natgillin/translations-raw huggingface dataset:
použitím hodnoty vypočítané jako součet faktorů vzorce uvedeného v příloze IV části C bodě 1, kde pro některé činitele mohou být použity rozložené standardní hodnoty v příloze IV části D nebo E a pro všechny ostatní činitele skutečné hodnoty vypočítané podle metodiky stanovené v příloze IV části C.
by using a value calculated as the sum of the factors of the formula referred to in point 1 of Part C of Annex IV, where disaggregated default values in Part D or E of Annex IV may be used for some factors, and actual values, calculated in accordance with the methodology laid down in Part C of Annex IV, for all other factors.
Do doby, než bude vyvinuta zkušební metodika stanovená v odstavci 1, se přítomnost kovového aditiva methylcyklopentadienyl mangan trikarbonylu (MMT) v palivech od 1. ledna 2011 omezuje na 6 mg manganu na litr.
Pending the development of the test methodology referred to in paragraph 1, the presence of the metallic additive methylcyclopentadienyl manganese tricarbonyl (MMT) in fuel shall be limited to 6 mg of manganese per litre from 1 January 2011.
Od 1. ledna 2014 je maximální hodnota 2 mg manganu na litr.
The limit shall be 2 mg of manganese per litre from 1 January 2014.
potřebu případných úprav čl. 2 odst. 6 a 7 a čl. 7a odst. 2 písm. b) za účelem zhodnocení možného podílu na splnění cíle snižování emisí skleníkových plynů do roku 2020 až o 10 %.
the potential need for adjustments to Articles 2(6), 2(7) and 7a(2)(b) in order to assess possible contributions for reaching a greenhouse gas reduction target of up to 10 % by 2020.
Tyto úvahy se budou zakládat na možnosti snížení emisí skleníkových plynů během životního cyklu paliv a energií v rámci Společenství, přičemž zohlední zejména veškerý pokrok v oblasti technologií zachycování a ukládání uhlíku, které jsou bezpečné pro životní prostředí, a v oblasti elektrických silničních vozidel, jakož i nákladovou efektivnost prostředků ke snižování těchto emisí podle čl. 7a odst. 2 písm. b);
These considerations shall be based on the potential for life cycle greenhouse gas emission reductions from fuels and energy within the Community, taking into account in particular any developments in environmentally safe carbon capture and storage technologies and in electric road vehicles, and the cost effectiveness of means of reducing those emissions, as referred to in Article 7a(2)(b);
% (V/V)
% v/v
Odchylně od bodu 2 lze hodnoty vypočtené jako gCO2eq/MJ upravit s přihlédnutím k rozdílům mezi palivy v hodnotě vykonané užitečné práce vyjádřené jako km/MJ.
By derogation from point 2, values calculated in terms of gCO2eq/MJ may be adjusted to take into account differences between fuels in useful work done, expressed in terms of km/MJ.
Tuto úpravu je možno provést jen v případě, že existují důkazy o rozdílech ve vykonané užitečné práci.
Such adjustments shall only be made where evidence of the differences in useful work done is provided.
Oprava prováděcího nařízení Rady (EU) č. 102/2012 ze dne 27. ledna 2012, kterým se ukládá konečné antidumpingové clo na dovoz ocelových lan a kabelů pocházejících z Čínské lidové republiky a Ukrajiny, rozšířené na dovoz ocelových lan a kabelů zasílaných z Maroka, Moldavska a Korejské republiky, bez ohledu na to, zda je u něho deklarován původ z těchto zemí, na základě přezkumu před pozbytím platnosti podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009 a kterým se zastavuje řízení o přezkumu před pozbytím platnosti týkající se dovozu ocelových lan a kabelů pocházejících z Jižní Afriky podle čl. 11 odst. 2 nařízení (ES) č. 1225/2009
Corrigendum to Council Implementing Regulation (EU) No 102/2012 of 27 January 2012 imposing a definitive anti-dumping duty on imports of steel ropes and cables originating in the People’s Republic of China and Ukraine as extended to imports of steel ropes and cables consigned from Morocco, Moldova and the Republic of Korea, whether declared as originating in these countries or not, following an expiry review pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009 and terminating the expiry review proceeding concerning imports of steel ropes and cables originating in South Africa pursuant to Article 11(2) of Regulation (EC) No 1225/2009
(Úřední věstník Evropské unie L 36 ze dne 9. února 2012)
(Official Journal of the European Union L 36 of 9 February 2012)
Strana 15, čl. 1 odst. 4, závěr uvozující věty:
Page 15, Article 1(4), the end of the opening sentence:
„…, vyjma ocelových lan a kabelů vyráběných níže uvedenými společnostmi:“,
‘…, with the exception of those produced by the companies listed below:’,
Na zde uvedené společnosti se vztahují podmínky stanovené v čl. 1 odst. 2 prováděcího nařízení (EU) č. 400/2010.“
The conditions provided in Article 1(2) of Implementing Regulation (EU) No 400/2010 apply to the companies hereby listed.’.
