natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S cílem stanovit pravděpodobný vývoj běžné hodnoty a vzhledem ke skutečnosti, že běžné hodnoty stanovené během období přezkumného šetření musely být vypočteny na základě výrobních nákladů vyvážejícího výrobce s největším objemem vývozu do ES v souladu s čl. 2 odst. 3 a 6 základního nařízení, se považovalo za vhodné přezkoumat pravděpodobný vývoj výrobních nákladů v Norsku jakožto náhrady za domácí ceny.
To determine the likely evolution of the normal value and since the normal values established during the RIP had to be constructed on the basis of the cost of manufacturing for the exporting producer with the largest export volume to the EC in accordance with Article 2(3) and 2(6) of the basic Regulation, it was considered appropriate to examine the likely evolution of the cost of production in Norway as a surrogate for domestic prices.
V této souvislosti byla ověřena řada činitelů, které mají vliv na výši jednotkových nákladů, například náklady na krmivo, náklady na strdlici a dopad procesu konsolidace norského odvětví produkce pstruhů.
Within this framework, several factors having an influence on the level of the unit costs were examined, such as costs of feed, costs of smolt and the impact of the consolidation process of the Norwegian LRT industry.
Šetření za prvé odhalilo, že se dvě hlavní položky nákladů, náklady na krmivo a náklady na strdlici, které představují více než 60 % celkových nákladů, od původního šetření snížily a od období přezkumného šetření se ustálily.
Firstly, the investigation revealed that the two main cost elements, the cost of feed and the cost of smolt, representing over 60 % of the total cost, have decreased since the original investigation and have stabilised since the RIP.
Nebyly zjištěny žádné náznaky, že by tyto náklady v dohledné době významně kolísaly.
No indications were found that they would fluctuate significantly in the foreseeable future.
To potvrdily ceníky krmiv pro první čtvrtletí roku 2008 ověřené v průběhu šetření.
This was confirmed by feed price lists for the first quarter of 2008 verified during the investigation.
Za druhé, proces konsolidace odvětví vedl rovněž ke snížení nákladů díky úsporám z rozsahu.
Secondly, the consolidation process in the industry had also a cost reducing effect due to economies of scale.
Celkové výrobní náklady se tak mezi obdobím původního šetření a obdobím přezkumného šetření snížily přibližně o 12 %.
Thus, the overall production costs have decreased by around 12 % between the original investigation and the RIP.
Očekává se, že se celkové náklady nyní ustálí na úrovních zjištěných v průběhu období přezkumného šetření.
It is expected that overall costs will now stabilise at levels found during the RIP.
Jelikož běžné hodnoty stanovené v průběhu období přezkumného šetření nebyly vždy stanoveny početně, bylo ověřeno, zda je pravděpodobné, že prodejní ceny na domácím trhu zůstanou na stejné úrovni jako v období přezkumného šetření.
Since the normal values established during the RIP were not always constructed, it was examined whether the domestic sales prices are likely to remain at the same level as during the RIP.
Nebyly k dispozici žádné informace, co se týká cen na domácím trhu v Norsku po období přezkumného šetření.
No information was available with regard to domestic prices in Norway after the RIP.
Ačkoliv na základě veřejně dostupných statistických údajů ukazujících vývoj cen v minulých letech bylo zaznamenáno, že ceny na domácím trhu v Norsku a ceny vývozu do Společenství byly na podobných úrovních a obecně měly stejný vývoj, nebylo možno na tomto základě vyvodit žádný smysluplný závěr.
Although it was observed, on the basis of publicly available statistical data showing price evolutions over the past years, that domestic prices in Norway and export prices to the Community have been at similar levels and have generally followed the same trend, no meaningful conclusion could be drawn on this basis.
Proto bylo obtížné předpovědět, jak se budou ceny na domácím trhu v budoucnu skutečně vyvíjet, bylo však možno odvodit, že se budou vyvíjet obdobně jako ceny vývozu do Společenství.
