natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Ukončení fiskálních stimulů by mělo být prováděno a koordinováno v rámci Paktu o stabilitě a růstu.
The withdrawal of the fiscal stimulus should be implemented and coordinated within the framework of the Stability and Growth Pact.
Členské státy a Evropská unie by měly v rámci strategie Evropa 2020 provádět reformy zaměřené na „inteligentní růst“, tedy růst, jehož hybnou silou jsou znalosti a inovace.
Within the Europe 2020 strategy, Member States and the Union should implement reforms aimed at ‘smart growth’, i.e. growth driven by knowledge and innovation.
Reformy by se měly zaměřit na zvyšování kvality vzdělávání, zajištění přístupu ke vzdělání pro všechny a na zlepšování výsledků výzkumu a produktivity podniků a na další zlepšování regulačního rámce tak, aby se prosazovaly inovace a předávání znalostí v celé Unii.
Reforms should aim at improving the quality of education and ensuring access for all, as well as strengthening research, business performance and further improving the regulatory framework in order to promote innovation and knowledge transfer throughout the Union.
Reformy by rovněž měly podporovat soukromé podnikání, rozvoj malých a středních podniků (MSP) a napomáhat přerodu kreativních myšlenek v inovativní produkty, služby a postupy, které mohou vytvářet růst, kvalitní a udržitelná pracovní místa, územní, ekonomickou a sociální soudržnost a které mohou účinněji reagovat na evropské a celosvětové společenské výzvy.
Reforms should encourage entrepreneurship, the development of small and medium-sized enterprises (SMEs) and help to turn creative ideas into innovative products, services and processes that can create growth, quality and sustainable jobs, territorial, economic and social cohesion, and address more efficiently European and global societal challenges.
Politiky Unie a členských států, včetně jejich programů reforem, by se měly zaměřit na „udržitelný růst“.
The policies of the Union and of Member States, including their reform programmes, should aim at ‘sustainable growth’.
Udržitelný růst znamená vytvoření energeticky účinné, udržitelné a konkurenceschopné ekonomiky, která účinně využívá zdroje, spravedlivé rozdělování nákladů a přínosů a využívání vedoucího postavení Evropy ve vývoji nových postupů a technologií, včetně ekologických technologií.
Sustainable growth means building an energy and resource-efficient, sustainable and competitive economy, a fair distribution of the cost and benefits and exploiting Europe’s leadership in the race to develop new processes and technologies, including green technologies.
Členské státy a Unie by měly provádět reformy, které jsou zapotřebí ke snižování emisí skleníkových plynů a účinnému využívání zdrojů a které budou napomáhat při předcházení zhoršování stavu životního prostředí a ztrátě biologické rozmanitosti.
Member States and the Union should implement the necessary reforms to reduce greenhouse gas emissions and use resources efficiently, which will also help to prevent environmental degradation and biodiversity loss.
Měly by rovněž zdokonalit podnikatelské prostředí, podněcovat tvorbu „zelených pracovních míst“ a pomáhat podnikům při modernizaci jejich průmyslové základny.
They should also improve the business environment, stimulate the creation of green jobs and help enterprises to modernise their industrial base.
Politiky Unie a programy reforem členských států by se také měly zaměřit na „růst podporující začlenění“.
The policies of the Union and Member States’ reform programmes should also aim at ‘inclusive growth’.
Růst podporující začlenění znamená vytvoření soudržné společnosti, jejíž členové jsou schopni předjímat a zvládat změny, a aktivně se tak podílejí na životě společnosti a na fungování ekonomiky.
Inclusive growth means building a cohesive society in which people are empowered to anticipate and manage change and consequently to actively participate in society and the economy.
Reformy členských států by proto měly zajistit přístup a příležitosti pro každého v průběhu života, a snížit tak chudobu a sociální vyloučení, a to prostřednictvím odstranění překážek omezujících účast na trhu práce, zejména pokud jde o ženy, starší pracovníky, mladé lidi, osoby se zdravotním postižením a legální migranty.
Member States’ reforms should therefore ensure access and opportunities for all throughout their lifecycle, thus reducing poverty and social exclusion through removing barriers to labour market participation, especially for women, older workers, young people, people with disabilities and legal migrants.
Reformy by rovněž měly zajistit, aby z hospodářského růstu měli prospěch všichni občané a všechny regiony, a posílit růst zvyšující zaměstnanost spočívající v důstojné práci.
