natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Společnost Ford se domnívá, že úvahy o dopadu podpory z hlediska „struktury příslušných trhů“ a „vlastností sektoru a výrobního odvětví“ tudíž nejsou ve vztahu k obecnému vzdělávání patřičné, jelikož se nezmění ani výstup projektu ani technické schopnosti jako takové.
Ford considers that, consequently, considerations related to the impact of aid from the perspective of ‘the structure of relevant markets’ and ‘the sector and industry characteristics’ are not pertinent in relation to general training, as the projected output and technical capacities as such will not be modified.
Naopak, specifické vzdělávání může přímo zvýšit produktivitu společnosti, a tudíž ovlivnit její postavení na trhu.
By contrast, specific training may directly improve the productivity of the company and thus affect its position on the market.
Specifické vzdělávání však představuje jen malou část navrhovaného dodatečného vzdělávání.
However, specific training represents only a minor part of the proposed additional training.
Nezbytnost vzdělávání
Necessity of training
Pokud jde o otázku, zda by části vzdělávání, které byly oznámeny jako způsobilé pro podporu, nemusely být poskytnuty v každém případě, aby byl zaručen soulad s vnitřními bezpečnostními normami společnosti, Ford zdůrazňuje, že by takováto argumentace vedla k normativním narušením, jejichž cílem by bylo co nejvíce snížit normy: pokud mohou podporu na vzdělávání získat pouze společnosti s nízkými vnitřními bezpečnostními normami, budou nakonec společnosti odrazeny od zvyšování vlastních vnitřních bezpečnostních norem.
On the issue of whether parts of the training notified as eligible for aid might not have to be given at any rate in order to ensure compliance with internal company safety standards, Ford underlines that this line of reasoning would lead to normative distortions of the ‘race-to-the-bottom’ kind: if only companies with low internal safety standards may benefit from training aid, companies would eventually be discouraged from raising their own internal safety standards.
Společnost Ford by proto zajímalo, zda by nebylo vhodné navrhovanou podporu na vzdělávání, která by měla být příjemci poskytnuta v každém případě, určit nikoli odkazem na vnitřní normy společnosti, ale spíše na objektivní kritéria použitelná pro všechny společnosti v daném odvětví.
Accordingly, Ford wonders whether proposed training aid that should in any case be granted to the beneficiary should not be determined by reference to internal company standards, but to objective criteria applicable to all companies in a given sector.
Kromě toho se společnost Ford díky tomuto investičnímu projektu stane do roku 2012 největším rumunským průmyslovým zaměstnavatelem.
Moreover, with this investment project Ford will become by 2012 Romania’s largest industrial employer.
Investice tohoto druhu slouží v ekonomice jako jakési „majáky“ a rumunská vláda podporuje plány společnosti Ford vytvořit z krajovského závodu měřítko pro ostatní zaměstnavatele a nové investory.
Investments of this kind have a ‘lighthouse’ function in the economy, and the Romanian government supports Ford’s plans to make the Craiova plant a benchmark for other employers and new investors.
Společnost Ford rovněž zdůrazňuje, že v obecnějším pojetí není dodatečná podpora, která je prohlášena za způsobilou pro podporu, k provozu závodu nezbytná vzhledem k tomu, že skupina Ford v současné době uplatňuje systém „štíhlé výroby“.
Ford also underlines that, in more general terms, the additional training declared eligible for aid is not necessary for the operation of the plant, given the ‘lean manufacturing’ system nowadays applicable within the Ford group.
Výrobci vozidel postupem času přecházejí od „masové výroby“ ke „štíhlé výrobě“, což je vývoj spojený zejména se změnou chování, která spočívá ve zvýšení účasti na všech úrovních vnitřní organizace.
Car manufactures have moved over time from ‘mass manufacturing’ towards ‘lean manufacturing’, an evolution that entails mainly a behavioural change, in the sense of increasing empowerment at all levels of the internal organisation.
K této změně chování by postačovala nezpůsobilá část vzdělávacího programu.
The non-eligible part of the training programme would be sufficient in order to induce this behavioural change.
Nehmotná regionální nevýhoda
Intangible regional handicap
Ford podporuje rumunské tvrzení, které vyvrací myšlenku možného překrytí regionální investiční podpory a podpory na vzdělávání ve vztahu k nehmotným regionálním nevýhodám spočívajícím v nižších dovednostech, a rovněž zastává názor, že by při posuzování, zda má opatření podpory na vzdělávání pozitivní externality, měla být zohledněna úroveň dovedností a vzdělávání v regionu.