It was therefore difficult to predict how domestic prices will indeed develop in the future but it could be inferred that they would follow a similar trend to export prices to the Community.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se usuzuje, že se běžná hodnota založená na výrobních nákladech v dohledné době pravděpodobně významně nezvýší.
In conclusion, given the above, it is considered that the normal value, when based on cost of production is not likely to increase significantly in the foreseeable future.
Na druhou stranu analýza běžné hodnoty vycházející z domácích cen neposkytla jednoznačnou představu o budoucím vývoji.
On the other hand, the analysis of the normal value, when based on domestic prices, did not show a clear picture of future developments.
Proto ačkoli nebylo možno vyvodit celkový konečný závěr, existují náznaky, že se v dohledné době běžná hodnota pravděpodobně významně nezvýší.
Therefore, although no overall definitive conclusion could be drawn, there is an indication that normal value is not likely to increase significantly in the foreseeable future.
Po poskytnutí uvedených informací výrobní odvětví Společenství uvedlo, že závěry vyvozené ohledně nákladů na krmivo a strdlici jsou chybné.
Subsequent to disclosure, the Community industry (‘CI’) claimed that the conclusions reached as far as feed and smolt costs are concerned would be erroneous.
Výrobní odvětví Společenství tvrdilo, že mezi rokem 2001 a 2008 vzrostla cena krmiva ve Finsku o 36 % a že vývoj norských cen krmiva by měl stejnou tendenci.
The CI alleged that feed price in Finland would have increased by 36 % between 2001 and 2008 and that Norwegian feed price evolution would have followed the same trend.
Výrobní odvětví Společenství rovněž tvrdilo, že v průběhu období přezkumného šetření a po jeho skončení cena složek krmiva prudce vzrostla, což ukazuje na zvýšení nákladů na produkci pstruhů v Norsku.
The CI also claimed that the price of feed components would have increased sharply during and after the RIP indicating an increase in the LRT production cost in Norway.
Jelikož tvrzení o ceně krmiv ve Finsku nebyla doložena žádnými veřejně dostupnými informacemi nebo informacemi, které by bylo možné ověřit, bylo nutno je odmítnout.
As the allegations concerning feed price in Finland were not supported by any public or verifiable information, they had to be rejected.
Co se týká ceny složek krmiva, nezpochybňuje se, že mohly vzrůst.
As far as the price of feed components is concerned, it is not contested that it may have increased.
Avšak vzhledem k tomu, že jednotlivé složky krmiva lze vzájemně nahrazovat, (obvykle lze některé dražší složky nahradit levnějšími složkami), se očekává, že i kdyby se náklady na určité složky krmiva zvýšily, nebude to mít přímý lineární dopad na celkové náklady na krmivo (a následně na celkové výrobní náklady), tj. pokud by došlo k růstu celkových nákladů na krmivo, tempo tohoto růstu bude značně nižší.
However, given the substitutability between different feed components; usually some higher priced components can be substituted by lower priced components, it is expected that even if the cost of certain feed components increased, this would not have a direct linear impact on the overall feed cost (and subsequently total production cost), i.e. if any increase in overall feed costs, such increase will be at a significantly lower pace.
Výrobní odvětví Společenství rovněž uvedlo, že z norských statistických údajů vyplývá, že jednotkové náklady na strdlici vzrostly v období od roku 2003 do roku 2006 o 15,7 %.
The CI also claimed that Norwegian statistics showed that smolt unit cost had increased by 15,7 % between 2003 and 2006.
Ze stejných statistických údajů však vyplynulo, že v delším časovém horizontu náklady na strdlici v posledních deseti letech kolísaly a že se celkově významně nezvýšily.
The same statistics however revealed that, when looking at a wider time-span, the smolt cost had fluctuated over the last 10 years and overall did not significantly increase.
