natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Maďarsko odkázalo rovněž na dvě alternativní formy financování, a to financování vlastního kapitálu a financování dluhu, a výsledné rozdílné daňové zacházení, a poznamenalo, že v obou případech příjem podléhá stejné sazbě daně (16 % a 4 % daňová přirážka), liší se však osoba povinná k dani (v případě dividend má povinnost uhradit daň dceřiná společnost a v případě úroků mateřská společnost).
Hungary also referred to the two alternative forms of financing, namely equity and debt financing, and the resulting different tax treatment, and observed that in both cases the income is subject to the same tax rate (16 % and 4 % of surtax), but the taxable person is different (for dividends, it is the subsidiary, and for interest, it is the parent company that is liable to pay the tax).
Statistické údaje týkající se uplatňování opatření
Statistics about the application of the measure
Maďarsko poskytlo Komisi statistické údaje týkající se uplatňování opatření na základě údajů uvedených v daňových přiznáních v daňových rocích 2003 až 2006, a tvrdily, že odvětvové rozložení podniků, na něž se opatření vztahuje, prokazuje, že opatření je z odvětvového hlediska neutrální.
Hungary provided the Commission with statistical information concerning the application of the measure based on data reported in the tax returns in the 2003 to 2006 tax years and argued that the sectoral distribution of undertakings to which the measure is applied demonstrates that the measure is sectorally neutral.
Maďarské orgány poskytly rovněž statistické údaje o počtu podniků, které mohou využít opatření, a o počtu podniků, které se skutečně uchýlily k úpravě základu daně.
The Hungarian authorities also provided statistical information on the number of undertakings potentially applying the measure and those actually resorting to tax base correction.
Z těchto údajů vyplývá, že v roce 2006 mohlo opatření využít 8181 podniků [29], skutečně je však využilo 1738 podniků [30].
These figures indicate that in 2006, 8181 undertakings [29] could potentially apply the measure, while 1738 actually applied it [30].
Počet podniků, které mohly využít opatření, a počet podniků, které se skutečně uchýlily k úpravě základu daně
Number of undertakings potentially applying the measure and undertakings actually resorting to tax base correction
Počet podniků, které mohly využít opatření
Number of undertakings potentially applying the measure
Počet a podíl podniků, které se skutečně uchýlily k úpravě základu daně
Number and ratio of undertakings actually resorting to tax base correction
Maďarsko uvedlo rovněž dopad odvozený ze souhrnných údajů týkajících se 50 jednotlivých společností, které obdržely nejvyšší částku čistých úroků uvnitř skupiny.
Hungary also presented the impact derived from the aggregate data relating to the 50 individual companies that received the highest amount of net intra-group interest.
Účinky vypočítané na základě souhrnných údajů týkajících se 50 podniků, které dosáhly nejvyššího snížení základu daně v důsledku opatření, činí [31]:
The effects calculated on the basis of the aggregate data relating to the 50 undertakings that achieved the highest tax base reduction owing to the measure are as follows [31]:
V 1000 HUF
in 1000 HUF
Snížení základu daně v důsledku opatření
Tax base reduction owing to the measure
Americká obchodní komora v Maďarsku
American Chamber of Commerce in Hungary
Americká obchodní komora v Maďarsku (dále jen „komora“) se domnívá, že opatření představuje částečnou konsolidaci s ohledem na úrokový výnos.
The American Chamber of Commerce in Hungary (AmCham) considers that the measure constitutes a partial consolidation with respect to interest income.
Je součástí běžného systému zdanění v Maďarsku.
It is part of the normal system of taxation in Hungary.
Případná přeshraniční výhoda není zapříčiněna maďarskými daňovými právními předpisy, nýbrž vyplývá z rozdílů v právních předpisech jednotlivých členských států.
Any cross-border advantage is not caused by the Hungarian tax legislation but results from differences between the legislations of Member States.
Vyloučení přeshraničního úroku přijatého nebo zaplaceného maďarskou společností z oblasti působnosti opatření je v rozporu se základními svobodami stanovenými ve Smlouvě.
To exclude cross-border interest received or paid by a Hungarian company from the scope of the measure is contrary to the fundamental freedoms of the Treaty.
Pokud jde o poskytnutí podpory ze státních prostředků, komora se domnívá, že v přeshraničních situacích s příchozím úrokem provádí odpočet úroku přidružená společnost usazená v jiné zemi.
Concerning the granting of aid through state resources, AmCham considers that in cross-border situations with inbound interest, the deduction of the interest is carried out by the affiliate located in the other country.
Pokud jde o výhodu, komora zdůrazňuje, že neexistuje žádná odchylka od běžného daňového režimu.
