natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Měly by být odstraněny institucionální překážky pružných úprav cen a mezd podle tržních podmínek.
Institutional barriers to flexible adjustments of prices and wages to market conditions should be removed.
Makroekonomické nevyváženosti by proto měly být bedlivě sledovány v Euroskupině, která by měla navrhovat případná nápravná opatření.
Macroeconomic imbalances should be closely monitored within the Eurogroup, which should propose remedial actions when needed.
Hlavní směr 4: Optimalizovat podporu výzkumu, vývoje a inovací, posilovat znalostní trojúhelník a uvolnit potenciál digitální ekonomiky
Guideline 4: Optimising support for R & D and innovation, strengthening the knowledge triangle and unleashing the potential of the digital economy
Členské státy by měly přezkoumat vnitrostátní systémy výzkumu, vývoje a inovací (včetně regionálních) a zajistit účinné a náležité rámcové podmínky pro veřejné investice v rámci strategií rozpočtové konsolidace podle Paktu o stabilitě a růstu (hlavní směr 1), zaměřit je na vyšší růst a zároveň ve vhodných případech hospodárně reagovat na zásadní společenské změny (včetně energetiky, účinného využívání zdrojů, změny klimatu, biologické rozmanitosti, sociální a územní soudržnosti, stárnutí obyvatelstva, zdraví a bezpečnosti).
Member States should review national (and regional) R & D and innovation systems, ensuring effective and adequate framework conditions for public investment within the budgetary consolidation strategies under the Stability and Growth Pact (guideline 1), and orienting them towards higher growth while addressing, where appropriate, major societal challenges (including energy, resource efficiency, climate change, biodiversity, social and territorial cohesion, ageing, health, and security) cost-effectively.
Veřejné financování by mělo sloužit především k posílení efektivnosti soukromého financování výzkumu a vývoje.
In particular, public investment should serve to leverage private R & D financing.
Tyto reformy by měly posílit odbornost a inteligentní specializaci, prosazovat vědeckou integritu, podporovat spolupráci mezi univerzitami, výzkumnými ústavy a subjekty veřejného, soukromého a třetího sektoru, a to jak na vnitrostátní, tak na mezinárodní úrovni, a zajistit rozvoj infrastruktur a sítí, které umožňují šíření znalostí.
The reforms should foster excellence and smart specialisation, promote scientific integrity, reinforce cooperation between universities, research institutes, public, private and third sector players, both domestically and internationally and ensure the development of infrastructures and networks that enable knowledge diffusion.
Je zapotřebí zdokonalit řízení výzkumných institucí, aby byly výzkumné systémy členských států nákladově efektivnější a produktivnější.
The governance of research institutions should be improved to make national research systems more cost-effective and productive.
Za tímto účelem by mělo dojít k modernizaci univerzitního výzkumu, k rozvoji a zpřístupnění infrastruktur na světové úrovni a k propagaci atraktivní profesní dráhy a mobility pracovníků ve výzkumu a studentů.
To this end, university-based research should be modernised, world-class infrastructures developed and made accessible, attractive careers and the mobility of researchers and students promoted.
Je zapotřebí upravit a zjednodušit režimy financování a zadávání zakázek, aby se ve vhodných případech usnadnila přeshraniční spolupráce, předávání znalostí a konkurence vycházející ze schopností, a při tom se využívalo synergií a získávala přidaná hodnota.
Funding and procurement schemes should be adapted and simplified, helping where appropriate to facilitate cross-border cooperation, knowledge transfer and merit-based competition, building on synergies and achieving grater value.
Politika členských států v oblasti výzkumu, vývoje a inovací by měla přímo reagovat na vnitrostátní příležitosti a výzvy a měla by zohledňovat kontext Unie tak, aby se posílily příležitosti pro spojování veřejných a soukromých zdrojů v oblastech, kde Unie přidává hodnotu, pro využívání synergií s financováním z prostředků Unie, a tím pro dosažení dostatečného rozsahu a zamezilo se fragmentaci.
Member States’ R & D and innovation policies should directly address national opportunities and challenges and should take into account the context of the Union in order to enhance opportunities for pooling public and private resources in areas where the Union adds value, exploiting synergies with Union funds, thus achieving sufficient scale and avoiding fragmentation.
Členské státy a Unie by měly zahrnout inovace do všech příslušných politik a prosazovat inovace v širším slova smyslu (včetně inovací netechnologické povahy).