Je nutno rovněž podotknout, že průměrné náklady na strdlici předložené výrobním odvětvím Společenství neodkazují na průměrnou hmotnost strdlice, což je však nezbytné, aby bylo možno tyto náklady smysluplně vyhodnotit.
Also, it should be noted that the average smolt cost submitted by the CI did not refer to any average smolt weight, which is, however, necessary to make a meaningful evaluation of these costs.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem se k argumentům výrobního odvětví Společenství ohledně nákladů na krmivo a strdlici nepřihlédlo, a potvrzují se proto závěry uvedené ve 49. bodě odůvodnění.
Given the above, the arguments raised by the Community industry regarding feed and smolt cost were disregarded and conclusions in recital 49 above are therefore confirmed.
Vývoj objemu výroby v Norsku
Evolution of the production volumes in Norway
V rozporu s tvrzeními, která uvedly norské zúčastněné strany, bylo šetřením zjištěno, že se v dohledné době objem výroby dotčeného výrobku v Norsku pravděpodobně dále zvýší.
Contrary to the arguments raised by the Norwegian interested parties, the investigation revealed that the production volume in Norway of the product concerned is likely to further increase in the near future.
Ačkoliv se zdá, že se dva velcí norští výrobci dotčeného výrobku skutečně rozhodli ukončit výrobu dotčeného výrobku, bylo při šetření rovněž zjištěno, že ostatní producenti pstruhů i lososů hodlají ukončit produkci lososa a zaměřit se na produkci pstruhů.
Although it seems that two major Norwegian producers of the product concerned have indeed decided to terminate their production of the product concerned, the investigation also revealed that other producers of both LRT and salmon planned to stop the salmon production and concentrate on the production of LRT.
Výrobní licence, které udělují norské orgány, se vztahují jak na výrobek, jehož se týká tento přezkum (velcí duhoví pstruzi), tak na lososa a omezují objem výroby těchto dvou výrobků.
Production licences issued by the Norwegian government are covering both the product concerned by this review (LRT) and salmon and limit the production volume of these two products.
Ačkoliv se neočekává, že do roku 2009 budou vydány nové licence, jednotliví producenti se mohou rozhodnout, že v rámci téže licence přejdou z produkce lososa na produkci pstruhů (a naopak).
Although no new licences are expected to be issued before 2009, individual producers may decide to shift within the same licence from the production of salmon to the production of LRT (and vice versa).
Avšak vzhledem k poměru objemu produkce lososa a pstruha (v rámci jedné licence se průměrně přibližně 90 % využívá k produkci lososa, zatímco pouze 10 % k produkci pstruhů) by dopad přechodu z lososa na pstruhy byl mnohem závažnější než v opačném případě.
However, given the relative production volume between salmon and LRT (on average around 90 % within one licence is used for the salmon production while only 10 % for the production of LRT) the impact of a shift from salmon to LRT would be far more significant than the other way round.
Norské zúčastněné strany uvedly, že velcí producenti pstruhů v rostoucí míře přecházejí na produkci lososa kvůli biologickým rozdílům mezi pstruhy a lososy (např. četnost výlovu, kratší doba pro vypouštění strdlice u pstruhů), což znamená, že produkce lososa je efektivnější, a tudíž výnosnější.
The Norwegian interested parties claimed that major producers of LRT were switching increasingly to the production of salmon because of the biological differences between LRT and salmon (e.g. harvesting frequency, shorter period for releasing trout smolt), which would make the production of salmon more efficient and therefore more lucrative.
Kromě toho, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy, nezohledňovalo fakt, že pstruzi byli v Norsku úspěšně produkováni po mnoho let, ačkoliv tyto biologické rozdíly mezi lososy a pstruhy existovaly vždy.
Besides the fact that this argument was not supported by any evidence, it was also not taking into account that LRT has been successfully produced in Norway over many years, while the same biological differences between salmon and LRT have always existed.
