natgillin/translations-raw huggingface dataset:
IMO MSC.263(84)
IMO Res. MSC.263(84),
Přijímač Galileo prav.
Galileo Receiver
IMO MSC.233(82) rez.
IMO Res. MSC.233(82),
IV/14 prav.
Reg. IV/14.
IMO MSC.246(83) rez.
IMO Res. MSC.246(83),
IMO MSC.247(83) rez.
IMO Res. MSC.247(83),
IMO MSC.256(84)
IMO Res. MSC.256(84).
IV/8 rez.
Reg.IV/8,
IMO A.805(19) rez.
IMO Res. A.805(19),
Radiový rezervní zdroj energie prav.
Radio reserve source of energy
16 IMO COMSAR oběž.
IMO COMSAR Circ.16,
Přesunuto do A.1/5.19
Moved to A.1/5.19.
IV/6 rez.
Reg. IV/6,
Lodní bezpečností pohotovostní systém prav.
Ship security alert system
XI-2/6 rez.
Reg. XI-2/6,
IMO MSC.147(77) IMO MSC/oběž.
IMO Res. MSC.147(77),
IMO MSC.80(70) IMO COMSAR oběž.
IMO Res. MSC.80 (70),
Přesunuto do A.1/6.1
Moved to A.1/6.1.
COLREG 72 příloha III/3
COLREG 72 Annex III/3.
COLREG 72 příloha III/3 rez.
COLREG 72 Annex III/3,
píšťaly – COLREG 72 příloha III/1 (výkon)
Whistles — COLREG 72 Annex III/1 (Performance),
zvonky nebo gongy – COLREG 72 příloha III/2 (výkon)
Bells or Gongs — COLREG 72 Annex III/2 (Performance),
zvonky nebo gongy – COLREG 72 příloha III/2 (výkon)
Bells or Gongs - COLREG 72 Annex III/2 (Performance).
XII/11
Reg. XII/11,
konference SOLAS 1997, rezoluce 5
1997 SOLAS Conference Res. 5.
IMO MSC.1/oběž. 1229
IMO MSC.1/Circ 1229.
Detektory vodní hladiny lodí pro dopravu hromadného nákladu
Water level detectors on bulk carriers
SOLAS kapitola II-1 zařízení
SOLAS Chapter II-1 equipment
Ex A.2/3.3
ex. A.2/3.3
II-1/44 rez.
Reg. II-1/44,
HSC: Předpisy pro vysokorychlostní plavidla;
HSC, High Speed Craft Code.
IBC: Mezinárodní předpis pro stavbu a vybavení lodí pro hromadnou přepravu nebezpečných chemikálií;
IBC, International Bulk Chemical Code. ICAO, International Civil Aviation Organisation.
ISO 15372 (2000)
ISO 15372 (2000).
ISO 5489 (2008)
ISO 5489 (2008).
IMO A.658(16)
IMO Res. A.658(16).
EN ISO 8729 (1998)
EN ISO 8729 (1998).
ISO 15372 (2000)
ISO 15372 (2000)
příloha I, prav.14
Annex I, Reg. 14,
ISO 15538 (2001)
ISO 15538 (2001).
IMO A.800(19)
IMO Res. A.800(19).
ISO 15364 (2007) IMO MSC/oběž.
ISO 15364 (2007),
IMO A.753(18)
IMO Res. A.753(18),
ISO 15541 (1999)
ISO 15541 (1999).
ISO 1716 (2002)
ISO 1716 (2002).
IEC 60092-504 (2001)
IEC 60092-504 (2001),
IEC 60079-0 (2007)
IEC 60079-0 (2007),
IEC 60079-10 (2002)
IEC 60079-10 (2002),
IEC 60079-11 (2006)
IEC 60079-11 (2006),
IEC 60079-15 (2005)
IEC 60079-15 (2005),
IEC 60079-26 (2006)
IEC 60079-26 (2006).
ISO 15370 (2001)
ISO 15370 (2001).
ISO 23269-1 (2008)
ISO 23269-1 (2008).
ISO 15371 (2009)
ISO 15371 (2009).
