natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dále pak, vzhledem k tomu, že veškeré úhrady OTE ve prospěch PPD jsou osvobozeny od daní, v souladu s řeckým právem o společnostech, CRA stanovila skutečnou výši ČSH PPD po zdanění na 784,3 milionů EUR [26].
Moreover, given that all the VRS payments by OTE are deductible for corporate tax purposes under Greek corporate law, CRA International has estimated that the real NPV of the VRS stands, post-tax, at EUR 784,3 million [26].
Na základě výše uvedené částky po zdanění stanovila CRA cenu, kterou by byla OTE zatížena, pokud by byla soukromou společností.
On the basis of the above post-tax amount, CRA International calculated the costs that OTE would have incurred had it been a private company.
Za tímto účelem CRA vyšla z předpokladu, že a) dle závěrů zprávy Hay Group by soukromá společnosti při propouštění poskytla za běžných okolností 1,5 násobek zákonem stanoveného odstupného a b) dle podkladů zprávy KPMG z roku 2004 o mzdách a odstupném v oboru nových technologií v Řecku, by tato částka byla aplikována na úrovni mezd o 33 % nižších ve srovnání s OTE.
To this end, CRA International assumed that (a) according to the conclusions drawn by the Hay Group report, a private company would under normal circumstances offer a package amounting to 1,5 times the legal redundancy indemnity, and that (b) according to the data presented in the 2004 KPMG survey of compensations and benefits in the Greek high tech sector, this percentage would apply to salaries which are 33 % lower than those paid by OTE.
Akceptováním předpokladu, že OTE by musela poskytnout odstupné ve výši 150 % zákonem stanoveného, ale při mzdách soukromého sektoru o 33 % nižších ve srovnání se mzdami v OTE, dospěla CRA k závěru, že soukromá společnost, mimo OTE, by v případě provedení takového PPD byla zatížena částkou po zdanění ve výši 314,4 milionů EUR.
Based on the assumption that OTE would provide a package equal to 150 % of the legal requirement but with private-sector salaries, i.e. 33 % lower than those of OTE, CRA International concluded that a private company other than OTE would have incurred costs, after tax, amounting to EUR 314,4 million for implementing the VRS.
Srovnáním ceny po zdanění čisté hodnoty (dále jen „ČH“) PPD (784,3 milionů EUR) s cenou, kterou by byla OTE zatížena, pokud by byla běžnou soukromou společností (314,4 milionů EUR), stanovila CRA dodatečné náklady u OTE v případě provedení daného PPD na 469,9 milionů EUR [27].
Based on a comparison of the post-tax present value (PV) of the VRS (EUR 784,3 million) with the costs that OTE would have incurred had it been an ordinary private company (EUR 314,4 million), CRA International has calculated that the extra costs borne by OTE for the implementation of its VRS amount to EUR 469,9 million [27].
Z důvodu úplnosti přistoupila CRA ke stanovení dodatečných nákladů u OTE ze dvou odlišných hledisek.
For the sake of completeness, CRA International also calculated the extra costs borne by OTE on the basis of two alternative scenarios.
V prvním zohlednila nejvyšší úrokovou sazbu (7,8 %) s ohledem na výši WACC OTE.
The first scenario is based on the higher OTE WACC discount rate (7,8 %).
V tomto případě se pak dodatečné zatížení snižuje na 390,4 milionů EUR. Ve druhém případě nejsou zohledněna daňová zvýhodnění a dodatečné zatížení se zvyšuje na 540,2 milionů EUR při použití WACC OTE a na 643,4 milionů EUR v případě aplikované bezrizikové úrokové sazby ve výši 3 %.
Under this scenario, the extra burden is reduced to EUR 390,4 million. The second scenario assumes that there is no tax deductibility. Under this scenario, the extra burden increases to EUR 540,2 million when using the OTE’s WACC, and to EUR 643,4 million when using the risk-free discount rate of 3 %.
Neexistence zaměstnaneckých či jiných výhod
Absence of labour-related or other advantages
Na základě analýzy předložené profesorem Levantisem z Aténské univerzity řecká vláda zdůraznila, že OTE není přiznána žádna zaměstnanecká výhoda.
On the basis of a study carried out by Prof. Levantis of the University of Athens, the Greek authorities stress that that OTE does not benefit from any labour-related advantage.
Konkrétně, řecká vláda potvrdila, že OTE není zproštěna povinnosti přispívat na politiku zaměstnanosti [28].
More particularly, the Greek authorities confirm that OTE is not exempted from payment of unemployment contributions [28].