With regard to the advantage, AmCham underlines that there is no deviation from the normal tax regime.
To, zda v případě nadnárodních skupin existuje výhoda, závisí na sazbě daně z příjmu právnických osob ve státě vypůjčovatele; za účelem šetření týkajícího se státní podpory však musí být výhoda posouzena čistě na vnitrostátní úrovni.
Whether an advantage exists in a multinational scenario depends on the corporate income tax rate in the borrower’s State; however, for the State aid investigation the advantage must be assessed purely at national level.
Co se týká selektivity, komora uvedla, že pokud Komise rozhodne, že by daňový předpis mohl být selektivní na základě uvedeném v rozhodnutí o zahájení řízení, spadaly by do oblasti působnosti pravidel státní podpory mimo jiné rovněž plány daňových oprávek, ustanovení související s osobními náklady a pravidla týkající se podkapitalizace.
Regarding selectivity, AmCham states that if the Commission determines that a tax provision could be selective on the basis set out in the Opening Decision, tax depreciation schedules, provisions related to personnel expenses and thin capitalisation rules, inter alia, would also come into the scope of State aid rules.
Vyloučení malých podniků je odůvodněné povahou a vnitřním uspořádáním maďarských daňových právních předpisů (jelikož se na malé a střední podniky vztahují rovnocenné daňové předpisy pouze ojediněle [32] a opatření by na ně mělo omezený dopad.
The exclusion of small companies is justified by the nature and general scheme of Hungarian tax legislation (because SMEs are uniquely subject to equivalent tax provisions [32] and the measure would have a limited impact on them.
Rozšíření opatření na společnosti poskytující finanční služby by tyto společnosti nepřiměřeně zvýhodnilo.
Furthermore, extending the measure to financial services companies would disproportionately benefit them.
Společnostmi, které jsou srovnatelné z právního a skutkového hlediska, jsou skupiny, jelikož opatření je způsobem částečné konsolidace zdanění transakcí v rámci skupiny.
The legally and factually comparable companies are groups, since the measure is a method to partially consolidate the taxation of intra-group transactions.
Není správné tvrdit, že opatření je selektivní, jelikož se nevztahuje na společnosti, které působí samostatně.
It is incorrect to argue that the measure is selective because it does not apply to single operating companies.
V zásadě je možné, aby se jakýkoli podnik restrukturalizoval a přeměnil na skupinu.
In principle, it is possible for any undertaking to restructure and transform into a group.
Subjekty s jedním členem však nemají pobídku k restrukturalizaci kvůli skutečnosti, že úrok uvnitř skupiny nepodléhá dani.
There is, however, no incentive for single member entities to so restructure, because intra-company interest is not subject to taxation.
Možnou výhodu vznikající v případě nadnárodních skupin nelze přičíst opatření, nýbrž rozdílu v daňových právních předpisech jednotlivých členských států.
A potential advantage based on a multinational scenario is not imputable to the measure, but to the difference between tax legislations of Member States.
Pokud by se mělo za to, že ustanovení o možné neúčasti v režimu vede k selektivitě, zpochybnilo by to řadu jiných daňových opatření, která obsahují možnost volby.
To consider the opt-out provision as giving rise to selectivity would call into question several other tax measures that have an element of choice.
Podle komory se příloha IV.3 aktu o přistoupení týká pouze předvstupní podpory „po přistoupení“, která by jinak byla upravena čl. 1 písm. b) bodem i) nařízení Rady (ES) č. 659/1999 [33].
According to AmCham, Annex IV.3 of the Act of Accession concerns only pre-accession aid ‘upon accession’, which otherwise would be governed by Article 1(b)(i) of Council Regulation 659/1999 [33].
Při zjišťování existující podpory je nutno vzít v úvahu rovněž ostatní ustanovení čl. 1 písm. b).
The determination of existing aid also must consider the remaining provisions under Article 1(b).
Podle komory by se v případě, že by opatření představovalo státní podporu, jednalo o existující podporu podle čl. 1 písm. b) bodů iii) a v) nařízení č. 659/1999.
According to AmCham, if the measure was State aid, it would be existing aid under Article 1(b)(iii) and Article 1(b)(v) of Regulation (EC) No 659/1999.
Pokud by Komise dospěla k nesprávnému závěru, že opatření představuje protiprávní a neslučitelnou novou podporu, neměla by přijmout rozhodnutí o navrácení podpory.
If the Commission should come to the incorrect conclusion that the measure constitutes unlawful and incompatible new aid, it should be prevented from taking a recovery decision.