IEC 60533 (1999)
IEC 60533 (1999).
ISO 11601 (2008)
ISO 11601 (2008).
IMO A.694(17)
IMO Res. A.694(17).
ISO 1069 (1973)
ISO 1069 (1973),
ISO 25862 (2009)
ISO 25862 (2009),
IEC 60945 (2002)
IEC 60945 (2002).
IEC 60945 (2002)
IEC 60945 (2002),
IEC 62288 Ed.1.0 (2008)
IEC 62288 Ed.1.0(2008).
EN ISO 8728 (1998)
EN ISO 8728 (1998),
ISO 8728 (1997)
ISO 8728 (1997),
IEC 61023 (2007)
IEC 61023 (2007),
ISO 20672 (2007)
ISO 20672 (2007),
IEC 61075 (1991)
IEC 61075 (1991),
IEC 61108-1 (2003)
IEC 61108-1 (2003),
IEC 61108-2 (1998)
IEC 61108-2 (1998),
ISO 11674 (2006)
ISO 11674 (2006),
IEC 61097-1 (2007)
IEC 61097-1 (2007).
ISO 20673 (2007)
ISO 20673 (2007),
ISO 22554 (2007)
ISO 22554 (2007),
ISO 22555 (2007)
ISO 22555 (2007),
ISO 25862 (2009)
ISO 25862 (2009).
IEC 61996-1 (2007-11)
IEC 61996-1 (2007-11),
IEC 61174 (2008)
IEC 61174 (2008),
ISO 16328 (2001)
ISO 16328 (2001),
ITU-R M. 1371-3 (2007)
ITU-R M. 1371-3(2007).
IEC 61993-2 (2001)
IEC 61993-2 (2001),
IEC 62065 (2002)
IEC 62065 (2002),
ITU-R M. 628-3(11/93)
ITU-R M. 628-3(11/93),
ITU-R M. 1177-3(06/03)
ITU-R M. 1177-3(06/03).
IEC 62388 Ed.1.0 (2007)
IEC 62388 Ed.1.0(2007).
EN ISO 8729 (1998)
EN ISO 8729 (1998),
ISO 8729 (1997)
ISO 8729 (1997),
ISO 16329 (2003)
ISO 16329 (2003),
ISO 22090-3 (2004)
ISO 22090-3 (2004),
ISO 17884 (2004)
ISO 17884 (2004),
ISO 16273 (2003)
ISO 16273 (2003),
IEC 61108-4 (2004)
IEC 61108-4 (2004),
IEC 61996-2 (2007)
IEC 61996-2 (2007),
IMO A.889(21)
IMO Res.A.889(21).
IMO A.889(21)
IMO Res. A.889(21)
ISO 799 (2004)
ISO 799 (2004).
ITU-R M.489-2 (10/95)
ITU-R M.489-2 (10/95),
ITU-R M.493-12 (03/07)
ITU-R M.493-12 (03/07),
ITU-R M.541-9 (05/04)
ITU-R M.541-9 (05/04),
ITU-R M.689-2 (11/93)
ITU-R M.689-2 (11/93).
IEC 61097-3 (1994)
IEC 61097-3 (1994),
IEC 61097-7 (1996)
IEC 61097-7 (1996),
ITU-R M.541-9 (05/04)
ITU-R M.541-9 (05/04).
IEC 61097-8 (1998)
IEC 61097-8 (1998).
ITU-R M.540-2 (06/90)
ITU-R M.540-2 (06/90),
ITU-R M.625-3 (10/95)
ITU-R M.625-3 (10/95).
IEC 61097-6 (2005-12)
IEC 61097-6 (2005-12).
IEC 61097-4 (1994)
IEC 61097-4 (1994).
ITU-R M.491-1 (07/86)
ITU-R M.491-1 (07/86),
ITU-R M.492-6 (10/95)
ITU-R M.492-6 (10/95),
ITU-R M.625-3 (10/95)
ITU-R M.625-3 (10/95),
ITU-R M.688 (06/90)
ITU-R M.688 (06/90).
ITU-R M.633-3 (05/04)
ITU-R M.633-3 (05/04),
ITU-R M.690-1 (10/95)
ITU-R M.690-1 (10/95).