They should also make sure that the benefits of economic growth reach all citizens and all regions and foster employment-enhancing growth, based on decent work.
Ústředním tématem programů reforem členských států by proto mělo být zajištění účinného fungování trhu práce, a to prostřednictvím investic do úspěšných přechodů na trhu práce, systémů vzdělávání a odborné přípravy, rozvoje vhodných dovedností, zvyšování kvality pracovních míst a boje proti segmentaci, strukturální nezaměstnanosti, nezaměstnanosti mladých lidí a neaktivitě při zajišťování odpovídající a udržitelné sociální ochrany a aktivního začleňování s cílem snižovat chudobu a předcházet jí, a to při věnování zvláštní pozornosti boji proti chudobě v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání a snižování chudoby ve skupinách, které jsou nejvíce ohroženy sociálním vyloučením, včetně dětí a mladých lidí, a při současném dodržování dohodnuté fiskální konsolidace.
Ensuring the effective functioning of the labour markets through investing in successful transitions, education and training systems, appropriate skills development, raising job quality, and fighting segmentation, structural unemployment, youth unemployment, and inactivity while ensuring adequate, sustainable social protection and active inclusion to prevent and reduce poverty, with particular attention to combating in-work poverty and reducing poverty amongst the groups most at risk from social exclusion, including children and young people, while at the same time adhering to agreed fiscal consolidation, should therefore be at the heart of Member States’ reform programmes.
Předpokladem oživení růstu a zvládání demografických výzev je zvýšení zaměstnanosti žen.
Increased labour market participation by women is a precondition for boosting growth and for tackling the demographic challenges.
Zřetelné hledisko rovnosti žen a mužů jakožto součást všech příslušných politických oblastí má proto zásadní význam pro uskutečnění všech aspektů hlavních směrů v členských státech.
A visible gender equality perspective, integrated into all relevant policy areas, is therefore crucial for the implementation of all aspects of the guidelines in the Member States.
Měly by být vytvořeny podmínky podporující nabídku přiměřených, dostupných a vysoce kvalitních služeb v oblasti péče o děti předškolního věku.
Conditions should be created to support the supply of adequate, affordable, high-quality childcare services for pre-school age children.
Měla by být uplatňována zásada stejné odměny mužů a žen za stejnou nebo rovnocennou práci.
The principle of equal pay for male and female workers for equal work or work of equal value should be applied.
Strukturální reformy Unie a členských států mohou účinně napomáhat růstu a zaměstnanosti, jestliže posilují konkurenceschopnost Unie ve světové ekonomice, otevírají nové příležitosti pro evropské vývozce a poskytují konkurenční přístup k důležitým dovozům.
The Union’s and Member States’ structural reforms can effectively contribute to growth and jobs if they enhance the Union’s competitiveness in the global economy, open up new opportunities for Europe’s exporters and provide competitive access to vital imports.
Strategie Evropa 2020 se musí opírat o integrovaný soubor evropských a vnitrostátních politik, které by členské státy a Unie měly provádět úplně a včas tak, aby docházelo k přelévání pozitivních účinků koordinovaných strukturálních reforem a zajistil se soustavnější příspěvek evropských politik k cílům této strategie.
The Europe 2020 strategy has to be underpinned by an integrated set of European and national policies, which Member States and the Union should implement fully and in a timely manner, in order to achieve the positive spillover effects of coordinated structural reforms and a more consistent contribution from European policies to the strategy’s objectives.
Hlavní směry jsou pro členské státy rámcem pro koncipování, provádění a monitorování vnitrostátních politik v kontextu celkové strategie EU.
The guidelines are a framework for Member States in devising, implementing and monitoring national policies in the context of the overall EU strategy.
Hlavní cíle strategie Evropa 2020, vyjmenované pod příslušnými hlavními směry, by měly být pro členské státy vodítkem při vymezování jejich vlastních vnitrostátních cílů a všech dílčích cílů, a to při zohlednění jejich příslušných výchozích pozic a vnitrostátního kontextu a v souladu s jejich vnitrostátními rozhodovacími postupy.
The Europe 2020 headline targets listed under the relevant guidelines should guide the Member States in defining their own national targets and any sub-targets, taking account of their relative starting positions and national circumstances, and according to their national decision-making procedures.
Při této činnosti mohou členské státy vycházet z ukazatelů vypracovaných Výborem pro zaměstnanost či případně Výborem pro sociální ochranu.