V každém případě s odvoláním se na rozhodnutí ve věci Combus řecká vláda tvrdí, že existence strukturální výhody nebyla součástí soudního odůvodnění, ale ani předmětem hodnocení Komise ve věci posouzení slučitelnosti podpory, která byla francouzskou vládou poskytnuta EDF.
In any event, in connection with the Combus judgment, the Greek authorities argue that the existence of structural advantages was not part of the Court’s analysis, and neither were they part of the Commission’s assessment of the compatibility of the aid granted by France to EDF.
Ve vztahu k prospěchu, který může mít OTE z titulu svého původně monopolního postavení, řecká vláda připomíná, že od roku 2001 došlo k plnému uvolnění trhu telefonie pevných linek, vůči OTE byla ještě před tím zaměřena řada významných opatření v souladu s ustanoveními platných řádů o službách a sítích elektronické komunikace.
With regard to advantages that OTE may derive from its former monopoly position, the Greek authorities recall that the fixed line market has been fully liberalised since 2001, and that OTE has been the subject of extensive ex ante regulation in accordance with the provisions of the applicable regulatory framework for electronic communications services and networks.
Restrukturalizační opatření, aplikovaná vůči OTE Národním regulačním úřadem (NRÚ), Řeckou komisí pro telekomunikace a poštu (EETT) ve vztahu k trhu pevných sítí, vedla ke vstupu konkurenčních poskytovatelů a následné ztrátě podílu OTE na trhu.
The remedies imposed on OTE by the national regulatory authority, the Hellenic Telecommunications and Post Commission (EETT), in relation to the fixed markets have led to competitive entry from alternative operators and the subsequent loss of market share by OTE.
Závazek předkládaný řeckou vládou
The undertaking offered by the Greek authorities
Ve své odpovědi řecká vláda vycházela při výpočtech z ceny akcií OTE po uzavření burzy dne 25. dubna 2006, tj. 17,98 EUR. Takže k 25. dubnu 2006 činila cena 4 % akcií OTE 353 milionů EUR. Výše příspěvku řeckého státu do PPD k 25. dubnu 2006 byla tudíž o 25 % nižší, než částka 469,9 milionů EUR, která odpovídá dodatečným nákladům PPD.
In their reply, the Greek authorities based their calculations on OTE’s share price at close of trading on 25 April 2006, namely EUR 17,98. Thus, on 25 April 2006, 4 % of the stock of OTE corresponded to a stock value of EUR 353 million. The value of the Greek State’s contribution to the VRS, as of 25 April 2006, was therefore 25 % lower than the amount of EUR 469,9 million that corresponds to the extra cost of the VRS.
Přesto vzhledem k tomu, že cena akcií OTE na aténské burze cenných papírů podléhá výkyvům, v případě, kdy celková hodnota 4 % akcií OTE převýší dodatečné náklady, kterými bude OTE zatížena, se řecká vláda výslovně zavazuje, že přistoupí k úpravě článku 74 zákona č. 3371/2005 formou odpovídajícího omezení výše finančního příspěvku státu.
However, given that the price of OTE shares is subject to fluctuation on the Athens Stock Exchange, if the total value of the 4 % of OTE’s stock exceeds the extra costs borne by OTE, Greece expressly undertakes to amend Article 74 of Law No 3371/2005, so as to limit the State’s financial contribution accordingly.
Odpověď na připomínky třetích stran
Reply to third-party comments
Řecká vláda zdůrazňuje, že v souladu s ustanoveními článku 34 zákona č. 2190/1920 „o akciových společnostech“ valná hromada není oprávněna přijímat rozhodnutí správního charakteru, toto oprávnění náleží představenstvu společnosti (čl. 9 odst. d) stanov OTE).
The Greek authorities underline that in accordance with Article 34 of Greek Company Law No 2190/1920, the general meeting does not have the competence to adopt management decisions; such competence is vested in the board of directors (Article 9(d) of OTE’s statutes).
Tudíž byl PPD projednán a přijat představenstvem a následně byl předložen institucionálním investorům.
The VRS was thus discussed and decided by the company’s board of directors and later presented to institutional investors.
Dále se řecká vláda domnívá, že komentáře zaměřené na skutečnost, že řecký stát pokrývá část schodku TAP-OTE, vycházejí z nedokonalé znalosti systému sociálního zabezpečení v Řecku.
The Greek authorities argue that the comments made about the fact that every year the Greek State covers part of the deficit of TAP-OTE are based on an incorrect understanding of Greece’s social security system.