IEC 61097-2 (2008) IMO MSC/oběž.
IEC 61097-2 (2008),
IEC 61097-9 (1997)
IEC 61097-9 (1997),
ITU-R M.1173 (10/95)
ITU-R M.1173 (10/95).
IEC 61097-4 (2007)
IEC 61097-4 (2007),
ITU-R M.476-5 (10/95)
ITU-R M.476-5 (10/95),
ITU-R M. 541-9(05/04)
ITU-R M. 541-9 (05/04).
ITU-R M.489-2 (10/95)
ITU-R M.489-2 (10/95).
IEC 61097-12 (1996)
IEC 61097-12 (1996).
IEC 61097-13 (2003) IMO MSC/oběž.
IEC 61097-13 (2003),
Zařízení podle SOLAS kapitoly II-1.
Equipment under SOLAS Chapter II-1.
Stavba – konstrukce, rozdělení na úseky a stabilita, strojní a elektrická zařízení
Construction — structure, subdivision and stability, machinery and electrical installations
EN ISO 6529 (2001)
EN ISO 6529 (2001),
EN ISO 6530 (2005)
EN ISO 6530 (2005),
IMO A.800(19)
IMO Res. A.800 (19).
IEC 61924 (2006)
IEC 61924 (2006),
ITU-R M. 1176 (10/95)
ITU-R M 1176 (10/95).
IEC 61209 (1999)
IEC 61209 (1999),
IMO A.694(17)
IMO Res. A.694 (17).
IMO MSC.1/oběž. 1307
IMO MSC.1/Circ 1307.
ITU-R M.693 (06/90)
ITU-R M.693 (06/90).
úmluva ICAO příloha 10, předpisy pro radiová zařízení
ICAO Convention, Annex 10, Radio Regulations.
ETSI EN 301 688 V1.1.1 (2000-07)
ETSI EN 301688 V1.1.1 (2000-07),
Směrnice Komise 2010/69/EU
Commission Directive 2010/69/EU
kterou se mění přílohy směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla
amending the Annexes to European Parliament and Council Directive 95/2/EC on food additives other than colours and sweeteners
s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 178/2002 ze dne 28. ledna 2002, kterým se stanoví obecné zásady a požadavky potravinového práva, zřizuje Evropský úřad pro bezpečnost potravin a stanoví postupy týkající se bezpečnosti potravin [2], a zejména na článek 53 uvedeného nařízení,
Having regard to Regulation (EC) No 178/2002 of the European Parliament and of the Council of 28 January 2002 laying down the general principles and requirements of food law, establishing the European Food Safety Authority and laying down procedures in matters of food safety [2], and in particular Article 53 thereof,
po konzultaci s Vědeckým výborem pro potraviny a s Evropským úřadem pro bezpečnost potravin,
After consulting the Scientific Committee on Food and the European Food Safety Authority,
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 95/2/ES o potravinářských přídatných látkách jiných než barviva a náhradní sladidla [3] stanoví seznam potravinářských přídatných látek, které lze v Evropské unii používat, a podmínky jejich použití.
European Parliament and Council Directive 95/2/EC on food additives other than colours and sweeteners [3] lays down a list of food additives that may be used in the European Union and the conditions for their use.
V oblasti potravinářských přídatných látek došlo od přijetí směrnice 95/2/ES k technickému vývoji.
There have been technical developments in the field of food additives since the adoption of Directive 95/2/EC.
Uvedená směrnice by měla být změněna tak, aby tento vývoj zohledňovala.
This Directive should be adapted to take into account those developments.
Podle článku 31 nařízení (ES) č. 1333/2008 platí, že do doby, než budou vytvořeny seznamy potravinářských přídatných látek Unie podle ustanovení článku 30 uvedeného nařízení, je nutné přílohy směrnice 95/2/ES podle potřeby doplnit o opatření přijatá Komisí.
In accordance with Article 31 of Regulation (EC) No 1333/2008 until the establishment of the Union lists of food additives as provided for in Article 30 of that Regulation is completed, the Annexes to Directive 95/2/EC shall be amended, where necessary, by measures adopted by the Commission.