Where they do so, Member States may wish to draw on the indicators developed by the Employment Committee or the Social Protection Committee, as appropriate.
Hlavní cíl v oblasti zaměstnanosti zaměřuje pozornost na snižování nezaměstnanosti zranitelných skupin včetně mladých lidí.
The headline employment target draws attention to reducing unemployment of vulnerable groups, including young people.
Politika soudržnosti a strukturální fondy patří mezi důležité prováděcí mechanismy pro dosažení priorit inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění v členských státech a jejich regionech.
Cohesion policy and its structural funds are amongst a number of important delivery mechanisms to achieve the priorities of smart, sustainable and inclusive growth in Member States and regions.
Evropská rada ve svých závěrech ze dne 17. června 2010 zdůraznila, že pro úspěch nové strategie Evropa 2020 je důležité podporovat hospodářskou, sociální a územní soudržnost a rozvíjet infrastrukturu.
In its conclusions of 17 June 2010, the European Council stressed the importance of promoting economic, social and territorial cohesion in order to contribute to the success of the new Europe 2020 strategy.
Při koncipování a provádění národních programů reforem s ohledem na tyto hlavní směry by členské státy měly zajistit účinné řízení politiky v oblasti zaměstnanosti.
When designing and implementing their National Reform Programmes taking account of these guidelines, Member States should ensure effective governance of employment policy.
I když jsou tyto hlavní směry určeny členským státům, strategie Evropa 2020 by se podle potřeby měla provádět, monitorovat a vyhodnocovat ve spolupráci se všemi celostátními, regionálními i místními orgány, měla by intenzivně zapojovat parlamenty, jakož i sociální partnery a zástupce občanské společnosti, kteří se budou podílet na tvorbě národních programů reforem, na jejich provádění a celkové informovanosti o strategii.
While these guidelines are addressed to Member States, the Europe 2020 strategy should, as appropriate, be implemented, monitored and evaluated in partnership with all national, regional and local authorities, closely associating parliaments, as well as social partners and representatives of civil society, who shall contribute to the elaboration of National Reform Programmes, to their implementation and to the overall communication on the strategy.
Strategie Evropa 2020 se opírá o menší soubor hlavních směrů, které nahrazují původní soubor 24 směrů a zaměřují se na otázky zaměstnanosti a hlavní otázky hospodářské politiky provázaným způsobem.
The Europe 2020 strategy is underpinned by a smaller set of guidelines, replacing the previous set of 24 and addressing employment and broad economic policy issues in a coherent manner.
Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států, které jsou uvedeny v příloze tohoto rozhodnutí, jsou vnitřně propojeny s hlavními směry hospodářských politik členských států a Unie uvedenými v příloze doporučení Rady ze dne 13. července 2010 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Unie [7].
The guidelines for the employment policies of the Member States, annexed to this Decision, are intrinsically linked with the guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union, annexed to Council Recommendation of 13 July 2010 on broad guidelines for the economic policies of the Member States and of the Union [7].
Dohromady tvoří „integrované hlavní směry strategie Evropa 2020“.
Together, they form the ‘Europe 2020 integrated guidelines’.
Tyto nové integrované hlavní směry jsou v souladu se závěry Evropské rady.
These new integrated guidelines are in line with the conclusions of the European Council.
Členským státům poskytují jasná vodítka, pokud jde o definování národních programů reforem a provádění reforem s ohledem na jejich vzájemnou provázanost a v souladu s Paktem o stabilitě a růstu.
They give precise guidance to the Member States on defining their National Reform Programmes and implementing reforms, reflecting interdependence and in line with the Stability and Growth Pact.
Hlavní směry politik zaměstnanosti by měly být základem pro veškerá doporučení, která může Rada podat konkrétnímu členskému státu na základě čl. 148 odst. 4 Smlouvy o fungování EU, stejně jako pro doporučení podávaná konkrétnímu členskému státu na základě čl. 121 odst. 4 uvedené smlouvy, a tím pro vytvoření provázaného souboru doporučení.
The employment guidelines should form the basis for any country-specific recommendations that the Council may address to the Member States pursuant to Article 148(4) of the TFEU, in parallel with the country-specific recommendations addressed to the Member States pursuant to Article 121(4) of that Treaty, in order to form a coherent package of recommendations.