Ford supports the arguments put forward by Romania against the idea of a possible overlap between regional investment aid and training aid in relation to intangible regional handicaps in the form of lower skills, and also considers that the level of skills and education in a region should be taken into account when assessing if a proposed training aid measure has positive externalities.
Srovnání
The counterfactual
Společnost Ford předkládá srovnání vzdělávacího programu, který nabídla v závodě v Petrohradě, a programu, který má být podle návrhu proveden v krajovském závodě.
Ford presents a comparison between the training programme that it has offered at its plant in Saint Petersburg and the one proposed to be carried out at the Craiova plant.
Srovnání má prokázat, že je možné účinně provozovat závod společnosti Ford i s méně ambiciózním vzdělávacím programem, než je program navržený pro krajovský závod, a že má proto podpora na dodatečné vzdělávání nabídnuté v krajovském závodě motivační účinek.
The purpose of the comparison is to demonstrate that it is possible to run a Ford plant efficiently with a less ambitious training programme than the one proposed for the Craiova plant, and as a consequence, that aid for the additional training offered at the Craiova plant has an incentive effect.
Ford se domnívá, že srovnání dvou vzdělávacích projektů je případné, a to z těchto důvodů:
Ford considers that a comparison between the two training projects is pertinent, for the following reasons:
Výroba: V Petrohradě převzala společnost Ford závod, v němž se původně vyráběly velké motory pro loďařský a obranný průmysl, zatímco v krajovském závodě byla i dříve vyráběna vozidla.
Production: In Saint Petersburg Ford took over a plant that previously produced large engines for shipbuilding and for the defence industry, while the Craiova plant was previously producing cars.
V Petrohradě vyrábí Ford pouze vozidla (od roku 2002 variace modelu Ford Focus II a od roku 2009 model Ford Mondeo), zatímco v krajovském závodě bude vyrábět jak vozidla, tak motory.
At the Saint Petersburg plant Ford produces only vehicles (as of 2002, variations of the Ford Focus II model, and as of 2009, the Ford Mondeo model), whereas in Craiova it will produce both vehicles and engines.
V petrohradském závodě není na rozdíl od závodu v Krajově lisovna.
The Saint Petersburg plant does not have a press shop, unlike the Craiova plant, which does have one.
Bez ohledu na tyto rozdíly se společnost Ford domnívá, že výchozí podmínky v závodech v Krajově a v Petrohradě jsou srovnatelné, jelikož oba závody byly pořízeny s cílem zavést v nich nové linky pro výrobu vozidel.
Notwithstanding these differences, Ford considers that outset conditions at the Craiova and the Saint Petersburg plants are comparable, because both plants were acquired to introduce new car production lines.
Oba závody používají tentýž výrobní systém společnosti Ford („Ford Production System“, „FPS“) a srovnatelné jsou také fáze výroby včetně úrovně dovedností požadovaných od pracovní síly.
Both plants use the same ‘Ford Production System’ (‘FPS’), and production stages are comparable, including in terms of the level of skills required of the workforce.
Pracovní síla: V Petrohradě společnost Ford nepřevzala stávající pracovní sílu.
Workforce: In Saint Petersburg Ford did not take over the existing workforce.
Nově získaní pracovníci byli v průměru mladší, kvalifikovanější a méně zkušení, než je stávající pracovní síla v krajovském závodě.
The newly recruited workforce was on average younger, higher qualified and less experienced than the existing workforce at the Craiova plant.
Bez ohledu na tyto rozdíly se společnost Ford domnívá, že obě pracovní síly byly na počátku srovnatelné.
Notwithstanding these differences, Ford considers that the two workforces were comparable at the outset.
Obě pracovní síly byly zvyklé na pracovní podmínky v netržních hospodářstvích, což je počáteční podmínka, která se ve srovnání se západními protějšky odrazila například v odlišné kultuře bezpečnosti a na slabých řídicích a funkčních zkušenostech v nadnárodní společnosti (bez ohledu na úrovně vzdělání).
Both workforces were accustomed to working conditions in non-market economies, an initial condition that was reflected, for example, in a different safety culture by comparison to their Western counterparts, and little management and functional experience in a multi-national company (irrespective of education levels).
Struktura vzdělávacího programu nabízeného v petrohradském závodě byla podobná struktuře programu navrženého pro krajovský závod.
The structure of the training programme offered at the Saint Petersburg plant was similar to the one proposed for the Craiova plant.
V petrohradském závodě však společnost Ford poskytla pouze nezbytné vzdělávací minimum a pracovníkům ve vedoucích pozicích bylo vzdělávání poskytnuto ve větším rozsahu než dělníkům.
