským státům pomohly při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu.
In order to achieve the goals set by this Recommendation, Member States should cooperate with the Commission on exploring possible Commission initiatives to assist Member States with developing and implementing the strategic research agenda.
Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,
In order for the Commission to be able to report to the European Parliament and to the Council, Member States should report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming initiative,
Členské státy se vyzývají, aby vytvořily společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie pomoci zachovat kulturní dědictví ve všech jeho formách a zajistit jeho bezpečnost a udržitelné využívání.
Member States are encouraged to develop a common vision on how cooperation and coordination in the field of research at Union level can help to preserve cultural heritage in all its forms, ensuring its security and sustainable exploitation.
Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly společný strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti zachování a využívání kulturního dědictví v souvislosti s globálními změnami.
Member States are encouraged to develop a common strategic research agenda establishing medium to long-term research needs and objectives in the area of preservation and use of cultural heritage in the context of global change.
Strategický plán výzkumu by měl obsahovat prováděcí plán, který stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k jeho provádění.
The strategic research agenda should contain an implementation plan establishing priorities and timelines and specifying the action, instruments and resources required for its implementation.
Členské státy se vyzývají, aby do strategického plánu výzkumu a prováděcího plánu zahrnuly tato opatření:
Member States are encouraged to include the following actions, as part of the strategic research agenda and of the implementation plan:
zjišťování a výměnu informací o příslušných národních programech a výzkumných činnostech;
identifying and exchanging information on relevant national programmes and research activities;
posílení kapacit pro společné prognózy a posuzování technologií, zejména co se týče dopadu globálních změn na statky kulturního dědictví a příslušných reakcí v oblasti prevence a ochrany;
reinforcing joint foresight exercise and technology assessment capacities, especially regarding the impact of global change on cultural heritage assets and the preventive and conservation responses;
výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů;
exchanging information, resources, best practices, methodologies and guidelines;
určení oblastí nebo výzkumných činností, které by měly prospěch z koordinace nebo společných výzev k předkládání návrhů nebo sdružování zdrojů;
identifying areas or research activities that would benefit from coordination or joint calls for proposals or pooling of resources;
definování způsobů výzkumu, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu d);
defining the modalities for research to be undertaken jointly in the areas referred to in point (d);
zvážení měnících se potřeb návštěvníků a spotřebitelů při definování cílů programů výzkumu kulturního dědictví;
considering the changing needs of visitors and consumers when defining the objectives for cultural heritage research programmes;
ve vhodných případech sdílení stávajících výzkumných infrastruktur nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databank, nebo vývoj modelů pro studium procesů zhoršování stavu kulturního dědictví;
sharing, where appropriate, existing research infrastructures or developing new facilities such as coordinated databanks or the development of models for studying deterioration processes;
podněcování lepší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem, jakož i otevřené inovace mezi různými výzkumnými činnostmi a podnikatelskými odvětvími týkajícími se kulturního dědictví, včetně cestovního ruchu, udržitelné správy a budování nebo rekonstrukce pamětihodností, budov nebo krajiny a souvisejících podnikatelských služeb;
encouraging better collaboration between public and private sectors, as well as open innovation between different research activities and business sectors related to cultural heritage; including tourism, sustainable maintenance and construction or reconstruction of sites, buildings or landscapes and related business services;
poskytování a šíření znalostí, inovací a mezioborových metodických přístupů;
exporting and diffusing knowledge, innovation and interdisciplinary methodological approaches;
budování sítí středisek, která se věnují výzkumu kulturního dědictví.
creating networks between centres dedicated to cultural heritage research.
Členské státy se vyzývají, aby zřídily společnou řídící strukturu pro oblast kulturního dědictví a globálních změn, pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.
Member States are encouraged to set up a common management structure in the field of cultural heritage and global change, with a mandate to establish common conditions, rules and procedures for cooperation and coordination and to monitor the implementation of the strategic research agenda.
Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních programů výzkumu nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností.
Member States are encouraged to jointly implement the strategic research agenda including via their national research programmes or other national research activities.
Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti.
Member States are encouraged to cooperate with the Commission with a view to exploring possible Commission initiatives to assist Member States in developing and implementing the strategic research agenda, and to coordinating the joint programmes with other Union initiatives in this field.
Členské státy se vyzývají, aby pravidelně podávaly Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování.
