natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci svěřená Komisi podléhá podmínkám stanoveným v článcích 12 a 13.
The powers to adopt delegated acts are conferred on the Commission subject to the conditions laid down in Articles 12 and 13.
Evropský parlament nebo Rada mohou přenesení pravomoci uvedené v článku 10 zrušit.
The delegation of powers referred to in Article 10 may be revoked by the European Parliament or by the Council.
Orgán, který zahájí interní postup s cílem rozhodnout, zda zrušit přenesení pravomoci, se vynasnaží uvědomit v přiměřené lhůtě před přijetím konečného rozhodnutí druhý orgán a Komisi a uvede přenesené pravomoci, jejichž přenesení by mělo být zrušeno, a možné důvody tohoto zrušení.
The institution which has commenced an internal procedure for deciding whether to revoke the delegation of powers shall endeavour to inform the other institution and the Commission within a reasonable time before the final decision is taken, indicating the delegated powers which could be subject to revocation and possible reasons for a revocation.
Pokud Evropský parlament ani Rada v uvedené lhůtě námitky proti aktu v přenesené pravomoci nevysloví, bude akt zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupí v platnost dnem v něm stanoveným.
If, on expiry of that period, neither the European Parliament nor the Council has objected to the delegated act, it shall be published in the Official Journal of the European Union and enter into force on the date stated therein.
Akt v přenesené pravomoci může být zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie a vstoupit v platnost před uplynutím uvedené lhůty, pokud Evropský parlament i Rada uvědomí Komisi o svém záměru námitky nevyslovit.
The delegated act may be published in the Official Journal of the European Union and enter into force before the expiry of that period, if the European Parliament and the Council have both informed the Commission of their intention not to raise objections.
Komise do 31. prosince 2014 přezkoumá účinnost této směrnice a jejích aktů v přenesené pravomoci a předloží zprávu Evropskému parlamentu a Radě.
Not later than 31 December 2014, the Commission shall review the effectiveness of this Directive and of its delegated acts and submit a report to the European Parliament and the Council.
Komise při této příležitosti rovněž posoudí:
On that occasion, the Commission shall also assess:
příspěvek čl. 4 písm. c) k cíli této směrnice;
the contribution of Article 4(c) to the aim of this Directive;
účinnost čl. 9 odst. 1;
the effectiveness of Article 9(1);
potřebu změny čl. 10 odst. 4 písm. d) s ohledem na technický vývoj a porozumění podobě štítku ze strany spotřebitelů.
in the light of technical evolution and the understanding by consumers of the label layout, the need for amending Article 10(4)(d).
Členské státy stanoví pravidla pro sankce za porušení vnitrostátních předpisů přijatých podle této směrnice a jejích aktů v přenesené pravomoci, včetně ustanovení proti neoprávněnému používání energetického štítku, a přijmou všechna nezbytná opatření k zajištění jejich uplatňování.
Member States shall lay down the rules on penalties applicable to infringements of the national provisions adopted pursuant to this Directive and its delegated acts, including unauthorised use of the label, and shall take the necessary measures to ensure that they are implemented.
Členské státy do 20. června 2011 oznámí tyto předpisy Komisi a neprodleně Komisi oznámí i jakékoli následné změny těchto předpisů.
The Member States shall notify these provisions to the Commission by 20 June 2011 and shall notify the Commission without delay of any subsequent amendment affecting those provisions.
Členské státy uvedou v účinnost právní a správní předpisy nezbytné pro dosažení souladu s touto směrnicí do 20. června 2011.
Member States shall bring into force, by 20 June 2011 at the latest, the laws, regulations and administrative provisions necessary to comply with this Directive.
Budou tyto předpisy používat od 20. července 2011.
They shall apply those provisions from 20 July 2011.
Musí rovněž obsahovat prohlášení, že odkazy ve stávajících právních a správních předpisech na směrnici 92/75/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici.
They shall also include a statement to the effect that references in existing laws, regulations and administrative provisions to Directive 92/75/EEC shall be construed as references to this Directive.
Směrnice 92/75/EHS ve znění nařízení uvedeného v části A přílohy I se zrušuje s účinkem ode dne 21. července 2011, aniž jsou dotčeny povinnosti členských států týkající se lhůt pro provedení této směrnice ve vnitrostátním právu uvedených v části B přílohy I.
Directive 92/75/EEC, as amended by the Regulation indicated in Annex I, Part A, is repealed with effect from 21 July 2011, without prejudice to the obligations of the Member States relating to the time-limits for transposition into national law and application of that Directive set out in Annex I, Part B.