However, at the Saint Petersburg plant Ford provided only the minimum necessary of training, and staff in leadership positions received more training than blue collar employees.
Výroba byla zahájena v roce 2002, přičemž byly zajištěny jen minimální úrovně vzdělávání nezbytné ke splnění požadavků společnosti Ford na kvalitu a bezpečnost.
Production was launched in 2002 with only the minimum levels of training necessary in order to reach Ford quality and safety requirements.
Společnost Ford provedla simulaci, v jejímž rámci byl petrohradský vzdělávací program použit pro 9000 zaměstnanců krajovského závodu.
Ford simulated the Saint Petersburg training programme if applied for the 9000 employees of the Craiova plant.
Ze závěru vyplývá, že petrohradský typ vzdělávacího programu by celkově představoval přibližně 26 % vzdělávání, které má být podle návrhu nabídnuto v krajovském závodě.
The conclusion was that a Saint Petersburg-type of training programme would amount overall to only about 26 % of the training that is proposed to be offered at the Craiova plant.
Konkrétněji by takovýto program nabídl ze vzdělávání, které je navrženo pro závod v Krajově, pouze 57 % v oblasti bezpečnosti, 2 % v oblasti základních dovedností, 30 % podnikatelských dovedností a 47 % v oblasti průmyslových dovedností.
More specifically, such programme would offer only 57 % of the Safety, 2 % of the Core Skills, 30 % of the Business Skills, and 47 % of the Industrial Skills training proposed for the Craiova plant.
Opatření oznámené Rumunskem ve prospěch společnosti Ford Craiova splňuje kumulativní podmínky, aby je bylo možné kvalifikovat jako státní podporu ve smyslu čl. 107 odst. 1 Smlouvy o fungování Evropské unie.
The measure notified by Romania in favour of Ford Craiova meets the cumulative conditions for qualifying as State aid within the meaning of Article 107(1) TFEU.
Opatření sestává z přímého grantu, který je financován rumunským státem z veřejných zdrojů.
The measure consists of a direct grant financed by the Romanian State from public resources.
Opatření je rovněž selektivní, neboť spočívá v individuální finanční podpoře ad hoc pro jediného příjemce, společnost Ford Craiova.
The measure is also selective, as it involves ad hoc individual financial support to a single beneficiary, Ford Craiova.
Příjemce bude opatřením zvýhodněn, neboť bude zproštěn části nákladů na navrhovaný vzdělávací program.
The beneficiary will derive an advantage from the measure, which relieves it of part of the costs of the proposed training programme.
Opatření narušuje hospodářskou soutěž, neboť zvýhodňuje přijímající společnost před společnostmi, jimž podpora pro obdobné účely poskytnuta nebyla.
The measure distorts competition by favouring the beneficiary company with respect to competitors not receiving aid for similar purposes.
Na závěr nutno říci, že je ovlivněn obchod mezi členskými státy, jelikož příjemce a jeho konkurenti prodávají své produkty především na trhu EU, ale také na trzích v EHP a trzích celosvětových.
Finally, trade between the Member States is affected, as the beneficiary and its competitors sell their products primarily on EU, but also on EEA and worldwide markets.
Rumunsko žádá o schválení podpory podle pravidel platných v okamžiku oznámení (duben 2008).
Romania asks for approval of the aid under the rules applicable at the time of the notification (April 2008).
Konkrétněji Rumunsko tvrdí, že: i) by slučitelnost navrhované podpory se Smlouvou měla být posouzena podle kritérií vyplývajících z nařízení 68/2001 [25], které bylo v platnosti v době oznámení; ii) Komise by neměla zpětně uplatňovat obecné nařízení o blokových výjimkách (které bylo zveřejněno dne 9. srpna 2008 a vstoupilo v platnost o dvacet dnů později) [26]; a obecněji, že iii) příliš přísné uplatňování kritéria motivačního účinku od doby, kdy byla přijata rozhodnutí jako např. Ford Genk [27] a GM Antwerp [28], není v souladu s celkovým přístupem Komise k podpoře na vzdělávání.
More specifically, Romania maintains that: (i) the compatibility of the proposed aid with the Treaty should be assessed under the criteria stemming from Regulation (EC) No 68/2001 [25], which was in place at the time of the notification; (ii) the Commission should not apply retroactively the General Block Exemption Regulation (GBER) (which was published on 9 August 2008 and entered into force twenty days later) [26]; and on a more general level, that (iii) the overly strict application of the incentive effect criterion starting with decisions such as Ford Genk [27] and GM Antwerp [28] is not consistent with the Commission’s overall approach towards training aid.