S přihlédnutím k legitimním očekáváním by Komise mohla uznat rovněž lhůtu, do kdy lze opatření používat v nezměněné podobě.
Taking into account legitimate expectations, the Commission should also accept a deadline until which the measure could apply unchanged.
Společnost MOL Plc.
MOL Plc.
Společnost MOL Plc působí jako mateřská společnost skupiny MOL v Maďarsku.
MOL Plc operates as the parent company of the MOL Group in Hungary.
Tato společnost opatření využívá od jeho zavedení s ohledem na transakce s 30 členy skupiny týkající se financování v rámci skupiny.
It has been applying the measure since its introduction in respect of intra-group financing transactions with 30 group members.
Společnost opatření uplatňuje především ve vztazích na vnitrostátní úrovni (ve výši více než 10 miliard HUF), zatímco v mnohem menší míře se zahraničními členy skupiny (ve výši méně než 1 miliardy HUF).
The firm applies the measure mostly in domestic relations (at an amount of over HUF 10 billion), while to a significantly lower extent with group members abroad (at an amount of less than HUF 1 billion).
To prokazuje, že v rozporu s předpokladem Komise není opatření uplatňováno výhradně s cílem získat v rámci skupiny daňovou výhodu plynoucí z mezinárodních transakcí.
This demonstrates that, in contrast to the Commission’s assumption, the measure is not exclusively applied in order to gain intra-group tax advantage from international transactions.
Společnost MOL Plc se domnívá, že opatření částečně dosahuje cíle konsolidovaného zdanění nebo zdanění ve skupině, což je systém, který Maďarsko nemá.
MOL Plc considers that the measure partially achieves the objective of consolidated or group taxation, a system which Hungary does not have.
Je-li konsolidované zdanění nebo zdanění ve skupině uznáno v řadě členských států, lze podle společnosti MOL oprávněně předpokládat, že dané opatření nepředstavuje státní podporu, zejména vzhledem ke skutečnosti, že jeho uplatňování nemá za následek nižší daňovou povinnost na úrovni skupiny.
If consolidated or group taxation is accepted in several Member States, according to MOL it can legitimately be assumed that the present measure is not aid, in particular since its application does not lead to a lower tax liability at group level.
Komise by se mýlila, pokud by tvrdila, že opatření poskytuje selektivní výhodu.
The Commission would be wrong in saying that the measure confers a selective advantage.
Jedná se o obecné opatření s omezenými výjimkami, které se vztahují na všechny daňové poplatníky bez ohledu na oblast činnosti.
It is a general measure with limited exceptions applicable to any taxpayer irrespective of the field of activity.
Skutečnost, že se opatření vztahuje na financování uvnitř skupiny, samozřejmě předpokládá existenci takovýchto transakcí s přidruženými společnostmi, stejně jako například v situaci, kdy odpočet odpisů od základu daně vyžaduje vlastnictví příslušného aktiva.
The fact that the measure is applicable to intra-group financing naturally presumes the existence of such transactions with affiliated companies, similarly to e.g. the situation where the deduction of depreciation from the tax base requires ownership of an appropriate asset.
Společnost MOL Plc dále uvedla, že pro společnost poskytující úvěry se sídlem v Maďarsku není důležité, zda poskytuje financování v zahraničí nebo v Maďarsku.
MOL Plc further argues that for the loan-provider company in Hungary it is irrelevant whether it provides financing abroad or in Hungary.
Navrácení podpory by bylo neodůvodněné a nespravedlivé zejména pro skupiny.
Recovery would be unfounded and especially unjust for groups.
U některých členů skupiny by vedlo k dodatečným daňovým povinnostem, zatímco společnosti, které zanikly nebo nyní nepatří do skupiny, by obdržely určitou částku daně zpět.
It would result in additional tax liabilities for certain group members, while companies that have ceased to exist or are now outside the group would receive a certain amount of tax back.
Společnost MOL se domnívá, že tato úprava by ve skutečnosti vedla k nespravedlivým daňovým výhodám a znevýhodněním.
MOL believes that such a correction would actually result in unfair tax advantages and disadvantages.
Nizozemská vláda se domnívá, že by Komise měla při uplatňování čtyř kritérií státní podpory postupovat jednotně, když se rozhoduje mezi přístupem založeným na jednotlivé společnosti nebo skupině.
The Dutch government considers that the Commission should be consistent in the application of the four State aid criteria when it makes a choice between the individual and the group approach.
Pokud jde o přístup založený na jednotlivé společnosti, Nizozemsko připouští, že společnosti přijímající úrok uvnitř skupiny je poskytnuta výhoda ze státních prostředků.