Odkazy na směrnici 92/75/EHS se považují za odkazy na tuto směrnici v souladu se srovnávací tabulkou obsaženou v příloze II.
References to Directive 92/75/EEC shall be construed as references to this Directive and shall be read in accordance with the correlation table in Annex II.
Ustanovení čl. 5 písm. d), g) a h) se použijí ode dne 31. července 2011.
Points (d), (g) and (h) of Article 5 shall apply from 31 July 2011.
Úř. věst. C 228, 22.9.2009, s. 90.
OJ C 228, 22.9.2009, p. 90.
Postoj Evropského parlamentu ze dne 5. května 2009 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku), postoj Rady v prvním čtení ze dne 14. dubna 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku), postoj Evropského parlamentu ze dne 18. května 2010 (dosud nezveřejněný v Úředním věstníku).
Position of the European Parliament of 5 May 2009 (not yet published in the Official Journal), position of the Council at first reading of 14 April 2010 (not yet published in the Official Journal), position of the European Parliament of 18 May 2010 (not yet published in the Official Journal).
Viz část A přílohy I.
See Annex I Part A.
Směrnice Rady 92/75/EHS
Council Directive 92/75/EEC
(Úř. věst. L 297, 13.10.1992, s. 16)
(OJ L 297, 13.10.1992, p. 16).
Nařízení (ES) č. 1882/2003
Regulation (EC) No 1882/2003
pouze bod 32 přílohy III
Only point (32) of Annex III
92/75/EHS
92/75/EEC
Čl. 1 odst. 1, návětí, první věta
Article 1(1), introductory wording, first sentence
Čl. 1 odst. 1, návětí, druhá věta
Article 1(1), introductory wording, second sentence
Čl. 1 odst. 1 první až sedmá odrážka
Article 1(1), first to seventh indent
Čl. 1 odst. 3 písm. a) a b)
Article 1(3) points (a) and (b)
Čl. 1 odst. 3 písm. c)
Article 1(3) point (c)
Čl. 2 písm. a) a b)
Article 2 points (a) and (b)
Čl. 1 odst. 4 první a druhá odrážka
Article 1(4), first and second indents
Čl. 2 písm. g) a h)
Article 2 points (g) and (h)
Čl. 1 odst. 4 třetí odrážka
Article 1(4), third indent
Čl. 1 odst. 4 čtvrtá odrážka
Article 1(4), fourth indent
Čl. 2 písm. c)
Article 2 point (c)
Čl. 1 odst. 4 pátá odrážka
Article 1(4), fifth indent
Čl. 2 písm. d)
Article 2 point (d)
Čl. 2 písm. e), f), i), j) a k)
Article 2 points (e), (f), (i), (j) and (k)
Čl. 4 písm. b), c) a d)
Article 4 points (b), (c) and (d)
Čl. 5 písm. b)
Article 5 point (b)
Čl. 5 písm. b) a c)
Article 5 points (b) and (c)
Čl. 5 písm. a)
Article 5 point (a)
Čl. 5 písm. e) a f)
Article 5 points (e) and (f)
Čl. 5 písm. g)
Article 5 point (g)
Čl. 5 písm. h)
Article 5 point (h)
Čl. 6 písm. a)
Article 6 point (a)
Čl. 4 písm. a)
Article (4) point (a)
Čl. 6 písm. b)
Article 6 point (b)
Čl. 4 písm. b)
Article (4) point (b)
Čl. 5 písm. d)
Article 5 point (d)
Čl. 7 písm. a)
Article 7 point (a)
Čl. 3 odst. 1 písm. a)
Article 3(1) point (a)
Čl. 7 písm. b)
Article 7 point (b)
Čl. 3 odst. 1 písm. b)
Article 3(1) point (b)
Čl. 7 písm. c)
Article 7 point (c)
Čl. 3 odst. 1 písm. c)
Article 3(1) point (c)
Čl. 3 odst. 1 písm. d)
Article 3(1) point (d)
Čl. 12 písm. a)
Article 12 point (a)
Čl. 10 odst. 4 písm. a)
Article 10(4) point (a)
Čl. 12 písm. b)
Article 12 point (b)
Čl. 10 odst. 4 písm. b)
Article 10(4) point (b)
Čl. 12 písm. c)
Article 12 point (c)
Čl. 10 odst. 4 písm. c)
Article 10(4) point (c)
Čl. 12 písm. d)
Article 12 point (d)
Čl. 10 odst. 4 písm. d)
Article 10(4) point (d)
Čl. 12 písm. e)
Article 12 point (e)
Čl. 10 odst. 4 písm. e)
Article 10(4) point (e)
Čl. 12 písm. f)
Article 12 point (f)
Čl. 10 odst. 4 písm. f)
Article 10(4) point (f)
Čl. 12 písm. g)
Article 12 point (g)
Čl. 10 odst. 4 písm. g), h), i) a j)
Article 10(4) points (g), (h), (i) and (j)
Články 11, 12, 13, 14 a 15
Articles 11 to 15
V různém rozsahu podle příslušného výrobku by technologický vývoj a potenciál pro další významné úspory energie mohly vyžadovat další diferenciaci výrobků a být důvodem k přezkumu klasifikace.