Nebylo vysvětleno, které okolnosti se přesně změnily, kvůli nimž by pravděpodobnost, že dojde ke změně strategie, pokud jde o produkci, byla větší než v minulosti.
It was not explained which exact circumstances had changed which made a change in production strategies now more likely than in the past.
Uvedené tvrzení byla rovněž v rozporu s očekáváními norských producentů pstruhů, že se spotřeba celosvětově zvýší (viz 63. bod odůvodnění).
It also contradicted the expectations of the Norwegian producers of LRT that consumption would increase worldwide (see recital 63 below).
Toto tvrzení bylo proto nutno odmítnout.
This argument therefore had to be rejected.
Z veřejně dostupných statistik mimoto vyplývá, že se množství strdlice pro produkci dotčeného výrobku vypuštěné v roce 2008 značně zvýšilo, v porovnání s rokem 2007 nejméně o 20 %.
Furthermore, publicly available statistics show that the number of smolts for the production of the product concerned released in 2008 increased significantly, i.e. by at least 20 % in comparison to 2007.
Rostoucí tendenci produkce dokládají rovněž další statistiky (SSB – norský statistický úřad), které v období 2003–2006 ukazují významný nárůst produkce (+42 %) a prodeje (+53 %) mladých jedinců velkých duhových pstruhů.
An increasing trend in production is also illustrated by other statistics (SSB — Statistics Norway) which show a significant increase in production (+ 42 %) and sales (+ 53 %) of LRT juveniles over the period 2003-2006.
Důkazy předložené norskými zúčastněnými stranami na podporu jejich tvrzení, tj. že se snižuje množství biomasy a produkce jiker, což naznačuje nižší objemy produkce v budoucnu, nebyly úplné a byly založeny na mnoha předpokladech.
Finally, the evidence submitted by the Norwegian interested parties in support of their arguments, i.e. that there was a decrease in the biomass level and roe production indicating lower outputs in the future, was incomplete and based on many assumptions.
Proto se nepovažovaly za průkazné.
It was therefore not considered as conclusive.
Na základě výše uvedených skutečností bylo nutno odmítnout tvrzení norských zúčastněných stran, že se objem výroby v Norsku celkově sníží.
On the basis of the above, the argument of the Norwegian interested parties that production volumes in Norway will decrease overall therefore had to be rejected.
Výrobní odvětví Společenství uvedlo, že se výroba v Norsku podle očekávání dále zvýší po pravděpodobném vydání nových výrobních licencí v roce 2009.
The CI claimed that the production in Norway is expected to increase even further following the likely issuance of new production licences in 2009.
Jak bylo uvedeno v 54. bodě odůvodnění, neočekává se, že do roku 2009 budou vydány nové licence.
As mentioned above in recital 54, it is not expected that any new licences will be issued before 2009.
V tomto ohledu se usuzovalo, že i kdyby měly být v roce 2009 vydány nové licence, dodatečný počet licencí, a tudíž dodatečný objem výroby, není dosud znám.
In this respect, it was considered that even if new licences were to be issued in 2009, the additional number of licences and thus additional production volume is yet unknown.
Licence se navíc vztahují na produkci lososů i na produkci pstruhů a v této fázi nelze s dostatečnou jistotou předpovědět, nakolik budou jednotlivé licence využívány k produkci lososů nebo pstruhů.
Furthermore, licences cover both the production of salmon and the production of trout and at this stage it is not possible to forecast with sufficient degree of certainty how much of each licence will be used either for salmon or for trout.
Je nutno rovněž zmínit, že i kdyby byly vydány nové licence, vzhledem k poměrně dlouhým produkčním cyklům se toto neprojeví okamžitě ve zvýšení produkce.
Finally, it should be noted that even if new licences were to be issued, and given the relatively long production cycles, this does not translate immediately in an increase of production.