Stabilizátory agar (E 406), karagenan (E 407), karubin (E 410), guma guar (E 412), xanthan (E 415), pektiny (E 440), celulosa (E 460), karboxymethylcelulosa (E 466), oxidované škroby (E 1404), fosfát škrobu (E 1410), zesíťovaný fosfát škrobu (E 1412), fosfát zesíťovaného fosfátu škrobu (E 1413), acetylovaný zesíťovaný fosfát škrobu (E 1414), acetylovaný škrob (E 1420), acetylovaný zesíťovaný adipát škrobu (E 1422), hydroxypropylether škrobu (E 1440), hydroxypropylether zesíťovaného fosfátu škrobu (E 1442), sodná sůl oktenylsukcinátu škrobu (E 1450), acetylovaný oxidovaný škrob (E 1451) a emulgátor mono a diglyceridy mastných kyselin (E 471) je v současné době podle směrnice 95/2/ES povoleno používat pro různé účely.
The following stabilisers agar (E 406), carrageenan (E 407), locust bean gum (E 410), guar gum (E 412), xanthan gum (E 415), pectins (E 440), cellulose (E 460), carboxy methyl cellulose (E 466), oxidised starch (E 1404), monostarch phosphate (E 1410), distarch phosphate (E 1412), phosphated distarch phosphate (E 1413), acetylated distarch phosphate (E 1414), acetylated starch (E 1420), acetylated distarch adipate (E 1422), hydroxyl propyl starch (E 1440), hydroxy propyl distarch phosphate (E 1442), starch sodium octenyl succinate (E 1450), acetylated oxidised starch (E 1451) and emulsifier mono- and diglycerides of fatty acids (E 471) are currently authorised under Directive 95/2/EC for a variety of uses.
U těchto přídatných látek byl Vědeckým výborem pro potraviny (dále jen VVP) stanoven přijatelný denní příjem (ADI) jako „nespecifikovaný“, a proto nepředstavují pro zdraví spotřebitelů žádné riziko.
These food additives have been allocated an acceptable daily intake (ADI) ‘not specified’ by the Scientific Committee on Food (hereinafter SCF) and therefore do not present any hazard to the health of consumers.
Existuje technologická potřeba rozšířit jejich použití v neochucených kysaných smetanových výrobcích s živou kulturou a náhražkách o obsahu tuku nižším než 20 % pro účely zajištění stability a integrity emulze.
There is a technological need to extend their uses to unflavoured live fermented cream products and substitute products with a fat content of less than 20 % to ensure the stability and integrity of the emulsion.
Toto použití by bylo pro spotřebitele přínosem vzhledem k širšímu výběru kysaných smetanových výrobků se sníženým obsahem tuku s obdobnými vlastnostmi jako u běžných výrobků.
This use would benefit the consumer by providing the choice of reduced fat fermented cream products with similar properties as to the ordinary product.
Je proto vhodné toto dodatečné použití povolit.
It is therefore appropriate to authorise this additional use.
Vědecký výbor pro potraviny přehodnotil v roce 1990 mléčnan sodný a draselný (E 325 a E 326), octan draselný (E 261), octan sodný (E 262 i) a hydrogenoctan sodný (E 262 ii) a dospěl k závěru, že všechny tyto látky jsou přítomny v potravinách jako přirozené složky a že jejich příjem je pravděpodobně nevýznamný ve srovnání s příjmem z přírodních zdrojů.
In 1990, the SCF evaluated sodium and potassium salts of lactate (E 325 and E 326), potassium acetate (E 261), sodium acetate (E 262i) and sodium hydrogen acetate (E 262ii) and came to the conclusion that they are all naturally present as constituents in food and estimates of their intake are likely to be insignificant compared to the intake from natural sources.
Z toho důvodu byly všechny tyto látky zařazeny do „skupiny s nespecifikovaným přijatelným denním příjmem“.
Therefore they were all allocated a ‘group ADI not specified’.
