natgillin/translations-raw huggingface dataset:
DUMPINGOVÝ ČÍNSKÝ A VIETNAMSKÝ DOVOZ V PRŮBĚHU OBDOBÍ PŘEZKUMNÉHO ŠETŘENÍ
DUMPING OF CHINESE AND VIETNAMESE IMPORTS DURING THE RIP
Podle čl. 2 odst. 7 základního nařízení se u dovozu ze zemí bez tržního hospodářství a v případě, že pro země uvedené v čl. 2 odst. 7 písm. b) základního nařízení nebylo možno přiznat status tržního hospodářství, běžná hodnota určí na základě ceny nebo početně zjištěné hodnoty ve vhodné třetí zemi s tržním hospodářstvím.
According to Article 2(7) of the basic Regulation, in case of imports from non-market-economy countries and to the extent that MET could not be granted, for countries specified in Article 2(7)(b) of the basic Regulation, normal value has to be established on the basis of the price or constructed value in an appropriate market economy third country.
Za účelem stanovení běžné hodnoty pro ČLR a Vietnam Komise v oznámení o zahájení řízení uvedla, že jako srovnatelnou zemi hodlá použít Brazílii, která byla použita jako vhodná srovnatelná země v původním šetření.
For the purpose of establishing normal value for the PRC and Vietnam, the Commission indicated in the Notice of initiation its intention to use Brazil as analogue country which was used as an appropriate analogue country in the original investigation.
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se k tomu vyjádřily.
The Commission invited interested parties to comment thereon.
Byly obdrženy připomínky od několika kategorií zúčastněných stran, například spolupracujících vyvážejících výrobců, sdružení, která je zastupují, jejich vnitrostátních orgánů a rovněž zástupců dovozců, z nichž vyplývalo, že vhodnější srovnatelnou zemí než Brazílie by bylo Thajsko, Indie nebo Indonésie.
Comments were received from several categories of interested parties, such as cooperating exporting producers, their representative associations, their national authorities as well as representatives of importers suggesting that Thailand, India or Indonesia would be a more suitable analogue country than Brazil.
Komise tyto návrhy přezkoumala na základě kritérií pro výběr srovnatelné země.
The Commission examined these proposals in the light of the criteria applied for the analogue country selection.
V této souvislosti Komise zjistila, že velikost trhu s usňovou obuví v období přezkumného šetření lze v případě Brazílie odhadnout na 189 milionů párů, v případě Indie na 800 milionů párů, v případě Indonésie na 109 milionů párů a v případě Thajska pouze na 6 milionů párů.
In this respect, the Commission established that the market size for leather footwear in the RIP could be estimated at 189 million pairs for Brazil, 800 million pairs for India, 109 million for Indonesia and only 6 million for Thailand.
Vzhledem k velmi malé velikosti thajského trhu a dostupnosti jiných možností Komise dále Thajsko nezkoumala jako možnou srovnatelnou zemi.
In view of the very small size of the Thai market and the availability of other options, the Commission did not further investigate Thailand as a potential analogue country.
Komise si proto na základě žádostí stran vyžádala spolupráci výrobců obuvi v Brazílii, Indii a Indonésii.
Consequently, the Commission sought co-operation from footwear producers in Brazil, India and Indonesia, following the requests of the parties.
Společnostem v těchto třech zemích byly rozeslány dotazníky a smysluplné odpovědi byly obdrženy od pěti brazilských výrobců, jednoho indického výrobce a pěti indonéských výrobců.
Questionnaires were sent to companies in the three countries and meaningful responses were received from five Brazilian, one Indian and five Indonesian producers.
Reprezentativnost domácího prodeje a sortimentu
Representativeness of domestic sales and product range
Komise ověřila reprezentativnost společností, které odpověděly na dotazník, pokud jde o jejich domácí prodej.
The Commission examined the representativeness of the companies that responded as regards their domestic sales
Co se týká Brazílie, tři společnosti, jichž se týkalo šetření, měly domácí prodej obdobného výrobku v období šetření představující přibližně 17 % čínského a 19 % vietnamského vývozu zařazeného do vzorku.