Řecká vláda opakuje, že hlavní penzijní fond zaměstnanců OTE, tj. TAP-OTE, je nezávislou právnickou osobou podle veřejného práva, stejně jako všechny ostatní penzijní fondy v Řecku.
The Greek authorities reiterate that the main pension fund for OTE employees, TAP-OTE, is a separate legal entity, governed by public law, in the same way as all other pension funds in Greece.
Má vlastní představenstvo, správu, rozpočet a zdroje financování.
It has its own board of directors, administration, budget and finance departments.
Téměř všechny stávající penzijní fondy jsou instituce podle veřejného práva nezávislé na společnostech, u nichž zaměstnanci pracují, autonomní a neziskové.
Almost all existing pension funds are public law funds, and are independent from the companies in which the employees work, are self-governed and not profit-oriented.
Právo na důchod je právem zakotveným v ústavě (článek 25).
Pension rights are vested rights under the Greek Constitution (Article 25).
Hlavním rysem systému sociálního zabezpečení v Řecku je jeho veřejný charakter povinný pro všechny.
The basic characteristics of the Greek social security system are its obligatory, public and universal character.
Řecký systém sociálního zabezpečení je tedy tzv. systémem „Pay as you Go“.
The Greek pension system is thus a ‘pay as you go’ system.
Schodek jednotlivých fondů dle veřejného práva není dotován zaměstnavateli nebo zaměstnanci, ale státem, neboť ten má ústavní povinnost garantovat úplné vyplácení všech důchodů.
Deficits of the various public law funds are not financed by the employers or the employees, but by the State, the latter being under the constitutional obligation to guarantee that all pensions are fully paid.
Od roku 1994 do roku 2001 byla OTE, byť společnost dle soukromého práva, ale kontrolovaná státem, soukromou společností plně nezávislou na penzijním fondu dle veřejného práva TAP-OTE povinna dle zvláštního k tomuto účelu vydaného zákonem a kolektivních smluv hradit schodek TAP-OTE, a navíc spravovat určitý mechanismus sociálního pojištění na účet státu.
From 1994 until 2001, although a private law company under state control and totally independent from the public law pension fund TAP-OTE, OTE was mandated through ad hoc legislation and through collective labour agreements to cover the deficit of TAP-OTE, and thus to operate a kind of a social insurance arrangement on behalf of the State.
Povinnost OTE pokrývat zmíněný ad hoc schodek TAP-OTE o to více navyšovala jiné než mzdové náklady ve srovnání s konkurencí a nově vstupujícími poskytovateli na trh a představovala pro společnost jasnou nevýhodu.
OTE’s liability to cover such ad hoc deficits of TAP-OTE increased yet further its non-wage costs compared to its competitors and new entrants in the market and constituted a clear disadvantage for the company.
Co se týká poukazovaných výhod OTE z titulu původně monopolního postavení, řecká vláda zdůraznila, že od roku 2001 byl plně uvolněn řecký telekomunikační trh a podřízen preventivnímu regulačnímu dozoru EETT, tedy NRÚ.
With regard to the alleged advantages that OTE derived from its former monopoly position, the Greek authorities emphasise that since 2001, the Greek telecommunications market has been fully liberalised and subject to the ex ante regulatory supervision of EETT, the national regulatory authority.
Poukazované projevy zneužívání postavení OTE musely být řešeny zvláštními pravidly nového správního řádu daného oboru a příslušnými směrnicemi.
The alleged abusive behaviour of OTE would have to be dealt with under the respective sector-specific rules of the new regulatory framework and the relevant directives thereof.
Po řecké vládě nemůže být požadováno přijetí vyvažujících opatření v rámci plně uvolněného trhu naprosto odlišnou cestou, tj. v rámci hodnocení státních opatření jako státní podpory ve vztahu pouze k práci.
For the Greek authorities, compensatory measures that pertain to a fully liberalised market cannot be requested through a completely different avenue, i.e. the State aid assessment of state measures which are solely labour-related.
Závěrem, řecká vláda odmítá jako mylné tvrzení třetí strany, že OTE byla zproštěna povinnosti placení daně z reklamy (tzv. „aggeliosimo“), kdežto ostatní společnosti v Řecku měly tuto daňovou povinnost.
Finally, the Greek authorities reject as incorrect the third party’s allegation that OTE is exempt from the advertisement tax, whereas other companies in Greece are liable to pay it.