Následně bylo obecně schváleno používání těchto potravinářských přídatných látek ve všech potravinách, kromě potravin uvedených v čl. 2 odst. 3 směrnice 95/2/ES.
Consequently, these food additives are generally permitted for use in all foodstuffs, other than those referred to in Article 2(3) of Directive 95/2/EC.
Je vypracován návrh na rozšíření použití těchto potravinářských přídatných látek v balených polotovarech z čerstvě mletého masa za účelem kontroly růstu mikrobiálních patogenů (např. Listeria, E. coli O157).
There is a proposal to extend the use of these food additives into pre-packed preparations of fresh minced meat to control the growth of microbial pathogens, e.g. Listeria, E. coli O157.
Na základě tohoto technologického opodstatnění a s přihlédnutím k tomu, že toto použití nevyvolává žádné obavy ohledně bezpečnosti, je vhodné dodatečné použití těchto potravinářských přídatných látek v balených polotovarech z čerstvě mletého masa povolit.
Based on this technological justification, and taking into account that this use raises no safety concern, it is appropriate to permit the additional use of these food additives in pre-packed preparations of fresh minced meat.
Sorbáty (E 200, E 202, E 203) a benzoáty (E 210, E 211, E 212, E 213) je v současné době podle směrnice 95/2/ES povoleno používat jako potravinářské přídatné látky.
Sorbates (E 200, E 202, E 203) and benzoates (E 210, E 211, E 212, E 213) are currently permitted as food additives under Directive 95/2/EC.
Dodatečné použití těchto potravinářských přídatných látek jako konzervantů je navrženo u analogů výrobků z ryb na bázi mořských řas (analogy kaviáru vyrobené z mořských řas) pro povrchovou úpravu různých potravin za účelem prevence růstu plísní a kvasinek a vzniku mykotoxinů.
An additional use as preservative of these food additives is proposed in seaweed-based fish product analogues (caviar analogues made of seaweed) as topping on various foods in order to prevent the growth of moulds and yeasts and the formation of mycotoxins.
U těchto solí je stanoven přijatelný denní příjem 0–25 mg, respektive 0–5 mg/kg tělesné hmotnosti.
These salts are allocated an ADI of 0-25 mg/kg bw and 0-5 mg/kg/ bw respectively.
Podle nejhoršího scénáře, v případě použití maximálních koncentrací, je odhadovaný příjem v porovnání s ADI velmi nízký.
On the basis of a worst case scenario where the maximum concentrations were used, the intake estimates are very low compared to the ADI.
Expozice spotřebitelů v důsledku tohoto použití nevyvolává žádné obavy ohledně bezpečnosti.
The exposure of the consumer as a result of this use does not give rise to safety concern.
S ohledem na technologický vývoj a skutečnost, že tyto nové výrobky představují pouze okrajovou oblast na trhu, je proto vhodné povolit dodatečné použití sorbátů a benzoátů ve výrobcích, které jsou analogy rybího masa na bázi mořských řas.
It is therefore appropriate to permit the additional use of sorbates and benzoates in seaweed based fish analogue products, bearing in mind the technological justification and the fact that this new product represents a niche market.
Použití sorbátů (E 200, E 202, E 203) a benzoátů (E 210, E 211, E 212, E 213) je požadováno u piv v KEG sudech s přídavkem fermentovatelných cukrů a/nebo ovocných šťáv či koncentrátů vyšším než 0,5 %, která jsou podávána jako točená přímo ze sudu.
The use of sorbates (E 200, E 202, E 203) and benzoates (E 210, E 211, E 212, E 213) is requested for beers in keg to which more than 0,5 % fermentable sugars and/or fruit juices or concentrates have been added and which are directly served on draft.
Tato piva v KEG sudech mohou být napojená na výčepní zařízení po delší dobu.
These beers in keg may stay connected to the beer tap for a longer time.
Vzhledem k tomu, že připojení sudu k výčepnímu zařízení nelze realizovat za sterilních podmínek, může dojít k mikrobiologické kontaminaci KEG sudu.
As the connection of the keg to the tap cannot be performed under sterile conditions, microbiological contamination of the keg is possible.