Member States are encouraged to report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming initiative.
Definice „hmotného a nehmotného kulturního dědictví“ viz: Úmluva UNESCO o ochraně světového kulturního a přírodního dědictví, Paříž, 16. listopadu 1972; Úmluva UNESCO o zachování nemateriálního kulturního dědictví, Paříž, 17. října 2003.
For the definition of ‘tangible and intangible cultural heritage’, refer to: Unesco, Convention concerning the Protection of the World Cultural and Natural Heritage, Paris, 16 November 1972; Unesco, Convention for the Safeguarding of the intangible Cultural Heritage, Paris, 17 October 2003.
ze dne 28. dubna 2010
of 28 April 2010
o výzkumné iniciativě společného plánování „Zdravá strava pro zdravý život“
on the research joint programming initiative ‘A healthy diet for a healthy life’
s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 181 odst. 2 této smlouvy,
Having regard to the Treaty on the Functioning of the European Union, and in particular Article 181(2) thereof,
Zdraví občanů je základním předpokladem růstu a prosperity Unie.
Health of the citizens is essential for growth and prosperity in the Union.
V posledních třech desetiletích došlo k prudkému zvýšení úrovní nadváhy a obezity u obyvatel Unie, zejména u dětí.
In the last 3 decades the levels of overweight and obesity in the population of the Union have risen dramatically, particularly among children.
Trend nesprávného stravování a nízké tělesné aktivity u všech skupin obyvatel Unie se zhoršuje.
The trend of poor diet and low physical activity across the population of the Union is worsening.
Zvyšuje se výskyt chronických zdravotních obtíží, jako jsou kardiovaskulární nemoci, vysoký krevní tlak, diabetes 2. typu, cévní mozkové příhody, některé druhy rakoviny, poškození svalové a kosterní soustavy, a dokonce i řada obtíží v oblasti duševního zdraví.
The prevalence of a number of chronic conditions such as cardiovascular disease, hypertension, type 2 diabetes, strokes, certain cancers, musculo-skeletal disorders and even a range of mental health conditions, is increasing.
Pokud by se podařilo odstranit běžné rizikové faktory závislé na způsobu života, související například se stravováním, mohlo by se zamezit zhruba 80 % případů srdečních onemocnění, cévních mozkových příhod a diabetu 2. typu a 40 % případů rakoviny.
If common lifestyle risk factors, among others diet-related ones, were eliminated, around 80 % of cases of heart disease, strokes and type 2 diabetes, and 40 % of cancers, could be avoided.
Na svém zasedání dne 3. prosince 2009 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala iniciativu „Zdraví, potraviny a prevence onemocnění souvisejících se stravováním“ (tento název byl později změněn na „Zdravá strava pro zdravý život“) za oblast, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného výzkumného úsilí členských států.
At its meeting on 3 December 2009, the Competitiveness Council recognised ‘Health, food and prevention of diet-related diseases’ (the title was later changed to ‘A healthy diet for a healthy life’) as an area where joint programming would provide a major added value to the current, fragmented research efforts by Member States.
Z toho důvodu přijala závěry, v nichž uznala, že je nezbytné zahájit iniciativu společného plánování věnovanou tomuto tématu, a vyzvala Komisi, aby přispěla k přípravě této iniciativy.
It therefore adopted conclusions recognising the need to launch a joint programming initiative on the subject and inviting the Commission to contribute to the preparation of that initiative.
Společné plánování výzkumu v oblasti potravin a zdraví by zabezpečilo koordinaci výzkumu dopadů způsobu života a stravování na zdraví, což by významně přispělo k vytvoření plně funkčního Evropského výzkumného prostoru zaměřeného na prevenci onemocnění souvisejících se stravou a posílilo vedoucí úlohu a konkurenceschopnost výzkumných činností na tomto poli.
Joint programming of research in the field of food and health would provide for coordination of research on the impact of lifestyles and diet on health, contributing significantly to construction of a fully operational European Research Area on prevention of diet-related diseases and strengthening leadership and competitiveness of the research activities in this field.
Aby bylo možné zajistit účinnost jejich společného úsilí v oblasti potravin a zdraví, měly by členské státy vypracovat a provést strategický plán výzkumu založený na společném přístupu k prevenci onemocnění souvisejících se stravováním.
