natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Rada a Komise na dlouhodobější strukturální problémy řeckého hospodářství opakovaně poukazovaly při různých příležitostech mnohostranného dohledu.
The Council and Commission have repeatedly pointed to the longer-term structural problems of the Greek economy in various multilateral surveillance exercises.
Patří sem rozpočtový dohled v rámci Paktu o stabilitě a růstu a Lisabonská strategie, ve které hlavní směry hospodářských politik [1] představují obecný referenční rámec pro strukturální reformu v EU a v eurozóně.
These include budgetary surveillance in the framework of the Stability and Growth Pact and the Lisbon Strategy in which the Broad Guidelines of the Economic Policies [1], provide a general reference framework for structural reform in the Union and in the euro area.
K uvedeným hlavním směrům patří doporučení, aby členské státy dodržovaly své střednědobé rozpočtové cíle, přijaly účinná opatření, která zajistí rychlou nápravu nadměrného schodku, a aby se zaměřily na nápravu schodku běžného účtu prováděním strukturálních reforem, podporou vnější konkurenceschopnosti a snahou o nápravu prostřednictvím fiskálních politik.
These include recommendations to Member States to respect their medium-term budgetary objectives and to take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, as well as to aim at correcting the current account deficit by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and contributing to their correction via fiscal policies.
V této souvislosti s ohledem na hluboké strukturální problémy řeckého hospodářství, které se týkaly fiskální oblasti, trhu práce a produktového trhu, Rada v doporučení ze dne 25. června 2009 [2] uvedla, že situace v Řecku „… vyžaduje zvýšené úsilí o řešení makroekonomické nerovnováhy a strukturálních nedostatků řeckého hospodářství“ a vydala konkrétní doporučení pro Řecko, včetně toho, že by mělo usilovat o fiskální konsolidaci; zvýšit hospodářskou soutěž v oblasti svobodných povolání, provádět reformy v zájmu zvýšení investic do výzkumu a vývoje; efektivněji využívat strukturální fondy, provést reformu veřejné správy a přijmout celou řadu opatření na trhu práce v rámci integrovaného přístupu „flexikurity“.
In this context, reflecting the deep structural problems in the Greek economy covering fiscal, labour and product market issues, the Council, in its Recommendation of 25 June 2009 [2], noted that for Greece it is ‘imperative to intensify efforts to address the macro-economic imbalances and structural weaknesses of the Greek economy’ and directed country-specific recommendations to Greece, including that it should continue with fiscal consolidation; increase competition in professional services; reform to increase investments in R&D; use structural funds more efficiently; reform public administration and take a broad range of labour market measures within an integrated flexicurity approach.
Zároveň Rada Řecku jako členu eurozóny doporučila zajistit udržitelnost a zlepšit kvalitu veřejných financí včetně modernizace veřejné správy a provádění obecných zásad Unie týkajících se „flexikurity“.
At the same time, the Council recommended that Greece, as a member of the euro area, secure the sustainability and improve the quality of public finances, modernise public administration and implement the Union’s common principles of flexicurity.
Hospodářské a rozpočtové politiky řecké ekonomiky nejsou v souladu s doporučeními vydanými pro jednotlivé země v rámci hlavních směrů hospodářských politik ani s doporučeními určenými členským státům eurozóny podle doporučení Rady ze dne 14. května 2008 o hlavních směrech hospodářských politik členských států a Společenství.
Greece's economic and budgetary policies are not in line with the country-specific recommendations issued under the Broad Guidelines of the Economic Policies, nor the recommendations addressed to Member States forming part of the euro area, set out in the Council Recommendation of 14 May 2008 on the broad economic policy guidelines for the Member States and the Community.
Dne 15. ledna 2010 předložilo Řecko aktualizaci svého programu stability z roku 2010, která obsahuje cíle v rozpočtové oblasti na období do roku 2013 a kterou je nutné číst společně s rozpočtem na rok 2010 přijatým řeckým parlamentem dne 23. prosince 2009; Rada vydala k aktualizaci řeckého programu stability z roku 2010 dne 16. února 2010 stanovisko v souladu s čl. 5 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 1466/97 ze dne 7. července 1997 o posílení dohledu nad stavy rozpočtů a nad hospodářskými politikami a o posílení koordinace hospodářských politik [3].
On 15 January 2010, Greece submitted the 2010 update of its stability programme, which contains objectives in the budgetary area for the period up to 2013 and which should be read in conjunction with the budget for 2010 adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009; the Council delivered an opinion on 16 February 2010 on the 2010 update of the Greek stability programme in accordance with Article 5(3) of Council Regulation (EC) No 1466/97 of 7 July 1997 on the strengthening of the surveillance of budgetary positions and the surveillance and coordination of economic policies [3].