To a varying extent according to the product concerned, technological development and the potential for additional significant energy savings could make further product differentiation necessary and justify a review of the classification.
Tento přezkum by měl zahrnovat zejména možnost změny rozsahu.
Such review should include in particular the possibility of rescaling.
Těmto třídám bude odpovídat označení A+, A++ a A+++ v nejúčinnější třídě; celkový počet tříd bude v zásadě omezen na sedm, pokud nebudou používány ještě další třídy.
Those additional classes will be A+, A++, and A+++ for the most efficient class. In principle the total number of classes will be limited to seven, unless more classes are still populated.
Pravomoc přijímat akty v přenesené pravomoci uvedené v článku 10 je svěřena Komisi na dobu pěti let počínaje dnem 19. června 2010.
The powers to adopt the delegated acts referred to in Article 10 shall be conferred on the Commission for a period of five years beginning on 19 June 2010.
Komise předloží zprávu o přenesených pravomocích nejpozději šest měsíců před koncem tohoto pětiletého období.
The Commission shall make a report in respect of the delegated powers not later than six months before the end of the five-year period.
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/31/EU
Directive 2010/31/EU of the European Parliament and of the Council
o energetické náročnosti budov
on the energy performance of buildings
Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2002/91/ES ze dne 16. prosince 2002 o energetické náročnosti budov [4] byla pozměněna [5].
Directive 2002/91/EC of the European Parliament and of the Council of 16 December 2002 on the energy performance of buildings [4] has been amended [5].
Vzhledem k novým podstatným změnám by uvedená směrnice měla být z důvodu přehlednosti přepracována.
Since further substantive amendments are to be made, it should be recast in the interests of clarity.
Účinné, uvážlivé, racionální a udržitelné využívání energie se vztahuje mimo jiné na ropné produkty, zemní plyn a pevná paliva, které jsou základními zdroji energie, ale také hlavními zdroji emisí oxidu uhličitého.
An efficient, prudent, rational and sustainable utilisation of energy applies, inter alia, to oil products, natural gas and solid fuels, which are essential sources of energy, but also the leading sources of carbon dioxide emissions.
Podíl budov na celkové spotřebě energie v Unii činí 40 %.
Buildings account for 40 % of total energy consumption in the Union.
Tento sektor se rozrůstá, což bude mít za následek zvýšení spotřeby energie.
The sector is expanding, which is bound to increase its energy consumption.
Snížení spotřeby energie a využívání energie z obnovitelných zdrojů v sektoru budov proto představují důležitá opatření nutná ke snižování energetické závislosti Unie a emisí skleníkových plynů.
Therefore, reduction of energy consumption and the use of energy from renewable sources in the buildings sector constitute important measures needed to reduce the Union’s energy dependency and greenhouse gas emissions.
Spolu se zvýšeným využíváním energie z obnovitelných zdrojů by opatření přijatá za účelem snížení spotřeby energie v Unii umožnila Unii dodržení závazku splnění Kjótského protokolu k Rámcové úmluvě Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), dlouhodobého závazku zachovat nárůst globální teploty pod 2 °C i závazku snížit do roku 2020 celkové emise skleníkových plynů alespoň o 20 % ve srovnání s hodnotami z roku 1990 a v případě mezinárodní dohody o 30 %.
Together with an increased use of energy from renewable sources, measures taken to reduce energy consumption in the Union would allow the Union to comply with the Kyoto Protocol to the United Nations Framework Convention on Climate Change (UNFCCC), and to honour both its long term commitment to maintain the global temperature rise below 2 °C, and its commitment to reduce, by 2020, overall greenhouse gas emissions by at least 20 % below 1990 levels, and by 30 % in the event of an international agreement being reached.
Snížená spotřeba energie a zvýšené využívání energie z obnovitelných zdrojů také hrají důležitou úlohu při podpoře zabezpečování zásobování energií, technologického vývoje a při vytváření příležitostí k zaměstnání a regionálního rozvoje, zejména ve venkovských oblastech.