V rozsudku ve věci Freistaat Sachsen proti Komisi [29] Evropský soudní dvůr objasnil otázky týkající se uplatňování rationae temporis pravidel státní podpory pro účely posouzení slučitelnosti oznámených opatření podpory.
In the Freistaat Sachsen v. Commission ruling [29], the ECJ clarified the issues surrounding the application rationae temporis of State aid rules for the purposes of assessing the compatibility of notified aid measures.
Soudní dvůr rozhodl, že Komise musí při posuzování slučitelnosti použít pravidla, zásady a kritéria, které byly platné ke dni vydání rozhodnutí a jsou lépe přizpůsobené soutěžnímu kontextu [30].
The Court established that, for the compatibility assessment, the Commission must apply the rules, principles and criteria in force at the time of issuing the Decision, which are better adapted to the context of competition [30].
V tomto smyslu, dodává Soudní dvůr, „[…] oznámení podpory nebo zamýšleného režimu podpor členským státem nevytváří konečný právní stav, který by znamenal, že se Komise vyjádří k slučitelnosti podpor se společným trhem tak, že použije pravidla platná ke dni, ke kterému k tomuto oznámení došlo.
In this sense, the Court adds, ‘[…] the notification by a Member State of aid or a proposed aid scheme does not give rise to a definitively-established legal situation which requires the Commission to rule on their compatibility with the internal market by applying the rules in force at the date on which that notification took place. On the contrary, it is for the Commission to apply the rules in force at the time when it gives its decision, the only rules on the basis of which the lawfulness of the decision it takes in that regard falls to be assessed.’
Soudní dvůr rovněž stanoví, že je-li slučitelnost podpory posuzována podle nových pravidel, Komise musí zúčastněným stranám umožnit předložit připomínky ke slučitelnosti podpory s těmito novými pravidly.
The Court also establishes that, when the compatibility assessment is carried out under new rules, the Commission must give interested parties the opportunity to comment on the compatibility of aid with the latter.
Tento procesní závazek se neuplatní zejména tehdy, pokud nová pravidla neobsahují podstatné změny oproti pravidlům předchozím [32].
Notably, this procedural obligation is not triggered when the new rules do not contain substantial amendments with respect to the previous ones [32].
Z výše uvedených skutečností je patrné, že Komise musí posoudit slučitelnost podpory se Smlouvou o fungování Evropské unie podle pravidel a kritérií platných v okamžiku, kdy vydala rozhodnutí.
It follows from the above that the Commission must assess the compatibility of the aid with the TFEU under the rules and criteria applicable at the time of its decision.
Individuální podpora na vzdělávání, která nesplňuje podmínky pro výjimku, musí být posouzena přímo na základě čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, který stanoví, že „podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem“, lze považovat za slučitelné se Smlouvou o fungování Evropské unie.
Individual training aid which does not meet the conditions for exemption must be assessed directly on the basis of Article 107(3)(c) TFEU, which stipulates that ‘aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest’ may be considered compatible with the TFEU.
Za tímto účelem se Komise musí opřít o sdělení [35], které stanoví kritéria pro posouzení podpor na vzdělávání podléhajících individuální oznamovací povinnosti (dále jen „sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009“), které bylo zveřejněno dne 11. srpna 2009 a v platnost vstoupilo dvacátým dnem po zveřejnění.
To this end, the Commission must rely on the Communication [35] setting the criteria for assessing training aid subject to individual notification (hereinafter ‘the 2009 Training Aid Communication’), which was published on 11 August 2009 and entered into force on the 20th day following its publication.
Na závěr lze říci, že v souladu se zásadami vyplývajícími z rozsudku ve věci Freistaat Sachsen musí Komise posoudit slučitelnost oznámené podpory v souladu s čl. 107 odst. 3 písm. c) Smlouvy o fungování Evropské unie, na základě obecného nařízení o blokových výjimkách a rovněž kritérií pro individuální posouzení stanovených ve sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009.
To conclude, in compliance with the Freistaat Sachsen principles the Commission must asses the compatibility of the notified aid under Article 107(3)(c) TFEU, against the background of the GBER, and based on the individual assessment criteria set out by the 2009 Training Aid Communication.
Komise se domnívá, že posouzením oznámené podpory podle pravidel a kritérií vyplývajících z obecného nařízení o blokových výjimkách a sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009 neporušuje procesní práva zúčastněných stran (viz 57. bod odůvodnění výše).