Member States and the Union should integrate innovation in all relevant policies and promote innovation in a broad sense (including non-technological innovation).
S cílem podpořit soukromé investice do výzkumu a inovací by členské státy a Unie měly zdokonalit rámcové podmínky, zejména pokud jde o podnikatelské prostředí, konkurenční a otevřené trhy a vysoký ekonomický potenciál kulturních a tvůrčích průmyslových odvětví, spojit ve vhodných případech nákladově efektivní daňové pobídky v závislosti na fiskálním manévrovacím prostoru jednotlivých členských států a další finanční nástroje s opatřeními, která usnadní přístup k soukromým finančním prostředkům (včetně rizikového kapitálu) a zjednoduší přístup malým a středním podnikům, posílit poptávku, zejména v oblasti ekologických inovací (ve vhodných případech prostřednictvím zadávání ekologických veřejných zakázek a norem zajišťujících interoperabilitu), podporovat trhy a právní předpisy zaměřené na inovace a poskytnout účinnou, dostupnou a účinnou ochranu a řízení práv duševního vlastnictví.
With a view to promoting private investment in research and innovation, Member States and the Union should improve framework conditions — notably with regard to the business environment, competitive and open markets, and the high economic potential of the cultural and creative industries — combine, as appropriate, cost-effective fiscal incentives, depending on each Member State’s fiscal room for manoeuvre, and other financial instruments with measures to facilitate access to private finance (including risk-capital) and simplify access for SMEs, boost demand, in particular in eco-innovation, (where appropriate through green public procurement and interoperable standards), promote innovation-friendly markets and regulations, and provide efficient, affordable and effective protection and management of intellectual property.
Všechny tři strany trojúhelníku vzdělání – výzkum – inovace by se měly navzájem podporovat a rozvíjet.
All three sides of the triangle (education-research-innovation) should mutually support and feed into each other.
Členské státy by měly v souladu s hlavními směry 8 a 9 zprostředkovat občanům takový široký okruh dovedností, jež jsou zapotřebí v oblasti inovací ve všech jejich formách, včetně ekologické inovace, a měly by usilovat o zajištění dostatečného počtu absolventů v oborech přírodních věd, matematiky a technických věd.
In line with guidelines 8 and 9, Member States should equip people with a broad range of skills needed for innovation in all its forms, including eco-innovation, and should seek to ensure a sufficient supply of science, mathematics and technology graduates.
Členské státy a Unie by měly zavádět vhodné rámcové podmínky pro rychlý rozvoj digitálního jednotného trhu, který bude nabízet široce dostupné on-line obsahy a služby.
Member States and the Union should put in place appropriate framework conditions for the rapid development of a digital single market offering widely accessible online contents and services.
Členské státy by měly prosazovat zavedení a využívání vysokorychlostního internetu, který je hlavním prostředkem přístupu ke znalostem a podílu na jejich tvorbě.
Member States should promote the roll-out and take up of high-speed Internet as an essential means for acceding to knowledge and participating in its creation.
Veřejné financování by mělo být efektivní z hlediska nákladů a zaměřovat se na řešení oblastí, které nejsou dostatečně zajištěny trhem.
Public funding should be cost-efficient and targeted to address market failures.
Politiky by měly dodržovat zásadu technologické neutrality.
Policies should respect the principle of technological neutrality.
Členské státy by měly usilovat o snižování nákladů na zavádění sítí tím, že posílí především koordinaci veřejných prací.
Member States should seek to reduce the costs of network roll-out, in particular by enhancing the coordination of public works.
Členské státy a Unie by měly prosazovat zavádění a využívání moderních a dostupných on-line služeb, včetně dalšího rozvoje elektronické státní správy, elektronického podpisu, elektronické totožnosti a elektronických plateb, podporovat aktivní účast na digitální společnosti, především podporou přístupu ke kulturnímu obsahu a službám, a i to prostřednictvím médií a počítačové gramotnosti, a prosazovat prostředí bezpečnosti a důvěry.
Member States and the Union should promote the deployment and use of modern accessible online services, including by further developing e-government, e-signature, e-identity and e-payment; support active participation in the digital society, in particular by promoting access to cultural content and services including through media and digital literacy; and promote a climate of security and trust.
Hlavní směr Evropské unie, na jehož základě členské státy stanoví vlastní cíle, je zlepšení podmínek pro výzkum a vývoj, zejména s cílem zvýšit do roku 2020 úroveň veřejných a soukromých investic v tomto odvětví v úhrnu na 3 % HDP.