As regards Brazil, the three investigated companies had domestic sales of the like product in the investigation period representing around 17 % of Chinese and around 19 % of Vietnamese sampled exports.
Pokud jde o Indii, přihlásila se pouze jedna společnost, která nahlásila domácí prodej obdobného výrobku v období šetření představující přibližně 5 % čínského a 6 % vietnamského vývozu zařazeného do vzorku.
As regards India, only one company came forward, which reported domestic sales of the like product in the investigation period representing around 5 % of Chinese and around 6 % of Vietnamese sampled exports.
Co se týká Indonésie, pět spolupracujících společností mělo domácí prodej obdobného výrobku představující přibližně 2 % čínského a 2 % vietnamského vývozu zařazeného do vzorku.
As regards Indonesia, the five cooperating companies had domestic sales of the like product representing around 2 % of Chinese and around 2 % of Vietnamese sampled exports.
Brazílie byla tudíž zemí s nejreprezentativnějším objemem domácího prodeje v období šetření.
Brazil was thus the country with the most representative volume of domestic sales in the investigation period.
Komise následně ověřila, kolika druhů obuvi se s ohledem na druhy obuvi vyvážené ČLR a Vietnamem týkal domácí prodej ve třech dotčených zemích.
The Commission subsequently examined how many footwear types in respect to those exported by China and Vietnam were covered by the domestic sales in the three countries concerned.
Domácí prodej spolupracujících brazilských a indonéských výrobců zahrnoval v období přezkumného šetření celý sortiment a měl shodu se značným počtem PCN vyvážených z ČLR a Vietnamu.
Domestic sales of the cooperating Brazilian and Indonesian producers covered in the RIP a wide product range, matching a significant number of PCNs exported from China and Vietnam.
V případě Indie nahlásil jediný spolupracující výrobce domácí prodej v období přezkumného šetření odpovídající pouze 1 PCN vyváženému ČLR a Vietnamem.
In the case of India, the sole cooperating producer reported domestic sales in the RIP matching only 1 PCN exported by China and Vietnam.
Hospodářská soutěž v možných srovnatelných zemích
Competition in the potential analogue countries
Podle údajů shromážděných Komisí mají všechny tři zkoumané země významný počet výrobců, což zajišťuje, že na příslušných trzích panuje mezi domácími hospodářskými subjekty vysoká úroveň hospodářské soutěže.
According to the data collected by the Commission, all three countries examined have an important number of producers which ensures that there is a high level of competition between domestic operators on their respective markets.
Brazílie má přibližně 7800 výrobců usňové obuvi, z toho lze 1500 výrobců považovat za výrobce dostatečně velké, aby je bylo možno srovnat s čínskými či vietnamskými společnostmi.
Brazil has some 7800 leather footwear producers, 1500 of which can be considered of a size sufficiently comparable to Chinese/Vietnamese companies.
Indie nahlásila přibližně 3000 výrobců.
India is reported to have some 3000 producers.
V případě Indonésie se počet výrobců odhaduje na 212.
For Indonesia, the number of producers is estimated to be 212.
Tyto tři země mají značný vývoz (podle odhadů přibližně 64 milionů párů v případě Brazílie, 67 milionů párů v případě Indie a 27 milionů párů v případě Indonésie).
The three countries have substantial exports (estimated around 64 million pairs for Brazil, 67 million for India and 27 million for Indonesia).
Bylo zjištěno, že Brazílie má vyšší domácí spotřebu usňové obuvi na osobu (1) v porovnání s Indií (0,7) a Indonésií (0,5).
Brazil was found to have a higher domestic consumption of leather shoes per capita (1) compared to India (0.7) and Indonesia (0.5).
Pokud jde o dovoz do zkoumaných zemí, tento dosáhl v období přezkumného šetření podílu na trhu ve výši cca 2 % v případě Brazílie, cca 1 % v případě Indie a cca 1,5 % v případě Indonésie.