Reduced energy consumption and an increased use of energy from renewable sources also have an important part to play in promoting security of energy supply, technological developments and in creating opportunities for employment and regional development, in particular in rural areas.
Řízení poptávky po energii je důležitým nástrojem, který umožňuje Unii ovlivňovat světový trh s energií, a v důsledku toho střednědobé a dlouhodobé zabezpečení dodávek energie.
Management of energy demand is an important tool enabling the Union to influence the global energy market and hence the security of energy supply in the medium and long term.
Zasedání Evropské rady v březnu 2007 zdůraznilo potřebu zvýšení energetické účinnosti v Unii za účelem dosažení cíle snížení spotřeby energie Unie o 20 % do roku 2020 a vyzvalo k důkladnému a rychlému provádění priorit stanovených ve sdělení Komise nazvaném „Akční plán pro energetickou účinnost: využití možností“.
The European Council of March 2007 emphasised the need to increase energy efficiency in the Union so as to achieve the objective of reducing by 20 % the Union’s energy consumption by 2020 and called for a thorough and rapid implementation of the priorities established in the Commission Communication entitled ‘Action plan for energy efficiency: realising the potential’.
Uvedený akční plán vymezil významné možnosti nákladově efektivních úspor v sektoru budov.
That action plan identified the significant potential for cost-effective energy savings in the buildings sector.
Je nezbytné stanovit konkrétnější opatření s cílem dosáhnout rozsáhlých a dosud nevyužitých možností úspor energie v případě budov a zmenšit značné rozdíly mezi výsledky členských států v tomto odvětví.
It is necessary to lay down more concrete actions with a view to achieving the great unrealised potential for energy savings in buildings and reducing the large differences between Member States’ results in this sector.
Opatření k dalšímu snižování energetické náročnosti budov by měla brát v úvahu klimatické a místní podmínky i mikroklima vnitřního prostředí a efektivnost nákladů.
Measures to improve further the energy performance of buildings should take into account climatic and local conditions as well as indoor climate environment and cost-effectiveness.
Tato opatření by neměla být v rozporu s jinými požadavky týkajícími se budov, např. požadavky na přístupnost, bezpečnost a plánované využití budovy.
These measures should not affect other requirements concerning buildings such as accessibility, safety and the intended use of the building.
Energetická náročnost budov by měla být vypočtena na základě metody, která se může na vnitrostátní a regionální úrovni lišit.
The energy performance of buildings should be calculated on the basis of a methodology, which may be differentiated at national and regional level.
Kromě tepelných vlastností zahrnuje další faktory, které hrají stále důležitější úlohu, např. zařízení pro vytápění a klimatizaci, využití energie z obnovitelných zdrojů, prvky pasivního vytápění a chlazení, stínění, kvalita vnitřního ovzduší, odpovídající denní světlo a návrh budovy.
That includes, in addition to thermal characteristics, other factors that play an increasingly important role such as heating and air-conditioning installations, application of energy from renewable sources, passive heating and cooling elements, shading, indoor air-quality, adequate natural light and design of the building.
Metoda výpočtu energetické náročnosti by neměla být založena pouze na ročním období, ve kterém je nutno vytápět, ale měla by pokrývat roční energetickou náročnost budovy.
The methodology for calculating energy performance should be based not only on the season in which heating is required, but should cover the annual energy performance of a building.
Tato metoda by měla zohlednit stávající evropské normy.
That methodology should take into account existing European standards.
Členské státy mají výhradní povinnost stanovit minimální požadavky na energetickou náročnost budov a prvků budov.
It is the sole responsibility of Member States to set minimum requirements for the energy performance of buildings and building elements.
Tyto minimální požadavky by měly být stanoveny za účelem dosažení nákladově optimální rovnováhy mezi investicemi a náklady na energii uspořenými během životního cyklu budovy, aniž je tím dotčeno právo členských států stanovit minimální požadavky, které povedou k větší energetické účinnosti než nákladově optimální úrovně účinnosti.
Those requirements should be set with a view to achieving the cost-optimal balance between the investments involved and the energy costs saved throughout the lifecycle of the building, without prejudice to the right of Member States to set minimum requirements which are more energy efficient than cost-optimal energy efficiency levels.
Měla by být stanovena možnost pravidelného přezkoumávání minimálních požadavků na energetickou náročnost budov ze strany členských států s ohledem na technický pokrok.
Provision should be made for the possibility for Member States to review regularly their minimum energy performance requirements for buildings in the light of technical progress.