Hlavní směry politik zaměstnanosti by měly být rovněž podkladem pro přípravu společné zprávy o zaměstnanosti, kterou Rada a Evropská komise zasílají každoročně Evropské radě.
The employment guidelines should also form the basis for the establishment of the Joint Employment Report sent annually by the Council and the Commission to the European Council.
Výbor pro zaměstnanost a Výbor pro sociální ochranu by v souladu se svými příslušnými mandáty vyplývajícími ze Smlouvy měly sledovat pokrok, pokud jde o sociální hledisko a hledisko zaměstnanosti hlavních směrů politik zaměstnanosti.
The Employment Committee and the Social Protection Committee should monitor progress in relation to the employment and social aspects of the employment guidelines, in line with their respective Treaty-based mandates.
Při tom by měly vycházet především z činností v rámci otevřené metody koordinace v oblasti zaměstnanosti a sociální ochrany a sociálního začleňování.
This should in particular build on the activities of the open method of coordination in the fields of employment and of social protection and social inclusion.
Výbor pro zaměstnanost by měl navíc udržovat těsné kontakty s ostatními příslušnými přípravnými orgány Rady, a to i v oblasti vzdělávání.
In addition the Employment Committee should maintain close contact with other relevant Council preparatory instances, including in the field of education.
I když se tyto směry musí vypracovávat každý rok, měly by zůstat až do roku 2014 stabilní, aby bylo možné se zaměřit na jejich provádění,
Even though they must be drawn up each year, these guidelines should remain stable until 2014 to ensure a focus on implementation,
Hlavní směry politik zaměstnanosti členských států se přijímají ve znění uvedeném v příloze.
The guidelines for Member States’ employment policies, as set out in the Annex, are hereby adopted.
Hlavní směry se zohlední v politikách zaměstnanosti jednotlivých členských států, které tyto státy oznámí v rámci národních programů reforem.
The guidelines shall be taken into account in the employment policies of the Member States, which shall be reported upon in National Reform Programmes.
V Lucemburku dne 21. října 2010.
Done at Luxembourg, 21 October 2010.
Stanovisko ze dne 8. září 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 8 September 2010 (not yet published in the Official Journal).
Stanovisko ze dne 27. května 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 27 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
Stanovisko ze dne 10. června 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 10 June 2010 (not yet published in the Official Journal).
Stanovisko ze dne 20. května 2010 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 20 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
Úř. věst. L 191, 23.7.2010, s. 28.
OJ L 191, 23.7.2010, p. 28.
HLAVNÍ SMĚRY POLITIK ZAMĚSTNANOSTI ČLENSKÝCH STÁTŮ
GUIDELINES FOR THE EMPLOYMENT POLICIES OF THE MEMBER STATES
zvyšování účasti žen a mužů na trhu práce, omezování strukturální nezaměstnanosti a prosazování kvality pracovních míst
Increasing labour market participation of women and men, reducing structural unemployment and promoting job quality
Klíčem k posílení účasti na trhu práce je motivace k ekonomické aktivitě.
Activation is key to increasing labour market participation.
Členské státy by měly začlenit zásady flexikurity, které potvrdila Evropská rada, do svých politik trhu práce a uplatňovat je a přitom náležitým způsobem využívat podporu z Evropského sociálního fondu a dalších fondů EU s cílem zvýšit účast na trhu práce a bojovat proti segmentaci trhu, neaktivitě, nerovnostem mezi ženami a muži, a zároveň snižovat strukturální nezaměstnanost.
Member States should integrate the flexicurity principles endorsed by the European Council into their labour market policies and apply them, making appropriate use of European Social Fund and other EU funds support, with a view to increasing labour market participation and combating segmentation, inactivity and gender inequality, whilst reducing structural unemployment.
Opatření k podpoře flexibility a jistoty by měla být vyvážená a současně by se měla vzájemně posilovat.
Measures to enhance flexibility and security should be both balanced and mutually reinforcing.
Členské státy by proto měly zavést smluvní mechanismy, které jsou zároveň flexibilní i spolehlivé, aktivní politiky trhu práce, účinné celoživotní učení, politiky podporující pracovní mobilitu a odpovídající systémy sociálního zabezpečení, které budou poskytovat zabezpečení při přechodech na trhu práce a zároveň jasně stanoví práva a povinnosti nezaměstnaného tak, aby aktivně hledal práci.