As regards imports into the countries examined, they reached in the RIP a market share of ca. 2 % in Brazil, ca. 1 % in India and ca. 1,5 % in Indonesia.
Na základě výše uvedených skutečností měla Komise za to, že Brazílie je nejvhodnější srovnatelnou zemí.
Based on the above elements, the Commission considered that Brazil was the most suitable choice of analogue country.
Zejména bylo zjištěno, že Brazílie má nejreprezentativnější objem domácího prodeje obuvi se svrškem z usně.
In particular, Brazil was found to have the most representative volume of domestic sales in footwear with uppers of leather.
Brazilské spolupracující společnosti mimoto vyrábějí široký sortiment výrobků, které z velké části odpovídají výrobkům z ČLR a Vietnamu.
In addition, Brazilian cooperating companies produce a wide range of products, largely matching those of China and Vietnam.
Indonéští spolupracující výrobci, kteří mají rovněž široký sortiment, mají mnohem nižší domácí prodej, zatímco indický domácí prodej sice dosahuje významného objemu, sortiment je však omezený.
Indonesian cooperating producers, who had also a wide range of products, had much lower domestic sales, while Indian domestic sales, although at substantial volumes, were of a very limited range.
Připomínky zúčastněných stran
Comments by interested parties
Řada stran uvedla, že by Brazílie neměla být použita jako srovnatelný trh, jelikož se specializuje pouze na dámskou obuv.
Several parties claimed that Brazil should not be used as analogue market, because it specialises only in women's footwear.
Tyto strany tvrdily, že to lze prokázat odpověďmi na dotazník, které poskytly brazilské spolupracující společnosti, a skutečností, že Brazílie vyváží většinou dámskou obuv.
They argued that this could be demonstrated by the questionnaire replies of the Brazilian cooperating companies and by the fact that Brazil exports mostly women's shoes.
Šetřením však bylo prokázáno, že více než polovina celkového domácího prodeje nahlášeného spolupracujícími brazilskými společnostmi připadala na pánskou obuv.
However, the investigation showed that more than half of the total domestic sales reported by the cooperating Brazilian companies were mens’ shoes.
Během inspekcí na místě, které Komise uskutečnila u brazilských výrobců, bylo zjištěno, že ačkoliv se dvě menší společnosti skutečně specializují více na dámskou obuv, největší společnost prodává na domácím trhu především pánskou obuv.
During the verification visits the Commission made to the Brazilian producers, it was found that while the two smaller companies were indeed more specialised in women's footwear, the largest one sold predominantly men's footwear on the domestic market.
Prodej na domácím trhu se tudíž v případě dámské i pánské obuvi uskutečňuje v dostatečném množství.
Domestic market sales were hence made in sufficient quantities for women's as well as men's footwear types.
Pokud jde o tvrzení, že vývoz Brazílie představuje především dámská obuv, Komise se nedomnívá, že struktura vývozu dané země musí nutně odpovídat struktuře výrobků prodávaných na domácím trhu.
As regards the argument that Brazil's exports are mainly women's footwear, the Commission does not consider that the pattern of a country's exports necessarily corresponds to that of products sold on its domestic market.
Některé strany uvedly, že z odpovědí na dotazník vyplývá, že se Brazílie specializuje na sandály, které tudíž nelze srovnat s druhy obuvi vyváženými z ČLR a Vietnamu, jež zahrnují širší sortiment.
Some parties submitted that questionnaire responses showed that Brazil specialises in sandals which therefore cannot be compared to the footwear types exported from China and Vietnam, which cover a larger variety.
Zkoumání Komise toto tvrzení nepotvrdilo, nýbrž prokázalo, že brazilští výrobci prodávají široký sortiment druhů obuvi, který po převodu na úroveň PCN odpovídá více než 50 % modelů vyvážených čínskými a vietnamskými společnostmi zařazenými do vzorku.