o geologickém ukládání oxidu uhličitého a o změně směrnice Rady 85/337/EHS, směrnic Evropského parlamentu a Rady 2000/60/ES, 2001/80/ES, 2004/35/ES, 2006/12/ES a 2008/1/ES a nařízení (ES) č. 1013/2006
on the geological storage of carbon dioxide and amending Council Directive 85/337/EEC, European Parliament and Council Directives 2000/60/EC, 2001/80/EC, 2004/35/EC, 2006/12/EC, 2008/1/EC and Regulation (EC) No 1013/2006
Hlavním cílem Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu, která byla schválena rozhodnutím Rady 94/69/ES ze dne 15. prosince 1993 [3], je dosáhnout stabilizace koncentrací skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by zabránila nebezpečnému narušení klimatického systému lidskou činností.
The ultimate objective of the United Nations Framework Convention on Climate Change, which was approved by Council Decision 94/69/EC of 15 December 1993 [3], is to stabilise greenhouse gas concentrations in the atmosphere at a level that would prevent dangerous anthropogenic interference with the climate system.
Šestý akční program Společenství pro životní prostředí, zřízený rozhodnutím Evropského parlamentu a Rady č. 1600/2002/ES ze dne 22. července 2002 [4], stanoví změnu klimatu jako prioritní oblast činnosti.
The Sixth Community Environment Action Programme established by Decision No 1600/2002/EC of the European Parliament and of the Council of 22 July 2002 [4] identifies climate change as a priority for action.
Program uznává závazek Společenství dosáhnout do roku 2008 až 2012 snížení emisí skleníkových plynů o 8 % v porovnání s hodnotami z roku 1990 a skutečnost, že v dlouhodobém výhledu bude třeba snížit celosvětové emise skleníkových plynů přibližně o 70 % v porovnání s hodnotami z roku 1990.
That programme recognises that the Community is committed to achieving an 8 % reduction in emissions of greenhouse gases by 2008 to 2012 compared to 1990 levels, and that, in the longer term, global emissions of greenhouse gases will need to be reduced by approximately 70 % compared to 1990 levels.
Sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 nazvané „Omezení celosvětové změny klimatu na dva stupně Celsia – Postup do roku 2020 a na další období“ objasňuje, že pro snížení celosvětových emisí skleníkových plynů do roku 2050 o 50 % je třeba snížit emise skleníkových plynů v rozvinutých zemích do roku 2020 o 30 % a do roku 2050 o 60–80 %, že toto snížení je technicky proveditelné a že přínos mnohonásobně převýší náklady, ale pro dosažení tohoto cíle je třeba využít všechny zmírňující alternativy.
The Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘Limiting global climate change to two degrees Celsius – The way ahead for 2020 and beyond’ clarifies that in the context of the envisaged global reduction of greenhouse gas emissions of 50 % by 2050, a reduction in greenhouse gas emissions of 30 % in the developed world by 2020 is required, rising to 60 %-80 % by 2050, that this reduction is technically feasible and the benefits far outweigh the costs, but that, to achieve it, all mitigation options must be harnessed.
Zachytávání a geologické ukládání oxidu uhličitého (CCS) je překlenovací technologií, která přispěje ke zmírnění změny klimatu.
Carbon dioxide capture and geological storage (CCS) is a bridging technology that will contribute to mitigating climate change.
Spočívá v zachytávání oxidu uhličitého (CO2) z průmyslových zařízení, jeho přepravě na úložiště a jeho injektáži do vhodné podzemní geologické formace za účelem trvalého uložení.
It consists of the capture of carbon dioxide (CO2) from industrial installations, its transport to a storage site and its injection into a suitable underground geological formation for the purposes of permanent storage.
Tato technologie by neměla sloužit jako pobídka ke zvýšení podílu elektráren na fosilní paliva.
This technology should not serve as an incentive to increase the share of fossil fuel power plants.
Její vývoj by neměl vést, pokud jde o výzkum a finanční prostředky, k poklesu úsilí o podporu politik zaměřených na úspory energie, energie z obnovitelných zdrojů a jiných bezpečných a udržitelných nízkouhlíkových technologií.