In order to ensure the efficiency of the joint efforts of Member States in the field of food and health, Member States should develop and implement a strategic research agenda based on a common approach to prevention of diet-related diseases.
V zájmu účinného řízení plánovaných společných akcí by měly členské státy zřídit společnou řídící strukturu pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění uvedeného strategického plánu výzkumu.
With a view to ensuring effective management of the joint action to be taken, Member States should set up a common management structure with a mandate to establish common conditions, rules and procedures for cooperation and coordination and to monitor implementation of the strategic research agenda.
Aby Komise mohla pravidelně podávat Evropskému parlamentu a Radě zprávy, měly by členské státy pravidelně podávat Komisi zprávy o pokroku této iniciativy společného plánování,
In order for the Commission to be able to report to the European Parliament and to the Council, Member States should report regularly to the Commission on the progress made on this joint programming,
PŘIJALA TOTO DOPORUČENÍ:
HAS ADOPTED THIS RECOMMMENDATION:
Členské státy se vyzývají, aby vytvořily společnou vizi, jak může spolupráce a koordinace v oblasti výzkumu na úrovni Unie zlepšit prevenci onemocnění souvisejících se stravováním.
Member States are encouraged to develop a common vision on how cooperation and coordination in the field of research at Union level can help to improve prevention of diet-related diseases.
Členské státy se vyzývají, aby vypracovaly strategický plán výzkumu stanovující střednědobé až dlouhodobé potřeby a cíle výzkumu v oblasti prevence onemocnění souvisejících se stravou.
Member States are encouraged to develop a strategic research agenda establishing medium- to long-term research needs and objectives in the area of prevention of diet-related diseases.
Strategický plán výzkumu by měl obsahovat prováděcí plán, jímž se stanoví priority a časové rozvrhy a přesně vymezí činnosti, nástroje a zdroje potřebné k provádění strategického plánu výzkumu.
The strategic research agenda should contain an implementation plan establishing priorities and timelines and specifying the action, instruments and resources required for the implementation for the strategic research agenda.
výměnu informací, zdrojů, osvědčených postupů, metodik a pokynů, zejména při realizaci rozsáhlých kohortních studií a klinických zkoušek;
exchanging information, resources, best practices, methods and guidelines, particularly while establishing large cohorts and clinical studies;
definování postupů výzkumu, včetně kritérií kvality, který má být společně prováděn v oblastech uvedených v písmenu b);
defining the procedure, including quality criteria, for research to be undertaken jointly, in the areas referred to in point (b);
ve vhodných případech sdílení stávající výzkumné infrastruktury nebo budování nových zařízení, například koordinovaných databází, biobank nebo modelů pro extrapolování údajů na lidi;
sharing, where appropriate, existing research infrastructure or developing new facilities such as coordinated databases, biobanks or models for data extrapolation to humans;
poskytování a šíření znalostí, inovací a mezioborových přístupů a zajištění účinného využívání výsledků výzkumu ke zlepšení konkurenceschopnosti Evropy a tvorby politik;
exporting and disseminating knowledge, innovation and interdisciplinary approaches and ensuring the effective use of research outputs to enhance European competitiveness and policy making;
podněcování a podporu užší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem spolu s otevřenou inovací mezi různými podnikatelskými odvětvími;
encouraging and supporting closer collaboration between the public and private sectors, together with open innovation between different business sectors;
vytvoření sítě ze stávajících středisek zabývajících se zejména naukou o spotřebitelích, výživou a technologiemi zpracování.
creating a network between existing centres specialising particularly in consumer science, nutrition and processing technologies.
Členské státy se vyzývají, aby zřídily společnou řídící strukturu pro oblast prevence onemocnění souvisejících se stravováním, pověřenou stanovením společných podmínek, pravidel a postupů pro spolupráci a koordinaci a sledováním provádění strategického plánu výzkumu.
Member States are encouraged to set up a common management structure in the field of prevention of diet-related diseases with a mandate to establish common conditions, rules and procedures for cooperation and coordination and to monitor implementation of the strategic research agenda.
Členské státy se vyzývají, aby společně prováděly strategický plán výzkumu, mimo jiné prostřednictvím svých národních programů výzkumu nebo jiných vnitrostátních výzkumných činností.
Member States are encouraged to jointly implement the strategic research agenda, including via their national research programmes or other national research activities.