Cílem nákladově efektivních nebo nákladově optimálních úrovní energetické účinnosti může být v některých případech, například s ohledem na rozdíly v klimatu, odůvodněno stanovení nákladově efektivních nebo nákladově optimálních požadavků ze strany členských států týkajících se prvků budov, což v praxi omezí použití stavebních materiálů, které odpovídají normám stanoveným právními předpisy Unie, a to za předpokladu, že takovéto požadavky nebudou představovat neodůvodněnou překážku trhu.
The objective of cost-effective or cost-optimal energy efficiency levels may, in certain circumstances, for example in the light of climatic differences, justify the setting by Member States of cost-effective or cost-optimal requirements for building elements that would in practice limit the installation of building products that comply with standards set by Union legislation, provided that such requirements do not constitute an unjustifiable market barrier.
Při stanovování požadavků na energetickou náročnost technických systémů budovy by členské státy měly ve vhodných případech, a je-li to možné, použít harmonizované nástroje, zejména zkušební metody, metody výpočtu a třídy energetické účinnosti zavedené na základě opatření, kterými se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES ze dne 21. října 2009 o stanovení rámce pro určení požadavků na ekodesign výrobků spojených se spotřebou energie [8] a směrnice Evropského parlamentu a Rady 2010/30/EU ze dne 19. května 2010 o uvádění spotřeby energie a jiných zdrojů na energetických štítcích výrobků spojených se spotřebou energie a v normalizovaných informacích o výrobku [9], s cílem zajistit soudržnost se souvisejícími iniciativami a v možné míře minimalizovat potenciální roztříštění trhu.
When setting energy performance requirements for technical building systems, Member States should use, where available and appropriate, harmonised instruments, in particular testing and calculation methods and energy efficiency classes developed under measures implementing Directive 2009/125/EC of the European Parliament and of the Council of 21 October 2009 establishing a framework for the setting of ecodesign requirements for energy-related products [8] and Directive 2010/30/EU of the European Parliament and of the Council of 19 May 2010 on the indication by labelling and standard product information of the consumption of energy and other resources by energy-related products [9], with a view to ensuring coherence with related initiatives and minimise, to the extent possible, potential fragmentation of the market.
Touto směrnicí nejsou dotčeny články 107 a 108 Smlouvy o fungování EU.
This Directive is without prejudice to Articles 107 and 108 of the Treaty on the Functioning of the European Union (TFEU).
Pojem „pobídky“ použitý v této směrnici by proto neměl být vykládán v tom smyslu, že představuje státní podporu.
The term ‘incentive’ used in this Directive should not therefore be interpreted as constituting State aid.
Komise by měla stanovit srovnávací metodický rámec pro výpočet nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost.
The Commission should lay down a comparative methodology framework for calculating cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Členské státy by měly tento rámec použít ke srovnání výsledků s minimálními požadavky na energetickou náročnost, které přijaly.
Member States should use this framework to compare the results with the minimum energy performance requirements which they have adopted.
Pokud by došlo k výrazným nesrovnalostem mezi vypočtenými nákladově optimálními úrovněmi minimálních požadavků na energetickou náročnost a platnými minimálními požadavky na energetickou náročnost, tedy k 15 % překročení, měly by členské státy tento rozdíl odůvodnit nebo připravit odpovídající kroky ke snížení těchto nesrovnalostí.
Should significant discrepancies, i.e. exceeding 15 %, exist between the calculated cost-optimal levels of minimum energy performance requirements and the minimum energy performance requirements in force, Member States should justify the difference or plan appropriate steps to reduce the discrepancy.
Odhadovaný ekonomický životní cyklus budovy nebo prvku budovy by měly určit členské státy, a to s přihlédnutím ke stávající praxi a ke zkušenostem z určování typických ekonomických životních cyklů.
The estimated economic lifecycle of a building or building element should be determined by Member States, taking into account current practices and experience in defining typical economic lifecycles.
Tyto zprávy by měly Komisi umožnit posoudit pokrok členských států při dosahování nákladově optimálních úrovní minimálních požadavků na energetickou náročnost a podat o něm zprávu.
These reports should enable the Commission to assess and report on the progress of Member States in reaching cost-optimal levels of minimum energy performance requirements.
Budovy mají vliv na dlouhodobou spotřebu energie.
Buildings have an impact on long-term energy consumption.
Vzhledem k dlouhému cyklu renovace stávajících budov by proto nové a stávající budovy, které jsou předmětem větší renovace, měly splňovat minimální požadavky na energetickou náročnost přizpůsobené místnímu klimatu.
Given the long renovation cycle for existing buildings, new, and existing buildings that are subject to major renovation, should therefore meet minimum energy performance requirements adapted to the local climate.