Norský svaz a sdružení pro mořské produkty zpochybnily, že by se objem produkce pstruhů zvýšil nebo že se dále zvýší v budoucnu, a uvedly, že celková biomasa a počet ryb v dubnu 2008 byly v porovnání s dubnem 2007 podstatně nižší.
The Norwegian Seafood Federation and Association contested that production volume of trout would have increased or would increase further in future claiming that the total biomass and the number of fish in April 2008 was significantly lower when compared to April 2007.
Tato tvrzení však nebylo možno ověřit a musela být odmítnuta.
These allegations could however not be verified and had to be rejected.
Na základě výše uvedených skutečností se konstatuje, že se objemy produkce pstruhů v Norsku v dohledné době pravděpodobně zvýší.
On the basis of the above, it is concluded that production volumes of LRT in Norway are likely to increase in the foreseeable future.
Vývoj spotřeby ve Společenství
Evolution of the Community consumption
Podotýká se, že toto šetření bylo omezeno na dumping, proto nebyly k dispozici přesné údaje o produkci výrobního odvětví Společenství a o prodeji pstruhů na trhu Společenství v průběhu období přezkumného šetření.
It is noted that this investigation was limited to dumping and therefore precise data on the Community industry’s production and sales of LRT on the Community market during the RIP were not available.
Několik zdrojů však potvrdilo, že se celosvětová poptávka po rybích produktech, včetně pstruhů, podle očekávání v budoucnu každoročně zvýší o 5 %.
However, several sources confirmed that worldwide demand for fish products including LRT is expected to increase by 5 % on a yearly basis in the future.
Tato rostoucí tendence bude pravděpodobně zaznamenána i ve Společenství, i když se neočekává, že poptávka ve Společenství absorbuje veškeré dodatečné objemy pstruhů vyprodukované v Norsku.
This expanding trend is also likely to be observed in the Community even though demand in the Community is not expected to absorb the entirety of the additional LRT volumes produced in Norway.
Po poskytnutí uvedených informací vzneslo finské sdružení chovatelů ryb námitku vůči výše uvedenému závěru a uvedlo, že i když se podle očekávání celosvětová poptávka po rybách zvýší, ve Společenství nebude existovat žádná dodatečná poptávka po norských pstruzích.
Subsequent to disclosure, the Finnish Fish Farmers’ Association (‘FFFA’) objected to the above conclusion stating that, even if worldwide fish demand is expected to increase, there would be no additional demand for Norwegian LRT in the Community.
Toto sdružení dále uvedlo, že případná dodatečná poptávka by spíše než na pstruhy byla zaměřena na nové a exotické druhy ryb.
FFFA further claimed that any additional demand would be directed to new and exotic fish species rather than trout.
Je nutno zmínit, že jak je uvedeno v 63. bodě odůvodnění, několik zdrojů uvedlo, že spotřeba pstruhů roste, což potvrdily rovněž další zúčastněné strany, zastupující chovatele usazené v řadě členských států, ale i v Norsku.
It should be noted that as mentioned in recital 63 above, several sources indicated an increase in consumption of LRT, which was also confirmed by other interested parties representing farmers located in several Member States but also in Norway.
Jelikož finské sdružení chovatelů ryb nepředložilo žádné informace nebo důkazy, které by mohly odůvodnit jeho tvrzení, musela být tato tvrzení odmítnuta.
As FFFA did not submit any information or evidence which could substantiate its allegations, they had to be rejected.
Vývoj cen a objemu vývozu na trhy třetích zemí
Evolution of export prices and volumes to third country markets
Šetření prokázalo, že hlavními vývozními trhy Norska jsou Rusko a v menším rozsahu Japonsko, na něž je celkově určeno přibližně 57 % norského vývozu pstruhů, zatímco v roce 2007 bylo pouze 13 % norského vývozu určeno pro trh Společenství.