The examination by the Commission did not confirm this claim, but showed that Brazilian producers sold a wide range of footwear types, which translated at PCN-level into a more than 50 % matching rate with the models exported by the Chinese and Vietnamese companies in the samples.
Některé strany tvrdily, že Brazílii nelze použít jako srovnatelnou zemi pro dětskou obuv, jelikož má velmi malou výrobu tohoto druhu obuvi.
Some parties argued that Brazil could not be used as analogue country for children footwear, because it has a very small production of this type of shoes.
Komise podotýká, že není neobvyklé, že srovnatelná země nevyrábí veškeré poddruhy obdobného výrobku.
The Commission notes that it is not unusual that an analogue country does not produce all sub-types of the like product.
To však nebrání tomu, aby bylo zajištěno spravedlivé srovnání běžné hodnoty provedením náležitých úprav u tohoto druhu.
However, this does not prevent that a fair comparison of normal value can be established by making proper adjustments for this type.
Jelikož žádný ze spolupracujících brazilských výrobců skutečně nevyráběl dětskou obuv, běžná hodnota pro tento druh byla stejně jako v původním šetření vypočítána náležitou úpravou běžné hodnoty vypočítané pro obuv pro dospělé.
As indeed none of the Brazilian cooperating producers manufactured children's footwear, the normal value for this type was calculated, as in the original investigation, by appropriately adjusting the normal value calculated for adults’ shoes.
Vyvozuje se tudíž závěr, že Brazílii lze použít jako srovnatelnou zemi pro všechny druhy usňové obuvi, včetně dětské obuvi.
It is therefore concluded that Brazil could be used as analogue country for all types of leather footwear, including children's shoes.
Některé strany uvedly, že obuv vyráběná v Brazílii využívá velmi kvalitní useň, a má proto vyšší ceny než ČLR a Vietnam.
Some parties submitted that footwear produced in Brazil uses high quality leather and has therefore higher prices than China and Vietnam.
Tato obuv proto není srovnatelná s obuví pocházející z obou zemí, jichž se týká šetření.
It would therefore not be comparable to the footwear originating in the two countries under investigation.
Jedna další zúčastněná strana naopak tvrdila, že brazilské ceny je nutno náležitě upravit, jelikož useň brazilské obuvi má nižší jakost než useň používaná v ČLR a ve Vietnamu.
Some other interested party on the contrary submitted that the Brazilian prices needed to be properly adjusted because the leather of Brazilian footwear was of lower quality than the leather used in China and Vietnam.
Komise tuto záležitost ověřila a zjistila, že pokud jde o ceny a jakost, neexistuje žádný rozdíl mezi usní používanou pro obuv vyráběnou v Brazílii a usní používanou pro obuv vyráběnou v ČLR a ve Vietnamu.
The Commission examined this matter and found that in terms of prices and quality there was no difference in the leather used for footwear produced in Brazil and that used for footwear produced in China and Vietnam.
V této souvislosti se připomíná, že v původním šetření se použila úprava běžné hodnoty, jelikož useň používaná brazilskými výrobci ve srovnatelné zemi byla podle zjištění nižší jakosti a prodávala se za nižší ceny v porovnání s usní používanou výrobci zařazenými do vzorku ve vyvážejících zemí.
It is recalled in this context that an adjustment to the normal value was applied in the original case, because leather used by the Brazilian analogue country producers was found to be of lower quality and sold at lower prices as compared to the leather used by the sampled producers in the export countries.
V tomto přezkumném šetření se výrobci v Brazílii (a většina výrobců ve vyvážejících zemích) liší od výrobců, kteří spolupracovali při původním šetření.
In the current review investigation, producers in Brazil (and most producers in the export countries) are different from those that co-operated with the original investigation.
Rozdílná skladba společností vedla k rozdílným vstupním nákladům na useň.
In turn, the different mix in companies resulted in different leather input costs.