Member States should therefore introduce a combination of flexible and reliable contractual arrangements, active labour market policies, effective lifelong learning, policies to promote labour mobility, and adequate social security systems to secure labour market transitions accompanied by clear rights and responsibilities for the unemployed to actively seek work.
Ve spolupráci se sociálními partnery je třeba věnovat náležitou pozornost rovněž vnitřní flexikuritě na pracovišti.
Together with the social partners, adequate attention should also be paid to internal flexicurity at the work place.
Členské státy by měly zintenzívnit sociální dialog a řešit problém segmentace trhu práce opatřeními, která se zaměří na zaměstnání s nejistými pracovními podmínkami, na podzaměstnanost a na nezákonné zaměstnávání.
Member States should step up social dialogue and tackle labour market segmentation with measures addressing precarious employment, underemployment and undeclared work.
Rovněž je třeba se zabývat kvalitou pracovních míst a podmínkami zaměstnání.
The quality of jobs and employment conditions should be addressed.
Členské státy by měly bojovat proti chudobě v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání a podporovat bezpečnost a ochranu zdraví při práci.
Member States should combat in-work poverty and promote occupational health and safety.
Odpovídající sociální zabezpečení by mělo být zajištěno rovněž pro osoby, které mají pracovní smlouvy na dobu určitou nebo jsou samostatně výdělečně činné.
Adequate social security should also be ensured for those on fixed-term contracts and the self-employed.
Důležitou úlohu při motivaci k ekonomické aktivitě a nalézání vhodných pracovních míst a vhodných pracovníků hrají služby zaměstnanosti, a proto by měly být posíleny prostřednictvím individualizovaných služeb a aktivních a preventivních opatření na trhu práce v ranné fázi.
Employment services play an important role in activation and matching and they should therefore be strengthened with personalised services and active and preventive labour market measures at an early stage.
Tyto služby a opatření by měly být přístupné všem, včetně mladých lidí, osob, které jsou nezaměstnaností ohroženy nejvíce, a osob, které mají na trh práce nejtěžší přístup.
Such services and measures should be open to all, including young people, those threatened by unemployment, and those furthest away from the labour market.
Důležité zůstávají i nadále politiky zaměřené na zajištění toho, aby se práce vyplatila.
Policies to make work pay remain important.
V zájmu posílení konkurenceschopnosti a zvýšení míry účasti zejména u osob s nízkou kvalifikací a v souladu s hlavním směrem hospodářské politiky č. 2, by členské státy měly prosazovat správné rámcové podmínky pro vyjednávání o mzdách a takový vývoj nákladů práce, jež budou v souladu s cenovou stabilitou a vývojem produktivity.
In order to increase competitiveness and raise participation levels, particularly for the low-skilled, and in line with economic policy guideline 2, Member States should encourage the right framework conditions for wage bargaining and labour cost development consistent with price stability and productivity trends.
Členské státy by měly přezkoumat systémy daní a dávek i schopnost veřejných služeb poskytovat nezbytnou podporu, aby se zvýšila účast pracovní síly a posílila poptávka po práci.
Member States should review tax and benefit systems, and public services capacity to provide the support needed, in order to increase labour force participation and stimulate labour demand.
Měly by dále podporovat aktivní stárnutí, rovnost mezi ženami a muži, včetně rovného odměňování, a integraci mladých lidí, osob se zdravotním postižením, legálních migrantů a dalších ohrožených skupin do trhu práce.
They should promote active ageing, gender equality including equal pay, and the integration in the labour market of young people, people with disabilities, legal migrants and other vulnerable groups.
Politiky zaměřené na rovnováhu pracovního a soukromého života by spolu s dostupnou péčí a inovacemi v organizaci práce měly směřovat ke zvyšování zaměstnanosti, zejména pokud jde o mladé lidi, starší pracovníky a ženy.
Work-life balance policies with the provision of affordable care and innovation in the manner in which work is organised should be geared to raising employment rates, particularly among young people, older workers and women.
Členské státy by měly rovněž odstranit překážky na trhu práce, které brání vstupu nových pracovníků, podporovat samostatně výdělečně činné osoby, soukromé podnikání a tvorbu pracovních míst ve všech oblastech, jako jsou např. ekologicky zaměřená pracovní místa a pečovatelské služby, a podporovat sociální inovace.
Member States should also remove barriers to labour market entry for newcomers, promote self-employment, entrepreneurship and job creation in all areas including green employment and care and promote social innovation.