I když podle ustanovení čl. 19 odst. 2 zákona č. 1264/1982 byly společnosti dle veřejného práva nebo obecně prospěšné společnosti (jako OTE) zproštěny povinnosti k dani z reklamy, v nedávném rozhodnutí správního soudu prvního stupně (rozhodnutí č. 9564/2005) je uveden výklad pojmů „veřejná služba“ a „obecný prospěch“, jak je tomu v zákoně č. 1264/1982, v tom smyslu, že nejen OTE, ale každý poskytovatel telekomunikačních služeb je zproštěn povinnost k dani z reklamy [29] nezávisle na právní formě jakožto veřejné nebo soukromé společnosti [30].
Although, according to Article 19(2) of Law No 1264/1982, public undertakings or utilities (like OTE) are exempt from the payment of the advertisement tax, a recent judgment by the Administrative Court of First Instance (Decision No 9564/2005) has interpreted the notions of ‘public service’ and ‘utilities’ in Law No 1264/1982 as meaning that not only OTE but every telecommunications operator is exempt from the advertising tax [29], irrespective of its status as a public or private company [30].
Existence podpory
Existence of the aid
Čl. 87 odst. 1 Smlouvy ES stanoví, že podpory poskytované v jakékoliv formě členskými státy nebo ze státních prostředků, které narušují nebo hrozí narušit soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
Article 87(1) of the EC Treaty provides that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings, insofar as it affects trade between Member States, is incompatible with the common market.
Předpokladem k posouzení národního opatření jako státní podpory je současné splnění následujících podmínek: a) opatření je poskytnuto členským státem ze státních prostředků v jakékoliv formě, b) výhoda je selektivní, a c) opatření narušuje nebo hrozí narušit hospodářskou soutěž a může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
The classification of a national measure as State aid presupposes that the following cumulative conditions are met: (a) the measure is granted by a Member State from state resources in whatever form; (b) the advantage is selective; and (c) the measure distorts or threatens to distort competition and is capable of affecting trade between Member States.
V daném případě je mimo jakoukoliv pochybnost skutečnost, že v míře, v jaké řecká vláda navrhuje převedení 4 % svého podílu na kapitálu OTE na TAP-OTE formou příspěvku na celkové náklady na PPD společnosti, jsou předmětem opatření státní prostředky.
In the present case it is not disputed that to the extent that the State proposes to transfer to TAP-OTE 4 % of its shareholding in OTE as a contribution towards the overall costs of the company’s VRS, state resources are involved in the measure.
Podíl státu na kapitálu OTE ve výši 4 % je majetkovou podstatou finančně ocenitelný.
The holding by the State of 4 % of OTE’s shares constitutes an asset with financial value.
Toto aktivum je převáděno bez jakékoli protihodnoty za jeho tržní hodnotu.
This asset is transferred without any compensation at the market price.
Tudíž opatření představuje použití státních prostředků.
As a result, the measure is a transfer of state resources.
Navíc přesto, že přímým adresátem podpory je TAP-OTE – penzijní fond dle veřejného práva, který je součástí širšího systému sociálního zabezpečení v Řecku – skutečný prospěch z opatření má OTE, protože je tato společnost zproštěna části svých povinností vůči sociálnímu zabezpečení, jak vyplývají z předmětného PPD.
Moreover, although the direct recipient of the aid is TAP-OTE — a public law pension fund which is part of the wider social security system of Greece — the real beneficiary of the measure is OTE, in that the company is relieved of part of its social security obligations resulting from the VRS in question.
Tuto výhodu nemají žádné jiné společnosti.
No other company enjoys that particular advantage.
Opatření má tudíž selektivní charakter.
As a result, the measure is selective in nature.
Mimo pochybnost je dále skutečnost, že pokud je OTE správcem sítí celostátního pokrytí s působností poskytovatele sítí pro elektronickou komunikaci a služby, včetně mezinárodní elektronické komunikace, pak jakákoliv poskytnutá podpora může ovlivnit obchod mezi členskými státy.
Neither is it contested that, OTE being a nationwide network operator engaged in the provision of electronic communications networks and services including the provision of international electronic communications services, any aid granted is capable of affecting trade between Member States.
Přesto ve vztahu k otázce, zda z příspěvku státu plyne OTE nějaká výhoda, která narušuje nebo může narušit hospodářskou soutěž, řecká vláda se domnívá, že a) konala jako soukromý investor a b) z opatření neplyne OTE žádný prospěch, protože pouze vyvažuje strukturální nevýhody společnosti z titulu statusu definitivy a vyšších mezd zaměstnanců, který jí byly vnuceny ze zákona ještě z doby před liberalizací.
However, as to the question whether this state contribution confers an advantage on OTE which distorts or threatens to distort competition, the Greek authorities have argued (a) that they have acted as a private investor, and (b) that the measure does not grant an advantage to OTE since it merely provides compensation for the structural disadvantages of the latter due to the de facto permanent employment status of its employees and the higher salary costs imposed on it by law during the pre-liberalisation period.