The European Union headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to improve the conditions for research and development, in particular with the aim of bringing combined public and private investment levels in this sector to 3 % of GDP by 2020.
Komise vytvoří ukazatel, který bude vyjadřovat intenzitu výzkumu a vývoje a inovací.
The Commission will elaborate an indicator reflecting R & D and innovation intensity.
Hlavní směr 5: Zefektivnit využívání zdrojů a snížit emise skleníkových plynů
Guideline 5: Improving resource efficiency and reducing greenhouse gases
Členské státy a Unie by měly zavést opatření na podporu oddělení hospodářského růstu a spotřebovávání zdrojů tím, že environmentální hrozby přemění na příležitosti k dosahování růstu a budou účinně využívat vlastní přírodní zdroje, což zároveň pomůže předejít zhoršování životního prostředí a zajistí zachování biologické rozmanitosti.
Member States and the Union should put measures in place to promote the decoupling of economic growth from resource use, turning environmental challenges into growth opportunities and making more efficient use of their natural resources, which also assists in preventing environmental degradation and ensuring biodiversity.
Měly by provádět nezbytné strukturální reformy pro to, aby měly při rostoucím celosvětovém nedostatku v oblastech uhlíku a zdrojů úspěch ve vytváření nových podnikatelských a zaměstnaneckých příležitostí.
They should implement the necessary structural reforms to be successful under increasing global carbon and resource constraints in creating new business and employment opportunities.
Unie a členské státy by měly dále usilovat o urychlení vzniku integrovaného a plně funkčního vnitřního trhu s energií, který by umožnil plynulý tok plynu a elektřiny.
The Union and Member States should make further efforts to speed up the creation of an integrated and fully functioning internal energy market to enable gas and electricity flows without bottlenecks.
Ke snížení emisí a zvýšení energetické účinnosti by členské státy měly ve velké míře využívat tržní nástroje a podporovat internacionalizaci vnějších nákladů, včetně zdanění a jiných účinných podpůrných opatření k nákladově efektivnímu snížení emisí a lepšímu přizpůsobení se změně klimatu, podpory udržitelného růstu a pracovních míst a účinného využívání zdrojů, dále by měly vytvářet pobídky k využívání obnovitelných zdrojů energie a nízkouhlíkových technologií, jež jsou odolné vůči změně klimatu, a k přechodu na ekologičtější a propojenější způsoby dopravy a měly by prosazovat úspory energie a ekologické inovace.
In order to reduce emissions and improve energy efficiency, Member States should make extensive use of market-based instruments, supporting the principle of internalisation of external costs, including taxation, and other effective support instruments in order to reduce emissions and better adapt to climate change, support sustainable growth and jobs and resource efficiency in a cost-effective manner, incentivise the use of renewable energy and low-carbon climate-resilient technologies, a shift to more environmentally-friendly and interconnected modes of transport and promote energy savings and eco-innovation.
Členské státy by měly postupně upouštět od dotací, které mají nepříznivý vliv na životní prostředí, a zajistit spravedlivé rozdělení nákladů a přínosů.
Member States should phase out environmentally harmful subsidies and ensure fair distribution of their costs and benefits.
Členské státy a Unie by měly využívat předpisové, nepředpisové a daňové nástroje, například celoevropské normy energetické náročnosti produktů a budov, označování a „zadávání ekologických zakázek“, aby vytvořily pobídky pro nákladově efektivní přeměnu výrobních a spotřebních vzorů, podporovaly recyklaci, umožnily přechod k účinnému využívání energie a zdrojů a bezpečnému a udržitelnému nízkouhlíkovému hospodářství a zajistily dosahování pokroku v oblasti udržitelné dopravy a bezpečné a čisté energetiky a současně zajistily maximální využití evropských synergií v této oblasti a zohlednily příspěvek udržitelného zemědělství.
Member States and the Union should use regulatory, non-regulatory and fiscal instruments, for example Union-wide energy performance standards for products and buildings, labelling, and ‘green procurement’, to incentivise cost-effective transition of production and consumption patterns, promote recycling, make the transition to energy- and resource-efficiency and a safe and sustainable low-carbon economy, and ensure progress towards more sustainable transport and safe and clean energy production while maximising European synergies in this respect and take into account the contribution of sustainable agriculture.