To je problémem u piv, která stále obsahují fermentovatelné cukry, jelikož ty mohou způsobit růst nebezpečných mikroorganismů.
This is a problem for beers which still contain fermentable sugars because this may lead to the growth of hazardous microorganisms.
Proto jsou zapotřebí antimikrobiální činidla v točených pivech a do kterých byly přidány fermentovatelné cukry a/nebo ovocné šťávy či koncentráty.
Therefore antimicrobial agents are required in draft beers and to which fermentable sugars and/or fruit juices or concentrates have been added.
S ohledem na příjem představuje konzumace těchto točených ovocných piv pouze okrajovou oblast na trhu a odhadovaný příjem sorbátů a benzoátů v případě „nejhoršího scénáře“ by měl být nižší než jejich příslušná hodnota ADI.
From an intake point of view, the consumption on draft of such fruit beers remains marginal and the intake estimates for sorbates and benzoates, on the grounds of a ‘worst case approach’, should be below their respective ADIs.
Je proto vhodné povolit dodatečné použití sorbátů a benzoátů u piv v KEG sudech obsahujících více než 0,5 % přidaného fermentovatelného cukru a/nebo ovocných šťáv či koncentrátů.
Therefore it is appropriate to permit the additional use of sorbates and benzoates in beer in kegs containing more than 0,5 % added fermentable sugar and/or fruit juices or concentrates.
Pro prevenci rozšíření plísní na citrusových plodech je povoleno pro účely jejich ošetření po sklizni použít pesticidy, jako např. imazalil a thiabendazol.
To prevent the development of moulds on citrus fruit, their post harvest treatment with pesticides such as imazalil and thiabendazole is authorised.
Pro účely částečného nebo úplného nahrazení těchto pesticidů pro ošetření citrusového ovoce lze použít sorbáty (E 200, E 202, E 203).
Sorbates (E 200, E 202, E 203) could be used to replace these pesticides partly or completely for the treatment of citrus fruit.
Sorbáty lze aplikovat na povrch neloupaných čerstvých citrusových plodů za pomoci těchto vosků: včelí vosk, kandelilový vosk, karnaubský vosk a šelak (E 901, E 902, E 903 a E 904).
Sorbates can be applied on the surface of the unpeeled fresh citrus fruit via the authorised waxes: beeswax, candelilla wax, carnauba wax and shellac (E 901, E 902, E 903 and E 904 respectively).
Expozice spotřebitelů těmto potravinářským přídatným látkám v důsledku takového použití nevyvolává žádné obavy ohledně bezpečnosti.
The exposure of the consumer to these additives due to this use is not a cause of safety concern.
Je proto vhodné povolit její dodatečné použití.
It is therefore appropriate to authorise its additional use.
Spotřebitelé se mohou rozhodnout doplňovat svůj příjem některých živin prostřednictvím doplňků stravy.
Consumers may choose to supplement their intake of some nutrients with food supplements.
Toto zpracování může podpořit růst mikroorganismů.
Such processing may favour the development of microorganisms.
Pro účely prevence růstu těchto mikroorganismů by měl být povolen přídavek sorbátů (E 200, E 202, E 203) a benzoátů (E 210, E 211, E 212 a E 213) ve vitaminu A a v kombinacích vitaminů A a D, jsou-li použity v doplňcích stravy dodávaných v sušené formě.
In order to prevent the growth of these microorganisms, the addition of sorbates (E 200, E 202, E 203) and benzoates (E 210, E 211, E 212 and E 213) should be authorised in vitamin A and in combinations of vitamins A and D when used in food supplements supplied in dried form.
Podle směrnice 95/2/ES jsou oxid siřičitý a siřičitany (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) povolenými potravinářskými přídatnými látkami, které přednostně slouží jako antimikrobiální látky a zabraňují chemickému znehodnocení.
Sulphur dioxide and sulphites (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) are food additives authorised under Directive 95/2/EC which act primarily as antimicrobial agents and controlling chemical spoilage.
Použití oxidu siřičitého a siřičitanů chrání čerstvé borůvky před růstem plísní.
The use of sulphur dioxide and sulphites will protect fresh blueberries against fungi growth.