Its development should not lead to a reduction of efforts to support energy saving policies, renewable energies and other safe and sustainable low carbon technologies, both in research and financial terms.
Podle předběžných odhadů, které byly provedeny za účelem posouzení dopadu směrnice a uvedeny v posouzení dopadů vypracovaném Komisí, by do roku 2020 mohlo být uloženo 7 milionů tun CO2 a do roku 2030 až 160 milionů tun za předpokladu, že do roku 2020 budou sníženy emise skleníkových plynů o 20 %, že se CCS dostane soukromé a státní podpory i podpory Společenství a že se CSS osvědčí jako technologie bezpečná z hlediska životního prostředí.
Preliminary estimates, carried out with a view to assessing the impact of the Directive and referred to in the impact assessment of the Commission, indicate that seven million tonnes of CO2 could be stored by 2020, and up to 160 million tonnes by 2030, assuming a 20 % reduction in greenhouse gas emissions by 2020 and provided that CCS obtains private, national and Community support and proves to be an environmentally safe technology.
Nevyprodukované emise CO2 by v roce 2030 mohly představovat přibližně 15 % z požadovaného snížení v Unii.
The CO2 emissions avoided in 2030 could account for some 15 % of the reductions required in the Union.
Druhý Evropský program pro změnu klimatu, který byl zahájen sdělením Komise ze dne 9. února 2005 nazvaným „Jak zvítězit v boji proti celosvětové změně klimatu“ za účelem vypracování a prozkoumání budoucí politiky Společenství v oblasti klimatu, zřídil pracovní skupinu pro zachytávání a geologické ukládání uhlíku.
The Second European Climate Change Programme, which was established by the Commission Communication of 9 February 2005 entitled ‘Winning the Battle Against Global Climate Change’ to prepare and examine future climate policy in the Community, set up a Working Group on Carbon Capture and Geological Storage.
Úkolem této pracovní skupiny bylo prozkoumat CCS jako prostředek k omezení změny klimatu.
The Working Group’s mandate was to explore CCS as a means of reducing climate change.
Sdělení Komise ze dne 10. ledna 2007 nazvané „Udržitelná výroba energie z fosilních paliv: dosažení téměř nulových emisí z uhlí po roce 2020“ znovu zdůraznilo potřebu předpisového rámce založeného na integrovaném posuzování rizik úniku CO2, včetně požadavků na výběr lokalit s cílem minimalizovat riziko úniku, požadavků na režimy monitorování a podávání zpráv za účelem ověření uložení a zjednání vhodné nápravy případných vzniklých škod.
The Commission Communication of 10 January 2007 entitled ‘Sustainable power generation from fossil fuels: aiming for near-zero emissions from coal after 2020’ reiterated the need for a regulatory framework based on an integrated risk assessment for CO2 leakage, including site selection requirements designed to minimise the risk of leakage, monitoring and reporting regimes to verify storage and adequate remediation of any damage that may occur.
Toto sdělení stanovilo akční plán pro Komisi v této oblasti pro rok 2007 obsahující požadavek vypracovat rámec pro řádné řízení CCS, včetně práce na předpisovém rámci, pobídkovém rámci a programech podpory i vnějších prvků, například technologické spolupráce v otázce CCS s klíčovými zeměmi.
The Communication set out an action plan for the Commission in this area during 2007, which required the development of a sound management framework for CCS, including the work on the regulatory framework, incentive framework, and support programmes, as well as external elements, for example technology cooperation with key countries on CCS.
Evropská rada na zasedání v březnu 2007 rovněž vyzvala členské státy a Komisi k posílení výzkumu a vývoje a vypracování nezbytného technického, hospodářského a předpisového rámce za účelem odstranění stávajících právních překážek a zavedení z hlediska životního prostředí bezpečného CCS v nových elektrárnách na fosilní paliva, pokud možno do roku 2020.
The European Council of March 2007 also urged the Member States and the Commission to work towards strengthening research and development and developing the necessary technical, economic and regulatory framework in order to remove existing legal barriers and to bring environmentally safe CCS to deployment with new fossil power plants, if possible by 2020.
Evropská rada na zasedání v březnu 2008 připomněla, že cílem navrhovaného předpisového rámce pro CCS je zajistit, aby tato nová technologie byla zavedena způsobem bezpečným pro životní prostředí.
The European Council of March 2008 recalled that the objective of proposing a regulatory framework on CCS was to ensure that this novel technology would be deployed in an environmentally safe way.