Dne 16. února 2010 přijala Rada rovněž rozhodnutí podle čl. 126 odst. 9 Smlouvy o fungování EU o výzvě Řecku, aby učinilo opatření ke snížení schodku, která jsou považována za nezbytná pro nápravu situace nadměrného schodku [4] (dále jen „rozhodnutí Rady ze dne 16. února 2010“).
On 16 February 2010, the Council also adopted a Decision under Article 126(9) TFEU giving notice to Greece to take measures for the deficit reduction judged necessary in order to remedy the situation of excessive deficit [4] (hereinafter ‘the Council Decision of 16 February 2010’).
Řádné fungování koordinace hospodářských politik v eurozóně vyžaduje včasné využití nástrojů dostupných podle článku 121 Smlouvy o fungování EU.
The proper functioning of the coordination of economic policies in the euro area requires a timely use of instruments available under Article 121 TFEU.
V čl. 121 odst. 4 Smlouvy o fungování EU se stanoví, že se Komise může na dotyčný členský stát obrátit s varováním a může doporučit Radě, aby dotyčnému členskému státu podala nezbytná doporučení.
Article 121(4) TFEU establishes that the Commission may address a warning to the Member State concerned and may recommend the Council to make the necessary recommendations to that Member State.
Vzhledem k závažnosti situace a s cílem zajistit soulad s rozhodnutím Rady ze dne 16. února 2010 je nutné, aby Rada přijala nezbytné doporučení.
Given the gravity of the situation and in order to ensure consistency with the Council Decision of 16 February 2010, it is appropriate that the Council adopt the necessary recommendations.
Kromě toho může Rada na návrh Komise rozhodnout o zveřejnění svých doporučení.
In addition, the Council may, acting on a proposal from the Commission, decide to make its recommendations public.
Ačkoliv zhoršení makroekonomických podmínek v roce 2009 bylo výraznější, než řecké orgány předpovídaly, stav veřejných financí se zhoršil ještě více, než by se dalo očekávat kvůli silnějšímu hospodářskému útlumu, než jaký byl předpovídán.
Although the deterioration in macroeconomic conditions in 2009 has been more pronounced than anticipated by the authorities, public finances have worsened much beyond what could have been expected as a result of the stronger-than-projected downturn.
Zhoršení je do velké míry důsledkem rozpočtových politik prováděných řeckou vládou.
The deterioration is to a large extent the result of budgetary policies implemented by the Greek government.
Schodek veřejných financí v roce 2009 se v současnosti odhaduje na 12 ¾ % HDP v porovnání s cílem 3 ¾ % HDP v aktualizaci programu stability z ledna 2009.
The general government deficit in 2009 is currently estimated at 12,75 % of GDP, compared to a target of 3,75 % of GDP in the January 2009 update of the stability programme.
Dne 23. prosince 2009 přijal řecký parlament rozpočet na rok 2010, kterým stanovil cílový schodek v roce 2010 na 9,1 % HDP.
The 2010 budget was adopted by the Greek Parliament on 23 December 2009 setting a deficit target of 9,1 % of GDP in 2010.
Mezitím řecké orgány oznámily záměr zintenzivnit fiskální korekci již v roce 2010 a stanovily pro rok 2010 rozpočtový cíl na hodnotu 8,7 % HDP.
In the meantime, the Greek authorities announced the intention to step up fiscal adjustment already in 2010, setting the budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Aktualizace programu stability z ledna 2010 potvrdila revidovaný rozpočtový cíl na rok 2010 ve výši 8,7 % HDP.
The January 2010 update of the stability programme confirmed the revised budgetary target for 2010 at 8,7 % of GDP.
Dlouhodobý rozpočtový dopad stárnutí obyvatelstva na veřejné výdaje značně převyšuje průměr v Unii, hlavně v důsledku předpovídaného velmi vysokého nárůstu výdajů na důchody v poměru k HDP v nadcházejících desetiletích.
The long-term budgetary impact of ageing on public expenditures is well above the Union average, mainly as a result of a very high projected increase in pension expenditure as a share of GDP over the coming decades.
Dostupné ukazatele, jak dokládá zpráva útvarů Komise o udržitelnosti z roku 2009, poukazují na velmi vysoká rizika pro udržitelnost veřejných financí, která kromě rozpočtové konsolidace musí být řešena reformou důchodového systému a systému zdravotnictví.