Některé strany vyslovily názor, že brazilské a vietnamské výrobky nejsou srovnatelné, a tvrdily, že Brazílie vyváží drahou obuv špičkové kvality, zatímco Vietnam vyváží levné výrobky, nepředložily však žádné důkazy, které by toto tvrzení dokládaly.
Some parties expressed the view that Brazilian and Vietnamese products are not comparable, arguing that Brazil exports expensive high-end footwear while Vietnam exports low-priced products, but did not submit substantiating evidence on this.
Komise podotýká, že vietnamské výrobky bylo v každém případě nutno porovnat s výrobky prodávanými na brazilském domácím trhu, nikoli s výrobky vyváženými z Brazílie.
The Commission notes that in any event Vietnamese products would have to be compared to products sold on the Brazilian domestic market, not to those exported from Brazil.
Komise neshledala žádné důkazy, že obuv pocházející z Vietnamu nebo obuv prodávaná v Brazílii byla omezena na určitý segment trhu.
The Commission did not find any evidence that the footwear originating in Vietnam or sold in Brazil was limited to a specific market segment.
Hospodářská soutěž na brazilském trhu
Competition on the Brazilian market
Některé strany tvrdily, že od ledna 2008 zvýšila Brazílie cla u obuvi z 20 % na 35 %, a uvedly, že to Brazílii zajistilo vysoce chráněný trh s omezenou hospodářskou soutěží.
Some parties submitted that Brazil had increased its tariffs on footwear from 20 % to 35 % as of January 2008 and argued that this rendered Brazil a highly protected market with reduced competition.
Tyto strany rovněž tvrdily, že podíl dovozu do Brazílie na trhu je s ohledem na spotřebu příliš nízký.
They also argued that the market share held by imports in Brazil was too low with respect to consumption.
Komise tato tvrzení ověřila.
The Commission examined these claims.
Bylo zjištěno, že Brazílie počátkem roku 2008, tj. v polovině období přezkumného šetření, skutečně zvýšila clo z 20 % na 35 %.
It was found that Brazil indeed raised its tariffs from 20 % to 35 % in the beginning of 2008, i.e. in the middle of the RIP.
Komise však rovněž zjistila, že v průběhu období přezkumného šetření hodnota brazilské měny vůči americkému dolaru významně vzrostla, zejména poté, co Brazílie zavedla zvýšení celních sazeb.
However, the Commission also found that the value of the Brazilian currency vis-à-vis the US Dollar increased significantly over the RIP, and particularly after the tariff increase was introduced by Brazil.
Konkrétně, v porovnání s počátkem období přezkumného šetření brazilský real posílil o 19 % (tj. vyšší nárůst než zvýšení cel).
More precisely, the value of the Brazilian Real strengthened by up to 19 % (i.e. a greater increase than the increase in tariffs) compared to the beginning of the RIP.
Zhodnocení brazilské měny vůči americkému dolaru proto do značné míry vyrovnalo účinek zvýšení cel na dovozní ceny.
As a consequence, the rise in the value of the Brazilian currency with respect to the US Dollar offset to a large extent the effect of the tariff rise on import prices.
Komise mimoto neshledala žádné důkazy o tom, že se zvýšení cel projevilo v podstatném zvýšení cen na domácím trhu, ani že bránilo dovozu.
Moreover, the Commission did not find any evidence that the raise in tariffs was reflected in a substantial increase of domestic prices, nor that it hindered imports.
Komise ve skutečnosti zjistila, že navzdory zvýšení celních sazeb se dovoz usňové obuvi do Brazílie v prvním pololetí 2008 (tj. po zvýšení celních sazeb) ve srovnání s prvním pololetím 2007 podstatně zvýšil.
In fact, the Commission established that, despite the tariff increase, imports of leather shoes into Brazil in the first half of 2008 (i.e. after the tariff rise) increased considerably as compared to the first half of 2007.
Zvýšení cel proto nemělo na brazilský trh žádný skutečný dopad.
Thus, there was no effective impact of the tariff increase on the Brazilian market.