The investigation showed that Norway’s main export markets are Russia and to a lesser extent Japan, where, in total, about 57 % of the Norwegian exports of LRT were destined, while only 13 % of Norwegian exports were destined to the Community market in 2007.
Přibližně 14 % celkového norského vývozu pstruhů bylo ve stejném roce určeno rovněž pro Ukrajinu a Tchaj-wan.
Around 14 % of total Norwegian exports of LRT were also destined to Ukraine and Taiwan in the same year.
Norský vývoz soutěží na světovém trhu s chilským vývozem; Chile je přitom největším hráčem na světovém trhu a jeho objemy výroby a vývozu jsou vyšší než objemy Norska.
Norwegian exports on the world market are in competition with Chilean exports; Chile being the biggest global player, its production and export volumes exceed those of Norway.
Na základě vyšší poptávky se však norský vývoz do Ruska, ale i na Ukrajinu, v minulých letech značně zvýšil; z 8600 tun v roce 2002 na celkem 31500 tun v roce 2007.
However, following increasing demand, Norwegian exports to Russia but also to Ukraine have increased significantly during the past years; i.e. from 8600 tonnes in 2002 to 31500 tonnes in total in 2007.
Tuto tendenci potvrzují nejnovější statistické údaje, které ukazují, že do Ruska jsou vyváženy značné dodatečné objemy chilských a norských pstruhů.
This trend is confirmed by recent statistics, which show that significant additional volumes of Chilean and Norwegian LRT are exported to Russia.
Jak je uvedeno v 65. bodě odůvodnění, šetření prokázalo, že se Rusko stalo pro norské výrobce hlavním vývozním trhem.
As stated in recital 65, the investigation showed that Russia has become the main export market for Norwegian producers.
Kromě značného nárůstu objemu vývozu do Ruska bylo v roce 2007 možno pozorovat též přechod od prodeje zmrazených pstruhů k čerstvým pstruhům.
On top of the significant export volume increase to Russia, a switch from sales of frozen trout to fresh trout could also be observed in 2007.
Tato změna ukazuje ochotu norských výrobců uspokojit potřeby ruských odběratelů, kteří upřednostňují čerstvé výrobky, což naznačuje silný zájem norských vyvážejících výrobců o prudce se rozvíjející ruský trh.
This switch shows the will by Norwegian producers to satisfy the needs of their Russian customers who prefer fresh products, thus indicating the strong interest of the Norwegian exporting producers in the booming Russian market.
Norský vývoz do Japonska vykazoval v období mezi rokem 2006 a 2007 klesající tendenci, když poklesl o 39 % z 10877 tun na 6661 tun.
Norwegian exports to Japan show a downward trend between 2006 and 2007, i.e. they decreased by 39 % from 10877 to 6661 tonnes.
Stejně jako v případě Ruska norský dovoz soutěží na japonském trhu s chilským dovozem.
As in the case of Russia, Norwegian imports are in competition with Chilean imports on the Japanese market.
Chile se podařilo podstatně zvýšit své objemy vývozu do Japonska.
Chile was able to increase significantly its export volumes to Japan.
Aby však bylo možno vyvodit přesnější závěry, je nutno posoudit delší časový interval.
However, in order to draw more definitive conclusions a wider time-span should be looked at.
Na základě údajů, které měly útvary Komise k dispozici, však nebylo možno takový závěr vyvodit.
On the basis of the data available to the Commission services, such conclusion could however not be drawn.
Bylo zjištěno, že ceny norského vývozu byly v průběhu období přezkumného šetření vyšší na trzích třetích zemí než ve Společenství (v průměru o 8,6 %).
Norwegian export prices were found to be higher to third country markets than to the Community (on average by 8,6 %) during the RIP.
Statistické údaje vztahující se na období po skončení období šetření však ukazují na klesající tendenci rovněž u cen na tradičních norských vývozních trzích.
However, statistics referring to the period after the RIP show a decreasing price trend also in Norway’s traditional export markets.