The Commission considers that assessing the notified aid according to the rules and criteria resulting from the GBER and the 2009 Training Aid Communication does not infringe the procedural rights of the interested parties (see recital 57 above).
Podle rozsudku ve věci Freistaat Sachsen musí Komise zúčastněnými stranám umožnit, aby vyjádřily připomínky k uplatnění nových pravidel na oznámenou podporu, a to pouze tehdy, pokud nová pravidla zavádějí podstatné změny oproti pravidlům předchozím.
According to the Freistaat Sachsen ruling, the Commission must offer to the interested parties the possibility to comment on the application of the new rules to the notified aid only in so far as the new rules introduce substantive changes with respect to the previous ones.
V této souvislosti Komise zdůrazňuje, že v rozhodnutí o zahájení formálního vyšetřovacího řízení ze září 2008 uvedla, že podporu posoudí odkazem na obecné nařízení o blokových výjimkách.
In this respect, the Commission underlines that it had indicated in the Decision to open the formal investigation of September 2008 that the aid would be assessed by reference to the GBER.
Zúčastněným stranám tudíž byla umožněno, aby k posouzení oznámené podpory odkazem na obecné nařízení o blokových výjimkách vyjádřily připomínky.
The interested parties were thus given the opportunity to present comments on the assessment of the notified aid by reference to the GBER.
V připomínkách z listopadu 2008 se Rumunsko skutečně vyjadřovalo proti tomu, aby bylo ve stávajícím případě použito obecné nařízení o blokových výjimkách.
Indeed, in its comments of November 2008, Romania invoked arguments against the application of the GBER to the present case.
Rumunsko zejména prohlásilo, že kritéria pro posouzení vyplývající z obecného nařízení o blokových výjimkách jsou částečně odlišná od kritérií, která byla platná dříve podle nařízení (ES) č. 68/2001, zejména pokud jde o maximální intenzitu podpory povolenou u obecné podpory, která vzrostla z 50 % způsobilých nákladů podle nařízení 68/2001 na 60 % způsobilých nákladů podle obecného nařízení o blokových výjimkách [36].
Romania argued in particular that the assessment criteria resulting from the GBER are partially different from those previously applicable under Regulation (EC) No 68/2001, especially with respect to the maximum aid intensity permitted for general training, which increased from 50 % of the eligible costs under Regulation (EC) No 68/2001 to 60 % of the eligible costs under the GBER [36].
Komise se rovněž domnívá, že sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009 nezavádí takové podstatné změny ohledně posouzení podpory, jaké jsou vymezeny v rozsudku ve věci Freistaat Sachsen [37].
The Commission also considers that the 2009 Training Aid Communication does not introduce substantive changes with respect to the assessment of aid of the kind envisaged by the Freistaat Sachsen ruling [37].
Sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009 kodifikuje a posiluje dlouhodobé zásady a kritéria kontroly státních podpor v EU, např. zdůvodnění týkající se selhání trhu/pozitivních externalit, rozdíly mezi obecným a specifickým vzděláváním, vhodnost podpory jako politického nástroje, kritérium motivačního účinku, zásadu přiměřenosti, analýzu narušujícího potenciálu podpory.
The 2009 Training Aid Communication codifies and reinforces long-standing principles and criteria of EU State aid control, such as the market failure/positive externalities rationale, the distinction between general and specific training, the appropriateness of aid as policy instrument, the incentive effect criterion, the proportionality principle and the analysis of the distorting potential of the aid.
Zdá se, že Rumunsko a příjemce jsou znepokojeni zejména údajným příliš přísným výkladem a uplatňováním tzv. motivačního kritéria při posuzování podpory na vzdělávání.
Romania and the beneficiary appear to be principally concerned with the alleged overly strict interpretation and application of so-called incentive criterion for the assessment of training aid.
Komise se nicméně domnívá, že podrobné vysvětlení motivačního kritéria ve sdělení o podpoře na vzdělávání z roku 2009 nelze považovat za podstatnou změnu pravidel posuzování.
The Commission considers however that the spelling out of the incentive criterion in the 2009 Training Aid Communication cannot be qualified as a substantive change of the assessment rules.
Rozhodnutí ve věci Ford Genk [38] a GM Antwerp [39], na něž se Rumunsko odvolává jako na příklady nadměrně přísného výkladu kritéria motivačního účinku, byla ve skutečnosti přijata před vydáním oznámení.
The Ford Genk [38] and GM Antwerp [39] decisions, which Romania invokes as examples of an excessively tight interpretation of the incentive effect criterion, actually date from before the time of the notification.