Členské státy se vyzývají, aby spolupracovaly s Komisí s cílem prozkoumat možné iniciativy Komise na pomoc členským státům při přípravě a provádění strategického plánu výzkumu a s cílem koordinovat společné programy s jinými iniciativami Unie v této oblasti.
Member States are encouraged to cooperate with the Commission with a view to exploring possible Commission initiatives to assist Member States in developing and implementing the strategic research agenda and with a view to coordinating the joint programmes with other Union initiatives in this field.
o výzkumné iniciativě společného plánování „Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu“
on the research joint programming initiative on ‘Agriculture, food security and climate change’
Odvětví zemědělství a lesnictví jsou vystaveny silnému působení změny klimatu, jelikož přímo závisejí na klimatických podmínkách, přičemž emise ze zemědělství v Unii představují 14 % celosvětových emisí skleníkových plynů.
The sectors of agriculture and forestry are highly exposed to climate change since they directly depend on climatic conditions while emissions from agriculture in the Union account for 14 % of global greenhouse gas emissions.
Změna klimatu je jedním z hlavních problémů zemědělství při zajišťování výživy obyvatel světa, jejichž počet má podle odhadů do roku 2050 dosáhnout 9 miliard.
Climate change is one of the main challenges to agriculture in feeding the world’s population, which is expected to reach 9 billion by 2050.
Předpokládá se, že celosvětová poptávka po potravinách stoupne o 50 % do roku 2030 a zdvojnásobí se do roku 2050, tedy v době, kdy se očekává, že silně poroste poptávka po biomase pro nepotravinářské účely.
Global demand for food is expected to have increased by 50 % by 2030 and to have doubled by 2050, in a time when demand for biomass for non-food purposes is predicted to grow strongly.
Zemědělství a lesnictví čelí prudce stoupající poptávce po biomase pro nepotravinářské účely, která je důsledkem úsilí o zmírňování změny klimatu v jiných odvětvích a potřeby přechodu na hospodářství s nízkými emisemi uhlíku.
Agriculture and forestry face strongly increasing non-food demand for biomass, driven by mitigation efforts in other sectors and by the need to switch to a low-carbon economy.
Celosvětové zásoby některých základních potravin se snížily a častěji může docházet k prudkým nárůstům cen potravin, k jakým došlo například v roce 2008, pokud se nepodaří stoupající poptávku systematicky pokrývat.
Global stocks of some staple foods have declined, and peaks in food prices, such as those seen during 2008, may become more frequent if rising demand cannot be consistently matched by supply.
Změna klimatu může nepříznivě ovlivnit výnosy plodin, živočišnou výrobu a místo produkce a může mít závažné důsledky pro příjmy zemědělských podniků, využívání půdy a hospodářství venkova v některých částech Unie.
Climate change can affect crop yields, livestock management and the location of production, and can have important consequences for farm income, land use and rural economies in certain parts of the Union.
Zemědělské odvětví tropických a subtropických zemí, zejména v subsaharské Africe, je změnou klimatu extrémně ohrožené a jakákoli závažná potravinová krize v těchto regionech by měla dopad na Evropu.
The agricultural sector of tropical and sub-tropical countries, particularly in sub-Saharan Africa, is extremely vulnerable to climate change and any major food crisis in those regions would have an impact on Europe.
Aby tato kombinovaná rizika nezpůsobila nevratné škody a aby se podařilo dosáhnout udržitelného zásobování potravinami v podmínkách změny klimatu, je nutné vynaložit koordinované úsilí.
Concerted actions are needed to prevent that those combined risks lead to irreversible damage and to achieve a sustainable food supply under changing climate conditions.
Tato iniciativa společného plánování je také významná pro rozvoj společné zemědělské politiky.
This joint programming initiative is also relevant to the development of the common agricultural policy.
Na svém zasedání dne 3. prosince 2009 Rada ve složení pro konkurenceschopnost uznala iniciativu „Zemědělství, zajišťování potravin a změna klimatu“ za oblast, ve které by společné plánování významně přispělo ke zlepšení stávajícího roztříštěného výzkumného úsilí členských států.
At its meeting on 3 December 2009, the Competitiveness Council recognised ‘Agriculture, food security and climate change’ as an area where joint programming would provide a major added value to the current, fragmented research efforts by Member States.