Vzhledem k tomu, že se jedná o okrajovou oblast na trhu, mělo by se povolit dodatečné použití oxidu siřičitého a siřičitanů pro ochranu čerstvých borůvek před růstem plísní.
The additional use of sulphur dioxide and sulphites should be authorised in order to help preserve fresh blueberries against fungi growth, bearing in mind that this is likely to represent a niche market.
S ohledem na podložené technologické důvody pro povolení tohoto nového použití, na nutnost usnadnění celosvětového obchodu a na zanedbatelný dopad z hlediska příjmu oxidu siřičitého a siřičitanů je proto vhodné povolit dodatečné použití oxidu siřičitého u borůvek na úrovni koncentrace uvedené v příloze této směrnice.
Taking also into consideration the sound technological reasons for including these new authorisations, the need to facilitate worldwide trade and its negligible impact in term of sulphur and sulphite intake, it is therefore appropriate to authorise the additional use of sulphur dioxide in blueberries at the concentration level indicated in the Annex to this Directive.
Pro výrobu skořicových tyčinek (pouze Cinnamomum ceylanicum), známých také jako „cívky“, se používají čerstvé slupky vnitřní kůry skořicovníku.
For the production of cinnamon sticks (Cinnamomum ceylanicum only), also known as ‘quills’, the fresh peels of the inner bark of the cinnamon tree is used.
Slupka je vystavena mikrobiální kontaminaci a napadení hmyzem, zejména v tropických a vlhkých klimatických podmínkách v zemi výroby.
The peel is exposed to microbial contamination and insect attacks, particularly under tropical and humid climatic conditions, in the producing country.
Vhodným ošetřením proti této mikrobiální kontaminaci a napadení hmyzem je fumigace oxidem siřičitým.
Sulphur dioxide fumigation is an appropriate treatment against such microbial contamination and insect attacks.
V roce 1994 Vědecký výbor pro potraviny stanovil ADI 0–0,7 mg/kg tělesné hmotnosti a dospěl k závěru, že použití oxidu siřičitého a dalších sirných sloučenin by za účelem omezení vzniku závažných astmatických reakcí mělo být limitováno.
In 1994, the SCF established an ADI of 0-0,7 mg/kg bw and considered that the use of sulphur dioxide and other sulphiting agents should be limited in order to limit the occurrence of severe asthmatic reactions.
Přestože by mělo být použití oxidu siřičitého a siřičitanů omezeno, toto specifické použití má zanedbatelný vliv s ohledem na příjem oxidu siřičitého a siřičitanů.
Although the use of sulphur dioxide and sulphites should be limited, this specific use represents a negligible contributor in relation to the intake of sulphur dioxide and sulphites.
Proto je výhradně u tohoto konkrétního druhu skořice vhodné povolit dodatečné použití oxidu siřičitého a siřičitanů (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228).
It is therefore appropriate to authorise the additional use of sulphur dioxide and sulphites (E 220, E 221, E 222, E 223, E 224, E 226, E 227, E 228) only in this particular type of cinnamon.
Evropský úřad pro bezpečnost potravin (dále jen „EFSA“) vyhodnotil informace o bezpečnosti použití nisinu v dodatečné kategorii potravin „tekutá vejce“ a o bezpečnosti nisinu vyráběného prostřednictvím modifikovaného výrobního procesu.
The European Food Safety Authority (hereinafter EFSA) assessed the information on the safety of use of nisin in an additional food category of liquid eggs, and on the safety of nisin produced using a modified production process.
Ve svém stanovisku vydaném dne 26. ledna 2006 [5] potvrdil dříve stanovený přijatelný denní příjem (ADI) 0–0,13 mg na kg tělesné hmotnosti na den u nisinu vyráběného za použití nového výrobního procesu a procesu extrahování na základě fermentace cukrů jako náhražky za tradičně používané médium na bázi mléka.
The EFSA confirmed in its opinion on 26 January 2006 [5] the previously established ADI of 0-0,13 mg/kg for the nisin produced using a new manufacturing and extraction process based on fermentation of a sugar medium as a replacement for the traditionally milk-based medium.