Available indicators, as evidenced in the Commission services’ 2009 sustainability report, point to very high risks to the sustainability of public finances, which, in addition to budgetary consolidation, needs to be addressed through the reform of the pension and health care systems.
Řecký důchodový systém trpí nejrůznějšími problémy, včetně toho, že je jeho pokrytí je roztříštěno.
The Greek pension system suffers from several problems, including the fact that it is fragmented in its coverage.
Ačkoli má Řecko jeden z nejvyšších poměrů důchodů a mezd v Unii, což má nepříznivý dopad na pobídky k práci, jak se projevuje zvlášť v nízké míře zaměstnanosti mezi staršími pracovníky, má jednu z největších měr chudoby mezi staršími lidmi.
Although Greece has one of the highest average benefit ratios in the Union — with a negative impact on incentives to work, as reflected in particular in the low employment rate among older workers — it has one of the highest poverty rates among the elderly.
Existují také problémy se systémy pro předčasný odchod do důchodu, které představují alternativní, ale nákladné způsoby odchodu do důchodu.
There are also problems with early retirement schemes that provide alternative, but costly, pathways to retirement.
Řecko by mělo dohnat ztrátu konkurenceschopnosti a řešit velkou vnější nerovnováhu.
Greece should recover competitiveness losses and address large external imbalances.
V této souvislosti by se Řecko podle hlavních směrů hospodářských politik mělo zaměřit na nápravu schodku běžného účtu „prováděním strukturálních reforem, podporou vnější konkurenceschopnosti, a (…) snahou o nápravu prostřednictvím fiskálních politik“.
In this context, in accordance with the Broad Guidelines of the Economic Policies, Greece should aim at correcting the current account deficit ‘by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and (…) contributing to their correction via fiscal policies’.
Za tímto účelem by řecké orgány měly zavést trvalá opatření pro kontrolu běžných primárních výdajů, včetně mzdových nákladů ve veřejném sektoru, a naléhavě by měly provést strukturální reformy na trhu práce a produktovém trhu.
To this end, the Greek authorities should implement permanent measures to control current primary expenditure, including the wage cost in the public sector, and urgently implement labour and product market structural reforms.
Řecké orgány by zejména měly zajistit, aby se opatření k fiskální konsolidaci zaměřila také na zvýšení kvality veřejných financí v rámci komplexního programu reforem, a zároveň by měly rychle zavést politiky, které dále reformují daňovou správu.
In particular, the Greek authorities should ensure that fiscal consolidation measures are also geared towards enhancing the quality of public finances within the framework of a comprehensive reform programme, while swiftly implementing policies to further reform the tax administration.
Různé ukazatele a analýzy potvrzují, že Řecko v posledních 10 letech ve velkém měřítku trvale ztrácí cenovou konkurenceschopnost.
A variety of indicators and analyses confirm that Greece has been losing price competitiveness on a large and sustained basis over the past ten years.
Vysvětlujícím faktorem je větší růst mezd než produktivity.
The rise in wages in excess of productivity growth is an explanatory factor.
Mzdy ve veřejném sektoru v poměru ke mzdám v soukromém sektoru rostly v Řecku rychleji v porovnání s jinými ekonomikami v eurozóně a dotkly se celkového vyjednávání o mzdách, což podtrhuje nutnost, aby veřejný sektor hrál vedoucí úlohu při opětovném nastolení mzdové zdrženlivosti.
Public sector wages relative to private sector wages have risen faster in Greece compared with other euro area economies and have affected overall wage bargaining, underlining the need for the public sector to play a lead role in helping restore wage moderation.
Veřejná správa je velkou překážkou pro zvyšování efektivity v Řecku.
Public administration has been a major obstacle in raising efficiency in Greece.
Řecko si, pokud jde o veřejný sektor, ve většině mezinárodních srovnání stojí špatně a mnohé problémy nejspíše vyplývají z nedostatečné správní kapacity a efektivity.
Greece ranks poorly as regards the public sector in most international comparisons and many problems are thought to derive from insufficient administrative capacity and efficiency.
Řecké orgány se zavázaly zlepšit fungování veřejné správy.
The authorities have made commitments to improve its functioning.
Toto zlepšení by se mělo projevit snížením počtu zaměstnanců, lepším řízením lidských zdrojů ve veřejných subjektech, nižšími náklady, větší průhledností, větší právní jistotou a účinným prováděním politik.
These should translate into reduced staffing, improved human resource management in public entities, reduced costs, increased transparency, increased legal certainty and the effective implementation of policies.
Řecko má značný prostor ke zlepšení svého podnikatelského prostředí a fungování produktového trhu.