Členské státy by měly odhodlaně pracovat na inteligentní, aktualizované a plně propojené dopravní a energetické infrastruktuře, využívat informační a komunikační technologie v souladu s hlavním směrem 4, zabezpečit růst produktivity, zajistit koordinované provádění projektů v oblasti infrastruktury a podporovat rozvoj otevřených, konkurenceschopných trhů s integrovanými sítěmi.
Member States should decisively work towards smart, upgraded and fully interconnected transport and energy infrastructures, use Information and Communication Technologies, in line with guideline 4, to secure productivity gains, ensure coordinated implementation of infrastructure projects and support the development of open, competitive and integrated network markets.
Hlavní směr Evropské unie, na jehož základě členské státy stanoví vlastní cíle, je snížit do roku 2020 emise skleníkových plynů o 20 % oproti hodnotám z roku 1990, zvýšit podíl obnovitelných zdrojů energie v naší konečné spotřebě energie na 20 % a přejít ke zvýšení energetické účinnosti o 20 %. Unie je odhodlána přijmout rozhodnutí, že v zájmu celosvětové a komplexní dohody pro období po roce 2012 podmínečně nabídne, že do roku 2020 sníží emise o 30 % oproti hodnotám z roku 1990, pokud se další rozvinuté země zavážou ke srovnatelnému snížení emisí a rozvojové země přispějí úměrně svým povinnostem a odpovídajícím možnostem.
The European Union headline target, on the basis of which Member States will set their national targets, is to reduce by 2020 greenhouse gas emissions by 20 % compared to 1990 levels; to increase the share of renewable energy sources in our final energy consumption to 20 %; and moving towards a 20 % increase in energy efficiency; the Union is committed to take a decision to move to a 30 % reduction by 2020 compared to 1990 levels as its conditional offer with a view to a global and comprehensive agreement for the period beyond 2012, provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and developing countries contribute adequately according to their responsibilities and respective capabilities.
Hlavní směr 6: Zlepšit obchodní a spotřebitelské prostředí, modernizovat a rozvinout průmyslovou základnu za účelem dosažení plné funkčnosti vnitřního trhu
Guideline 6: improving the business and consumer environment, and modernising and developing the industrial base in order to ensure the full functioning of the internal market
Členské státy by měly zajistit, aby trhy sloužily občanům, spotřebitelům a podnikům.
Member States should ensure that markets work for citizens, consumers and businesses.
Členské státy a Unie by měly při současném zajištění ochrany spotřebitelů zavést předvídatelné rámcové podmínky a zajistit náležité fungování otevřených a konkurenčních trhů s výrobky a službami.
While ensuring the protection of consumers, Member States and the Union should put in place predictable framework conditions and ensure well-functioning, open and competitive goods and services markets.
Cílem těchto kroků by mělo být především prohloubení jednotného trhu a regulačního systému, zejména ve finančním odvětví, jakož i prosazování rovných podmínek na finančních trzích na celosvětové úrovni, účinné provádění a prosazování pravidel jednotného trhu a hospodářské soutěže a rozvoj nezbytné fyzické infrastruktury, a to i s ohledem na snížení regionálních rozdílů.
In particular, these actions should aim for the deepening the single market and regulation system, notably in the financial sector, as well as the promotion of a level playing field in financial markets at global level, the effective implementation and enforcement of single market and competition rules, and developing the necessary physical infrastructure, also with a view to reducing regional disparities.
Vnější rozměr vnitřního trhu by měl být dále rozvíjen s cílem posílit obchod a zvýšit investice.
The external dimension of the internal market should be further developed with the aim of enhanced trade and investment.
V souvislosti s jednotným trhem je třeba věnovat náležitou pozornost poskytování služeb obecného zájmu na odpovídající úrovni.
In the context of the single market due attention must be paid to respecting the adequate provision of services of general interest.
Členské státy by měly i nadále zlepšovat podnikatelské prostředí tím, že modernizují veřejnou správu, zkvalitní správu a řízení společností, odstraní zbývající překážky na vnitřním trhu, odstraní zbytečnou administrativní zátěž a zabrání vzniku nové zbytečné zátěže uplatňováním inteligentních nástrojů právní úpravy, a to i tím, že budou dále rozvíjet interoperabilní služby elektronické státní správy, budou odstraňovat daňové překážky, podporovat malé a střední podniky zlepšováním jejich přístupu na jednotný trh podle iniciativy na podporu malých a středních podniků („Small Business Act“ pro Evropu) a podle zásady „mysli nejdříve v malém“, zajistí stabilní a integrované trhy s finančními službami, usnadní přístup k financování, zlepší podmínky pro podporu přístupu k právům duševního vlastnictví a jeho ochraně a budou podporovat internacionalizaci malých a středních podniků i soukromé podnikání, včetně podnikání žen.