As regards the individual company approach, the Netherlands acknowledge that there is an advantage from State resources for the company receiving intra-group interest.
Opatření však není selektivní, jelikož srovnatelnými společnostmi z právního a skutkového hlediska jsou společnosti, které v Maďarsku obdrží čistý úrok uvnitř skupiny.
However, the measure is not selective, as the legally and factually comparable companies are those that receive group interest on balance in Hungary.
Co se týká přístupu na úrovni skupiny, zvýhodněná přeshraniční situace s příchozím úrokem se netýká maďarských státních prostředků, ani není důsledkem maďarského režimu.
With regard to the group level approach, the advantageous cross-border situation with inbound interest does not concern Hungarian state resources, nor is it a consequence of the Hungarian scheme.
Není rovněž selektivní, jelikož se referenční rámec týká společností, které podléhají daňové pravomoci Maďarska.
It is not selective, either, since the reference framework concerns companies that reside in the fiscal jurisdiction of Hungary.
Podle názoru nizozemských orgánů nemá možnost rozhodnout se pro neúčast v režimu význam pro kategorie společnosti, o nichž Komise usuzuje, že mají potenciálně prospěch z maďarského režimu.
In the Dutch authorities’ opinion, the opt-out possibility is of no consequence for the categories of companies the Commission deems will potentially benefit from the Hungarian scheme.
Nizozemsko zdůraznilo, že rozdíly jsou způsobeny současnou existencí neharmonizovaných daňových systémů.
Finally, the Netherlands underline that disparities are inherent in the concurrent existence of non-harmonised tax systems.
To dokládá skutečnost, že by výhoda v přeshraničních situacích s příchozím úrokem trvala i v případě, že by maďarské opatření bylo zrušeno (ve vztahu k zemím, které mají skutečnou sazbu daně z příjmu právnických osob vyšší, než je maďarská sazba ve výši 16 %).
This is illustrated by the fact that the advantage in cross-border situations with inbound interest would still endure even if the Hungarian measure was abolished (in relation to countries having an effective corporate tax rate higher than the Hungarian 16 %).
REAKCE MAĎARSKA NA PŘIPOMÍNKY ZÚČASTNĚNÝCH STRAN
REACTION FROM HUNGARY TO INTERESTED PARTIES’ COMMENTS
Maďarské orgány uvedly, že připomínky a argumentace zúčastněných stran jsou zcela v souladu s tvrzeními, která předložilo Maďarsko.
The Hungarian authorities note that the observations and reasoning of interested parties are fully in line with the arguments put forward by Hungary.
Podporují rovněž tvrzení, že v případě neexistence harmonizace právních předpisů týkajících se přímých daní na úrovni EU je nutno opatření posoudit podle článků 96 a 97 Smlouvy o ES.
They also support the argument that, in the absence of harmonisation of direct tax legislation at EU level, the measure should assessed under Article 96 and 97 of the EC Treaty.
Maďarsko zdůraznilo, že plně souhlasí s analýzou zúčastněných stran, že opatření nesplňuje kritéria státní podpory.
Hungary underlines that it fully agrees with the analysis drawn up by interested parties that the measure does not meet the State aid criteria.
Maďarské orgány znovu zopakovaly, že by alternativně mělo být opatření považováno za existující podporu, a pokud by Komise rozhodla, že opatření představuje protiprávní státní podporu, nemělo by dojít k jejímu navracení, jelikož příjemci jednali v dobré víře.
The Hungarian authorities reiterate that alternatively the measure should qualify as existing aid, and, should the Commission decide that the measure constitute illegal State aid, recovery should not take place because the beneficiaries were acting in a good faith.
S cílem zjistit, zda dotyčné opatření představuje státní podporu ve smyslu čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES, musí Komise posoudit, zda opatření zvýhodňuje určité podniky nebo určitá odvětví výroby tím, že jim poskytuje výhodu hospodářské povahy, zda tato výhoda narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, zda je výhoda poskytnuta ze státních prostředků a zda může tato výhoda ovlivnit obchod mezi členskými státy.
In order to ascertain whether the measure at hand constitutes aid within the meaning of Article 87(1) of the EC Treaty, the Commission has to assess whether the measure favours certain undertakings or the production of certain goods by granting an advantage that is of an economic nature, that such an advantage distorts or threatens to distort competition, that the advantage is granted through State resources and that the advantage is capable of affecting trade between Member States.
Selektivita opatření: předběžné úvahy
Selectivity of the measure: preliminary considerations
Aby bylo opatření považováno za státní podporu, musí být specifické nebo selektivní v tom, že zvýhodňuje pouze určité podniky nebo určitá odvětví výroby.