Některé strany tvrdily, že Brazílie nemá otevřený trh s obuví, jelikož dovozu obuvi do země brání neautomatické udělování licencí.
Some parties submitted that Brazil is not an open market for footwear because imports of footwear into the country are hampered by non-automatic licensing.
Komise zjistila, že Brazílie uplatňuje neautomatické udělování licencí na dovoz obuvi, podotýká však, že se nezdá, že by to představovalo překážku pro dovoz vzhledem k výše zmíněnému nárůstu dovozu.
The Commission found that Brazil applies non-automatic licensing on imports of footwear, but notes this does not appear to have constituted a barrier to imports in view of the aforementioned import increase.
Komise mimoto zjistila, že Indonésie rovněž uplatňuje neautomatické udělování licencí na dovoz obuvi.
In addition, the Commission established that Indonesia also applies non-automatic licensing regarding imports of footwear.
Komise poznamenává, že neautomatické udělování dovozních licencí představuje praxi, která je v souladu s WTO.
The Commission notes that non-automatic import licensing is a WTO compatible practice.
Komise proto vyvozuje závěr, že neexistují žádné důvody pro to, aby se neautomatické udělování dovozních licencí, které uplatňuje Brazílie, považovalo za omezení dovozu, jež by mohlo vést k závěru, že Brazílie není otevřeným trhem.
The Commission therefore concludes that there exist no grounds for regarding the non-automatic import licenses applied by Brazil as an import restriction which could lead to a conclusion that Brazil is a non-open market.
Některé strany uvedly, že významné zhodnocení brazilského realu v posledních letech mělo nepříznivý dopad na konkurenceschopnost Brazílie, nebo že znehodnocení realu o 25 % od doby přezkumného šetření mělo nepříznivý dopad na mezinárodní konkurenceschopnost Brazílie.
Some parties argued that the significant rise in the value of the Brazilian Real in the recent years affected competitiveness in Brazil negatively, or that a drop of the Real by 25 % since the RIP affected Brazil's international competitiveness negatively.
Tato tvrzení nebyla podložena žádnými důkazy, mimoto v žádném případě nelze mít na to, že vývoj po období přezkumného šetření má význam pro výběr srovnatelné země.
These arguments were not supported by substantiating evidence, but in any event, developments after the RIP cannot be considered pertinent in the choice of the analogue country.
Na základě výše uvedených skutečností Komise neshledala žádné důkazy, že se celkové podmínky hospodářské soutěže na brazilském trhu od doby původního šetření významně změnily, takže Brazílie není vhodnou srovnatelnou zemí.
Following the above, the Commission found no evidence that the overall conditions of competition on the Brazilian market have changed significantly since the original investigation so as to make Brazil unsuitable as an analogue country.
Rozdíly v sociálně-ekonomickém rozvoji
Differences in socio-economic development
Řada stran uvedla, že Indie nebo Indonésie představují vhodnější volbu srovnatelného trhu, jelikož Brazílie nemá s ČLR a Vietnamem žádnou podobnost z hlediska hospodářského vývoje nebo HNP na obyvatele.
It was argued by several parties that India or Indonesia are more appropriate choices for an analogue market, because Brazil does not possess similarities to China and Vietnam in terms of economic development, or per capita GNP.
Je nutno uvést, že země s netržním hospodářstvím nebo hospodářstvím v procesu transformace samozřejmě nemá stejné hospodářské charakteristiky jako země s tržním hospodářstvím.
It should be noted that by definition, a non-market-economy country or an economy in transition does not have the same economic characteristics as a market-economy country.
Není neobvyklé, že mezi srovnatelnou zemí a zemí s netržním hospodářstvím nebo s hospodářstvím v procesu transformace existuje tento rozdíl v hospodářském vývoji.
It is not unusual that such difference in economic development exists between an analogue country and a non-market-economy country or an economy in transition.
To platí taktéž pro rozdíl ve výši příjmu na osobu, který je rovněž ukazatelem hospodářského rozvoje.
This applies also to the difference in income per capita which is also an indicator of economic development.