Member States should continue to improve the business environment by modernising public administrations, improving corporate governance, removing remaining barriers to the internal market, eliminating unnecessary administrative burdens and avoid unnecessary new burdens by applying smart regulation instruments, including by developing further interoperable e-government services, removing tax obstacles, supporting small and medium-sized enterprises (SMEs), improving their access to the Single Market in line with the ‘Small Business Act for Europe’ and the ‘Think Small First’ principle, ensuring stable and integrated financial services markets, facilitating access to finance, improving conditions for promoting access to and protecting intellectual property rights, supporting internationalisation of SMEs and promoting entrepreneurship, including female entrepreneurship.
Je zapotřebí využívat zadávání veřejných zakázek k podpoře inovací, zejména u malých a středních podniků, a k podpoře přechodu na hospodářství, které bude účinně využívat zdroje a energii (v souladu s hlavním směrem 5) a zároveň dodržovat zásady otevřeného trhu, transparentnosti a účinné hospodářské soutěže.
Public procurement should encourage innovation, particularly for SMEs, and support the transition toward a resource- and energy-efficient economy (in line with guideline 5), while respecting the principles of market-openness, transparency and effective competition.
Členské státy by měly podporovat moderní, inovativní, diverzifikovanou, konkurenceschopnou, nízkouhlíkovou průmyslovou základnu, která bude účinně využívat zdroje a energii, částečně i tím, že usnadní veškeré potřebné nákladově efektivní restrukturalizace plně v souladu s pravidly Unie v oblasti hospodářské soutěže a dalšími příslušnými předpisy.
Member States should support a modern, innovative, diversified, competitive, low-carbon, resource- and energy-efficient industrial base, partly by facilitating any necessary restructuring in a cost-effective manner and in full compliance with the Union’s competition rules and other relevant rules.
Členské státy by měly v této souvislosti upravit priority prostředků z fondů Unie.
The Union’s funds should be reprioritised by Member States in this context.
Členské státy by měly postupovat v úzké spolupráci s průmyslovými subjekty a dalšími zúčastněnými subjekty, aby se podílely na vedoucím postavení Unie a konkurenceschopnosti v rámci celosvětového udržitelného rozvoje podporujícího začlenění, a to zejména tím, že budou podporovat sociální odpovědnost podniků, definovat problémové oblasti a umožňovat změny.
Member States should work closely with industry and stakeholders to contribute to the Union’s leadership and competitiveness in global sustainable and inclusive development, particularly by encouraging corporate social responsibility, identifying bottlenecks and enabling change.
KOM(2005) 141.
COM(2005) 141.
KOM(2007) 803.
COM(2007) 803.
ze dne 20. září 2010
of 20 September 2010
o regulovaném přístupu k přístupovým sítím nové generace (NGA)
on regulated access to Next Generation Access Networks (NGA)
s ohledem na stanoviska Sdružení evropských regulačních orgánů v oblasti elektronických komunikací (BEREC) a Komunikačního výboru (COCOM),
Having regard to the opinions of the Body of European Regulators for Electronic Communications (BEREC) and of the Communication Committee (COCOM),
Jednotný trh EU se službami elektronických komunikací, a zejména rozvoj vysokorychlostních širokopásmových služeb, je klíčem k dosažení hospodářského růstu a naplnění cílů strategie Evropa 2020.
The EU single market for electronic communications services, and in particular the development of very high-speed broadband services, is key to creating economic growth and achieving the goals of the Europe 2020 Strategy.
Digitální agenda pro Evropu stanovuje cíle pro nasazení a zavádění rychlého a velmi rychlého širokopásmového přístupu a předpokládá celou řadu opatření na podporu zavádění přístupových sítí nové generace (NGA) na bázi optických vláken a na podporu značných investic, které bude třeba v nadcházejících letech uskutečnit.
The Digital Agenda for Europe sets targets for the deployment and take up of fast and very fast broadband, and foresees a number of measures to foster the deployment of Next Generation Access Networks (NGA) based on optical fibre and to support the substantial investments required in the coming years.