To be considered State aid, a measure must be specific or selective in that it favours only certain undertakings or the production of certain goods.
Podle platné judikatury je nutno za účelem určení selektivity opatření přezkoumat, zda v rámci daného právního režimu toto opatření určité podniky zvýhodňuje vůči jiným podnikům, které se nacházejí ve srovnatelné skutkové a právní situaci [34].
According to the applicable case-law, in order to determine whether a measure is selective, it must be examined whether, within the context of a particular legal system, that measure constitutes an advantage for certain undertakings in comparison with others in a comparable legal and factual situation [34].
Může se tudíž stát, že daňový režim nepředstavuje státní podporu, třebaže neodpovídá ve všech ohledech obecnému systému daně z příjmu právnických osob daného členského státu.
It may thus be that a taxation regime does not constitute State aid even though it does not correspond in all respects to the general system of corporate taxation of the Member State.
Soudní dvůr v řadě případů rovněž rozhodl, že čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES nerozlišuje podle důvodů nebo cílů státních zásahů, ale definuje je podle jejich účinků [35].
The Court has also held on numerous occasions that Article 87(1) of the EC Treaty does not distinguish between the causes or the objectives of State aid, but defines them in relation to their effects [35].
Do oblasti působnosti čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES spadají zejména daňová opatření, která nejsou přizpůsobením obecného systému zvláštním charakteristikám určitých podniků, nýbrž byla navržena jako prostředek ke zvýšení jejich konkurenceschopnosti [36].
In particular, fiscal measures, which do not constitute an adaptation of the general system to particular characteristics of certain undertakings, but have been conceived as a means to improve their competitiveness, fall into the scope of Article 87(1) of the EC Treaty [36].
Pojem „státní podpora“ ovšem nezahrnuje podpůrná státní opatření zavádějící rozlišení mezi podniky, pokud toto rozlišení vyplývá z povahy nebo vnitřního uspořádání systému, do něhož tato opatření patří.
The concept of State aid does not apply, however, to State support measures, which differentiate between undertakings where that differentiation arises from the nature or overall structure of the system of which they form part.
Jak je vysvětleno ve sdělení Komise o použití předpisů o státní podpoře v případě opatření týkajících se přímého zdanění podnikatelské činnosti (dále jen „sdělení o zdanění“) [37], některé podmínky mohou být odůvodněné objektivními rozdíly mezi daňovými poplatníky.
As explained in the Commission’s notice on the application of the State aid rules to measures relating to direct business taxation (‘the fiscal notice’) [37], some conditions may be justified by objective differences between taxpayers.
Nejprve je nutno objasnit, na jaké úrovni (na úrovni skupiny, nebo na úrovni podniku) se má provést posouzení referenčního systému.
As a preliminary, it should be clarified at which level (group or undertaking level) the assessment of the reference system should be made.
V rozhodnutí o zahájení řízení [38] Komise uvedla předběžný názor, že na úrovni jednotlivé společnosti, která je součástí skupiny, zvýhodňuje režim podniky, které obdrží od přidružených společností kladný čistý úrok, jelikož mohou 50 % této částky odečíst od svého zdanitelného základu.
In the Opening Decision [38], the Commission indicated its preliminary view that at the level of the individual company forming part of a group, the scheme provides an advantage to those undertakings that receive positive net interest from affiliated companies, since they can deduct 50 % of the amount from their taxable base.
Komise naopak uvedla, že na úrovni celé skupiny režim poskytuje výhodu v přeshraničních situacích s příchozím úrokem, tj. pokud společnost přijímající čistý úrok má sídlo v Maďarsku a společnost platící čistý úrok není rezidentem.
Inversely, at the level of the group taken as a whole, the Commission noted that the scheme confers an advantage for cross-border situations with inbound interest, i.e. where the net interest-receiving company is based in Hungary and the net interest-paying company is non-resident.
Ačkoliv v tomto případě může přijímající společnost od zdanitelného základu odpočítat 50 % čistého příchozího úroku (tj. úrokový výnos je účinně zdaněn sazbou v poloviční výši 16 % sazby daně z příjmu právnických osob), společnost platící čistý úrok podléhá daňovým předpisům státu, jehož je rezidentem, a může si v zásadě odečíst 100 % čistého zaplaceného úroku.
While, in such a case, the receiving company is allowed to deduct 50 % of the net inbound interest from the taxable base (i.e. the interest income is effectively taxed at half of the 16 % corporate tax rate), the net interest-paying company is subject to the tax rules of its state of residence, and is in principle allowed to deduct 100 % of the net interest paid.