Test slučitelnosti se zásadou soukromého investora
Compliance with the private investor principle
K posouzení, zda finanční příspěvek řeckého státu na náklady na PPD společnosti OTE může být považován za přímo odpovídající projevu soukromého investora působícího za běžných tržních podmínek dle platné judikatury, musí být ověřeno, zda by v obdobných případech soukromý investor, řádově srovnatelný s řeckým veřejným sektorem, poskytl finanční příspěvek v této výši, tj. odpovídající ceně 4 % akcií OTE [31].
In line with the requirements arising from the case-law, in order to determine whether the Greek State’s financial contribution towards the costs of OTE’s VRS can be regarded as being in line with the behaviour of a private investor acting under normal market conditions, it is necessary to consider whether in similar circumstances a private investor of a size comparable to that of the State might have provided a similar financial contribution, namely the equivalent of 4 % of OTE’s shares [31].
V daném případě musí být učiněn určitý rozdíl mezi povinnostmi, které náleží státu, jako vlastníku akciového kapitálu jedné společnosti, a jeho povinnostmi jakožto veřejného orgánu [32].
In that respect, a distinction must be drawn between the obligations which the State must assume as the owner of the share capital of a company and its obligations as a public authority [32].
S ohledem na to, že OTE je akciovou společností, je řecký stát, coby většinový akcionář společnosti, odpovědný za dluhy společnosti pouze do výše hodnoty zpeněžení svých aktiv.
OTE being a public limited company, the Greek State as the majority owner of the share capital of the company would have been liable for the debts of the company only up to the liquidation value of its assets.
Sociální zabezpečení a další povinnosti plynoucích z pracovního práva náleží společnosti, a nikoliv jejím akcionářům.
Social security and other labour-law-related liabilities are normally for the company concerned to bear, not for its shareholders.
Dále je nutno zdůraznit, že OTE není v současné době společností v tíživé finanční situaci, ani není neschopna sama o sobě dostát svým finančním závazkům vůči PPD.
Furthermore, it should be stressed that OTE is not a company which is currently in a difficult financial situation or unable to meet on its own the financial liabilities of the VRS.
Takže povinnosti plynoucích z nákladů na předčasné ukončení pracovního poměru a finanční krytí jakýchkoliv dalších pracovních povinností nemohou být brány v potaz pro účely posouzení slučitelnosti se zásadou soukromého investora [33].
Therefore, the obligations arising from the cost of the early retirement redundancies and the payments of any other associated employment benefits cannot be taken into consideration for the purpose of applying the private investor principle [33].
Dále žádný jiný akcionář, kromě řeckého státu, se na dodatečných nákladech spojených s restrukturalizací OTE nepodílí, i když by očekávané zvýšení ziskovosti OTE bylo ku prospěchu všech investorů bez rozdílu.
Moreover, no shareholder other than the Greek State has contributed to the extra costs of the restructuring plan of OTE, although the expected improved profitability of OTE should benefit all investors without distinction.
Za těchto podmínek se projev řeckého státu odlišuje od projevu zbývajících soukromých investorů v OTE.
In these circumstances, the behaviour of the Greek State was different from that of the other private investors in OTE.
I pokud by zvláštní pozice státu, jakožto většinového akcionáře mohla odůvodnit jisté odlišné chování, normálně by se dalo očekávat, že pokud jeden z akcionářů společnosti poskytne finanční příspěvek bez účasti ostatních akcionářů, tak tento akcionář může očekávat určitý prospěch spočívající minimálně ve zvýšení podílu na společnosti nebo jiný.
Even if the special position of the State as the largest shareholder might justify different behaviour, one would normally expect that where one of the shareholders of a company provides financial assistance without the other shareholders doing so in the same manner, such a shareholder would receive some sort of compensation by way of an increased stake in the company or suchlike.
Přesto v daném případě stát nezískává navíc žádný prospěch ve srovnání s ostatními investory společnosti.
However, in the present case, the State receives no compensation in excess of that of all the other investors in the company.
Ze skutečnosti, že cena akcií OTE vzrostla poté, co byla oznámena realizace programu PPD, nevyplývá nutně, že finanční příspěvek státu, posuzovaný pouze z tohoto hlediska, musí být slučitelný se zásadou soukromého investora.
The fact that the share price of OTE has increased since the announcement of the VRS does not necessarily mean that the State’s financial contribution should be considered, for this reason alone, compatible with the private investor principle.