Evropská rada na zasedání v červnu 2008 vyzvala Komisi, aby co nejdříve navrhla mechanismus, který bude motivovat členské státy a soukromý sektor k investicím, s cílem zajistit do roku 2015 vybudování a provoz až dvanácti demonstračních zařízení využívajících CCS.
The European Council of June 2008 called on the Commission to bring forward as soon as possible a mechanism to incentivise Member State and private sector investments to ensure the construction and operation by 2015 of up to 12 CCS demonstration plants.
Každá z jednotlivých složek CCS, totiž zachytávání, přeprava a ukládání CO2, byla předmětem pilotních projektů v měřítku menším, než jaké je nutné pro jejich průmyslové využití.
Each of the different components of CCS, namely capture, transport and storage of CO2, has been the object of pilot projects on a smaller scale than that required for their industrial application.
Tyto složky je ještě třeba začlenit do celého procesu CCS a je nutné snížit technologické náklady a shromáždit více kvalitnějších vědeckých poznatků.
These components still need to be integrated into a complete CCS process, technological costs need to be reduced and more and better scientific knowledge has to be gathered.
Je tedy důležité, aby se Společenství začalo co nejdříve zasazovat o demonstrační projekty CCS v rámci integrovaného politického rámce, a zejména o vytvoření právního rámce pro ukládání CO2 bezpečné z hlediska životního prostředí, o pobídky především pro další výzkum a vývoj, o další demonstrační projekty a o opatření ke zvýšení informovanosti veřejnosti.
It is therefore important that Community efforts on CCS demonstration within an integrated policy framework start as soon as possible, including, in particular, a legal framework for the environmentally safe application of CO2 storage, incentives, notably for further research and development, efforts by means of demonstration projects, and public awareness measures.
Na mezinárodní úrovni byly odstraněny právní překážky geologického ukládání CO2 v geologických formacích pod mořským dnem přijetím příslušných rámců pro řízení rizik na základě Londýnského protokolu z roku 1996 k Úmluvě o předcházení znečišťování moří ukládáním odpadů a jiných látek z roku 1972 (Londýnský protokol z roku 1996) a na základě Úmluvy o ochraně mořského prostředí severovýchodního Atlantiku (úmluva OSPAR).
At the international level, legal barriers to the geological storage of CO2 in geological formations under the seabed have been removed through the adoption of related risk management frameworks under the 1996 London Protocol to the 1972 Convention on the Prevention of Marine Pollution by Dumping of Wastes and Other Matter (1996 London Protocol) and under the Convention for the Protection of the Marine Environment of the North-East Atlantic (OSPAR Convention).
V roce 2006 přijaly smluvní strany Londýnského protokolu z roku 1996 změny uvedeného protokolu.
In 2006, the Contracting Parties to the 1996 London Protocol adopted amendments to the Protocol.
Tyto změny povolují a upravují ukládání toků CO2 z procesů zachytávání CO2 v geologických formacích pod mořským dnem.
These amendments allow and regulate the storage of CO2 streams from CO2 capture processes in geological formations under the seabed.
Smluvní strany úmluvy OSPAR přijaly v roce 2007 změny příloh úmluvy, které povolují ukládání CO2 v geologických formacích pod mořským dnem, rozhodnutí zajišťující ukládání toků CO2 bezpečné z hlediska životního prostředí v geologických formacích a pokyny OSPAR pro posuzování a řízení rizik této činnosti.
The Contracting Parties to the OSPAR Convention in 2007 adopted amendments to the Annexes to the Convention to allow the storage of CO2 in geological formations under the seabed, a Decision to ensure environmentally safe storage of CO2 streams in geological formations, and OSPAR Guidelines for Risk Assessment and Management of that activity.
Vzhledem k možným nepříznivým účinkům přijaly rovněž rozhodnutí o zákazu ukládání CO2 do vodního sloupce moře a na mořské dno.
They also adopted a Decision to prohibit placement of CO2 into the water-column of the sea and on the seabed, because of the potential negative effects.
Na úrovni Společenství je již v platnosti řada právních nástrojů pro řízení některých environmentálních rizik CCS, zejména s ohledem na zachytávání a přepravu CO2, a tyto právní nástroje by se měly podle možností použít.
At Community level, a number of legislative instruments are already in place to manage some of the environmental risks of CCS, in particular regarding capture and transport of CO2, and they should be used where possible.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2008/1/ES ze dne 15. ledna 2008 o integrované prevenci a omezování znečištění [5] je vhodná, pokud jde o některé průmyslové činnosti, k regulaci rizik zachytávání CO2 pro životní prostředí a lidské zdraví, a měla by se proto použít na zachytávání toků CO2 ze zařízení, na něž se vztahuje tato směrnice, za účelem geologického ukládání.