Greece has considerable scope to improve its business environment and product market functioning.
Podniky se potýkají se složitými, zatěžujícími a zdlouhavými správními postupy.
Businesses face complex, burdensome and lengthy administrative procedures.
Svobodná povolání jsou značně regulována, překážky hospodářské soutěži patří k největším v Unii.
Professional services are heavily regulated, barriers to competition are amongst the highest within the Union.
Navíc za průměrem EU zaostává liberalizace síťových odvětví (například energetiky), jakož i otevření trhů v odvětví dopravy, zvláště pak železniční.
Moreover, the liberalisation of network industries (for example, energy) is lagging behind the Union average, as well as the opening of markets in the transport sector, especially in rail.
Reformy v těchto oblastech by mohly zvýšit soukromé investice a zaměstnanost při nízkých nákladech pro veřejné finance.
Reforms in these areas could increase private investment and employment at little cost for public finances.
Reformy produktového trhu by snížením tlaků v oblasti nákladů mohly také pomoci při provádění reforem trhu práce.
Product market reforms could also help the implementation of labour market reforms by reducing cost pressures.
Řecký trh práce rovněž potřebuje reformovat podle obecných zásad týkajících se „flexikurity“, jak poznamenala Rada ve svých doporučeních z roku 2009 k provádění politik zaměstnanosti.
Greece's labour market is also in need of reform in line with the common principles of flexicurity, as noted by the Council in its 2009 recommendations on the implementation of employment policies.
Vzhledem k potížím, s nimiž se potýkají mladí lidé, kteří chtějí vstoupit do zaměstnaneckého poměru, je zvláštní pozornost nutno věnovat mládeži.
Particular attention needs to be paid to young persons, given the difficulties they face in entering formal employment.
Provádění těchto doporučení má pro řecké hospodářství klíčový význam.
Furthermore, policies should encourage active labour market participation.
Potenciál sehrát zásadní roli z hlediska úspěšnosti snah o obnovení konkurenceschopnosti a udržitelných veřejných financí má rychlejší a účinnější využívání unijních strukturálních fondů a Fondu soudržnosti.
The faster and more effective absorption of the Union's structural and cohesion funds has the potential of playing a critical role in the success of efforts to restore competitiveness and sustainable public finances.
V porovnání s jinými členskými státy Řecko ve využívání fondů zaostává.
Compared to other Member States, progress with the absorption of funds has been lagging.
Pokud bude spolupracovat s Komisí na zdokonalení schopnosti využívat fondy a na zlepšení podoby operačních programů, mohlo by financovat klíčové veřejné investice, které podporují dlouhodobý růstový potenciál, a současně pokračovat v rozpočtové konsolidaci.
By working with the Commission to take measures to improve absorption capacity and the design of operational programmes, Greece could finance key public investments that support long-term growth potential whilst at the same time allowing budgetary consolidation to proceed.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat operačním programům pro „správní reformu“ a „digitální konvergenci“, protože ty podporují zásadní reformy ve veřejné správě, které mají ústřední význam pro reformní strategii popsanou v aktualizaci programu stability z ledna 2010.
Particular attention should be paid to the operational programme on ‘Administrative Reform’ and ‘Digital Convergence’ as these support essential reforms in the public administration which are central to the reform strategy outlined in the January 2010 update of the stability programme.
Například strukturální fondy EU by bylo v rámci těchto operačních programů možné spolehlivě využít k podpoře veřejného sektoru při reformách zdravotnictví a veřejných služeb zaměstnanosti, celoživotního učení, boji s nehlášenou prací, jakož i k vybudování účinných regulačních a kontrolních kapacit a kapacit pro vymáhání práva.
For example, the Union’s structural funds under these operational programmes could be relied on to support the public sector in reforms of the health care system, public employment services, lifelong learning, fighting undeclared work, and the building up of effective regulatory control and enforcement capacities.
Řecké banky se z hlediska ziskovosti a kapitálové přiměřenosti jeví jako poměrně zdravé.
The Greek banks appear relatively sound in terms of profitability and capital adequacy.
Odolnost tohoto odvětví navíc potvrdilo rozsáhlé stresové testování.
Furthermore, the resilience of the sector has been confirmed by extensive stress-testing.
Kromě toho si řecké banky drží nízkou úroveň nesplácených úvěrů (přibližně 7,2 % z celkových úvěrů) a poměrně nízký poměr úvěrů k vkladům.
In addition, the Greek banks maintain a low level of non-performing loans (approximately 7,2 % of total loans) and a relatively low loan-to-deposit ratio.