Directive 2008/1/EC of the European Parliament and of the Council of 15 January 2008 concerning integrated pollution prevention and control [5] is suitable for regulating, in respect of certain industrial activities, the risks of CO2 capture to the environment and human health and, as a result, should be applied to the capture of CO2 streams for the purposes of geological storage from installations covered by that Directive.
Na zachytávání a přepravu toků CO2 za účelem geologického ukládání by se měla použít směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí [6].
Council Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment [6] should be applied to the capture and transport of CO2 streams for the purposes of geological storage.
Měla by se též použít na úložiště podle této směrnice.
It should also apply to storage sites pursuant to this Directive.
Tato směrnice by se měla použít na geologické ukládání CO2 na území členských států, v jejich výlučných ekonomických zónách a jejich kontinentálních šelfech.
This Directive should apply to the geological storage of CO2 within the territory of the Member States, in their exclusive economic zones and on their continental shelves.
Tato směrnice by se neměla použít na projekty s celkovou zamýšlenou ukládanou kapacitou nižší než 100 kilotun prováděné za účelem výzkumu, vývoje nebo zkoušení nových produktů a postupů.
The Directive should not apply to projects with a total intended storage below 100 kilotonnes, undertaken for research, development or testing of new products and processes.
Tato mezní hodnota se jeví jako vhodná i pro účely dalších relevantních právních předpisů Společenství.
This threshold would also seem appropriate for the purposes of other relevant Community legislation.
Ukládání CO2 v úložných komplexech zasahujících mimo územní oblast působnosti této směrnice a ukládání CO2 ve vodním sloupci by neměly být povoleny.
The storage of CO2 in storage complexes extending beyond the territorial scope of this Directive and the storage of CO2 in the water column should not be permitted.
Členské státy by si měly ponechat právo rozhodovat o oblastech na svém území, z nichž lze vybírat úložiště.
Member States should retain the right to determine the areas within their territory from which storage sites may be selected.
To zahrnuje i právo členských států nepovolit ukládání na celém svém území či jeho části nebo upřednostnit jakékoli jiné využití podzemí, jako je průzkum, těžba a ukládání uhlovodíků či geotermální využívání zvodnělých vrstev (akviferů).
This includes the right of Member States not to allow any storage in parts or on the whole of their territory, or to give priority to any other use of the underground, such as exploration, production and storage of hydrocarbons or geothermal use of aquifers.
V této souvislosti by členské státy měly zejména patřičně zvážit další možnosti využití potenciálního úložiště pro energetické účely, včetně možností strategicky důležitých pro zabezpečení dodávek energie členských států či pro rozvoj obnovitelných zdrojů energie.
In this context, Member States should in particular give due consideration to other energy-related options for the use of a potential storage site, including options which are strategic for the security of the Member State’s energy supply or for the development of renewable sources of energy.
Výběr vhodného úložiště je velmi důležitý, aby bylo možné zajistit, že uložený CO2 bude zcela a trvale zadržen.
The selection of the appropriate storage site is crucial to ensure that the stored CO2 will be completely and permanently contained.
Při vybírání úložišť by členské státy měly co nejobjektivněji a nejefektivněji zohlednit geologické vlastnosti svého území, například seizmicitu.
Member States should, in selecting storage sites, take account of their geological characteristics, for example seismicity, in the most objective and effective way possible.
Toto by mělo být zjištěno prostřednictvím charakterizace a posouzení potenciálního úložného komplexu na základě zvláštních požadavků.
This should be determined through a characterisation and assessment of a potential storage complex pursuant to specific requirements.
Druhotná intenzifikace těžby uhlovodíků (EHR) znamená těžbu dodatečného objemu uhlovodíků k tomu, který se vytěžuje injektáží vody či jinými prostředky.
Enhanced Hydrocarbon Recovery (EHR) refers to the recovery of hydrocarbons in addition to those extracted by water injection or other means.
Druhotná intenzifikace těžby uhlovodíků sama o sobě není zahrnuta do oblasti působnosti této směrnice.
EHR is not in itself included in the scope of this Directive.
Pokud je však druhotná intenzifikace těžby uhlovodíků spojena s geologickým ukládáním CO2, měla by se použít ustanovení této směrnice pro ukládání CO2 bezpečné z hlediska životního prostředí.
However, where EHR is combined with geological storage of CO2, the provisions of this Directive for the environmentally safe storage of CO2 should apply.