Řecký bankovní sektor však měl potíže s přístupem k likviditě na mezibankovních trzích, takže je ve značné míře závislý na úvěrech Eurosystému.
However, the Greek banking sector has experienced difficulties in accessing liquidity on wholesale markets, leaving it substantially reliant on Eurosystem lending.
Souhrnně lze říci, že i když je řecký bankovní systém celkově silný a utrpěl celosvětovou finanční krizí méně než některé jiné členské státy, je nepravděpodobné, že vzhledem k potížím v oblasti řeckých veřejných financí zůstane imunní.
In sum, while the Greek banking system is overall robust and suffered less than some other Member States from the global financial crisis, it is unlikely to remain immune from the difficulties in the Greek public finances.
Obavy vyvolávají také možné dopady hospodářských a finančních problémů v některých sousedních zemích Řecka.
Moreover, the impact of economic and financial problems in some of Greece's neighbouring countries is a concern.
V souvislosti s dopadem světové hospodářské a finanční krize na řeckou ekonomiku vytváří přecenění rizik, jež je s tímto dopadem spojeno, další tlak na dluhovou zátěž, zvyšuje rizikovou prémii veřejného dluhu a může vyvolat otázky ohledně solventnosti řeckého hospodářství, přičemž se může přenést na ostatní ekonomiky eurozóny,
In the light of the impact on the Greek economy of the global economic and financial crisis, the implied re-pricing of risks puts further pressure on debt burden and raises risk premia on government debt,
Konkrétněji, při zohlednění významu účinnosti systému vyjednávání o mzdách a nutnosti celkové mzdové zdrženlivosti v kontextu ztráty konkurenceschopnosti, by Řecko mělo:
More specifically, taking into account the importance of ensuring the effectiveness of the wage bargaining system and the need for overall wage moderation, against the background of competitiveness losses, Greece should:
snížit mzdové náklady ve veřejném sektoru, aby zajistilo, že politika mezd ve veřejném sektoru bude hrát vedoucí úlohu při utváření mezd v soukromém sektoru a přispěje k celkové mzdové zdrženlivosti;
reduce the public wage bill, so as to ensure that public sector wage policy plays a leading role to the private sector wage formation and contributes to overall wage moderation;
zjednodušit systém výplaty mezd přímým zaměstnancům veřejné správy stanovením jednotných zásad při určování a plánování mezd a zjednodušením mzdových tabulek. Tato mzdová politika by měla být rozšířena na pravidla náhrad zaměstnancům veřejných podniků;
streamline the wage payment system for direct public administration employees by providing unified principles in setting and planning wages and streamlining the wage grid; this wage policy should be extended to compensation rules for public enterprise employees;
zvýšit pružnost systému stanovování mezd podporou decentralizovanějšího vyjednávání o mzdách na úrovni společností (například zabránit tomu, aby se kolektivní smlouvy vztahovaly na podniky, které se na jednáních nepodílejí), včetně oddělení od vývoje mezd ve veřejném sektoru; zlepšit provádění zákona o vyjednávání o mzdách, aby se omezilo využívání ustanovení o výjimce.
enhance flexibility of the wage-setting system by promoting more decentralised wage bargaining (for example, avoiding the administrative extension of collective agreements to enterprises not involved in the negotiations), including by decoupling from public sector wage developments; improve the implementation of the wage bargaining law to limit the use of the exemption clause.
Vzhledem k naléhavé potřebě reformovat důchodový systém a s ohledem na problémy s dlouhodobou udržitelností veřejných financí by Řecko mělo:
Given the urgent need to reform the pension system, and in view of challenges to the long-term sustainability of public finances, Greece should:
rychle přistoupit ke komplexní důchodové reformě, která by měla přispět k udržitelnosti veřejných financí a zajistit adekvátní a dostupné důchody;
proceed with a timely and comprehensive pension reform, which should contribute to public finance sustainability;
zajistit sladění zákonného věku odchodu do důchodu u žen a mužů a zavést další parametry, které automaticky přizpůsobí výši důchodu a zákonný věk odchodu do důchodu změnám základních ekonomických a demografických faktorů;
ensure the alignment of statutory retirement ages between women and men and introduce additional parameters that automatically adjust the pension level and statutory retirement age to changes in underlying economic and demographic factors;
zajistit, aby celkové reformy trhu práce vedly k větší nabídce práce a vyšší zaměstnanosti za účelem zvýšení částek vybraných příspěvků;
ensure that comprehensive labour market reforms support increased labour supply and employment in order to expand the contribution base;