natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Nejdůležitější výzvou je zavést rámcové podmínky, nástroje a pobídky pro to, aby podniky do výzkumu více investovaly.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest more in research.
Je třeba posílit střediska a sítě excelence, koordinovaně rozvíjet moderní výzkumnou infrastrukturu a obecně lépe využívat mechanismy veřejné podpory, aby se podpořily inovace ze strany soukromého sektoru, a rovněž je třeba zajistit lepší pákový efekt veřejných investic a moderní řízení výzkumných institucí a vysokých škol.
Poles and networks of excellence should be strengthened and modern research infrastructure developed in a coordinated way, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Dále je důležité zajistit, aby podniky působily v konkurenčním prostředí, protože hospodářská soutěž je důležitým motivačním faktorem pro soukromé investice do inovací.
It is also essential to ensure that companies operate in a competitive environment since competition provides an important incentive to private spending on innovation.
V neposlední řadě je nutné vynaložit značné úsilí ke zvýšení počtu a kvality výzkumných pracovníků aktivně působících v Evropě, což zejména znamená zvýšit zájem o studium vědeckých, technických a inženýrských oborů, podporovat profesní rozvoj a omezit překážky bránící mezinárodní, evropské i meziodvětvové mobilitě výzkumných pracovníků, včetně překážek bránících zaměstnávání a znovuzačleňování špičkových pracovníků působících v zahraničí, zahraničních výzkumných pracovníků a studentů.
In addition, a determined effort must be made to increase the number and quality of researchers active in Europe, in particular by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines, enhancing the career development and reducing the barriers to international, European and inter-sectoral mobility of researchers, including the recruitment and re-integration of excellent expatriate and foreign researchers, and students.
Evropský rozměr výzkumu a vývoje by měl být posílen, pokud jde o společné financování, zajištění klíčového počtu výzkumných pracovníků a optimální množství výzkumných infrastruktur na úrovni Unie v prioritních oblastech vyžadujících velký objem finančních prostředků, a dále prostřednictvím snížení překážek bránících mobilitě výzkumných pracovníků, vysokoškolských pedagogů a studentů.
The European dimension of R & D should be strengthened in terms of joint financing, development of a critical mass of researchers and an optimal number of research infrastructures at the EU level in priority areas requiring large funds, and through reducing barriers to mobility of researchers, university teaching staff and students.
K posílení schopnosti vytvářet a přijímat nové znalosti je nutné vynaložit větší úsilí na zlepšení a udržení kvality vzdělávání, zejména vysokoškolského.
To enhance the capacity of creating and adopting new knowledge, more efforts are required in improving and maintaining the quality of education, particularly of higher education.
Hlavní směr č. 7 – Zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru; k tomu se potvrzuje celkový cíl 3 % HDP pro rok 2010 s vhodným rozdělením mezi soukromé a veřejné investice; členské státy stanoví konkrétní úrovně pro jednotlivá mezidobí.
Guideline 7. To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels.
Členské státy by rovněž měly dále rozvíjet kombinovaná opatření vhodná pro podporu výzkumu a vývoje, zejména výzkumu a vývoje v podnikatelském sektoru, pomocí
Member States should further develop a mix of measures appropriate to foster R & D, in particular business R & D, through:
zlepšení rámcových podmínek a zajištění dostatečně konkurenčního a atraktivního prostředí pro fungování společností;
improved framework conditions and ensuring that companies operate in a sufficiently competitive and attractive environment;
účelnějších a účinnějších veřejných výdajů na výzkum a vývoj a rozvoje partnerství veřejného a soukromého sektoru;
more effective and efficient public expenditure on R & D and developing PPPs;
rozvíjení a dalšího posilování – a případně dalšího vytváření – středisek excelence vzdělávacích a výzkumných institucí v členských státech a zlepšování spolupráce a převodů technologií mezi veřejnými výzkumnými instituty a soukromými podniky;
developing and strengthening centres of excellence of educational and research institutions in Member States, as well as creating new ones where appropriate, and improving the cooperation and transfer of technologies between public research institute and private enterprises;
rozvíjení a lepšího využívání pobídek s cílem povzbudit a podpořit soukromý výzkum a vývoj;
developing and making better use of incentives to leverage private R & D;
modernizace řízení výzkumných institucí a vysokých škol;
modernising the management of research institutions and universities;
zajištění dostatečné nabídky kvalifikovaných výzkumných pracovníků tím, že se zvýší zájem studentů o vědecké, technické a inženýrské obory a zlepší se profesní rozvoj a podpora evropské, mezinárodní i meziodvětvové mobility výzkumných a vývojových pracovníků.
ensuring a sufficient supply of qualified researchers by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines and enhancing the career development and the European, international as well as inter-sectoral mobility of researchers and development personnel.
Dynamika evropského hospodářství je závislá na jeho schopnosti tvořit a inovovat.
The dynamism of the European economy is dependent on its capacity for creativity and innovation.
Pro inovace je třeba vytvořit rámcové hospodářské podmínky.
The economic framework conditions for innovation need to be in place.
Tím se rozumějí dobře fungující finanční trhy a trhy zboží a služeb, jakož i účinné a dostupné prostředky k vymáhání práv duševního vlastnictví.
This implies well-functioning financial and product markets as well as efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
Inovace jsou na trh často zaváděny novými podniky, pro které může být velkým problémem získání finančních prostředků.
Innovations are often introduced to the market by new enterprises, which may meet particular difficulties in obtaining finance.
Inovační aktivity by tedy měly posíleny prostřednictvím opatření na podporu zakládání a růstu inovačních podniků, včetně lepší dostupnosti finančních prostředků.
Measures to encourage the creation and growth of innovative enterprises, including improving access to finance, should therefore enhance innovative activity.
Pro zaostávající země a regiony je obzvláště přínosné předávání znalostí prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků, přímých zahraničních investic nebo prostřednictvím dovozu technologie.
Knowledge transfer via researcher mobility, foreign direct investment (FDI) or imported technology is particularly beneficial for lagging countries and regions.
Rovněž je velmi důležité, aby se posílila další integrace znalostního trojúhelníku, tedy výzkumu a vývoje, vzdělání a inovací.
It is also crucial to strengthen further the integration of the knowledge triangle of R & D, education and innovation.
K nezbytným předpokladům excelence a inovací patří zejména vysoká kvalita vzdělávacích systémů a systémů odborné přípravy.
In particular, high quality education and training systems are among the prerequisites for excellence and innovation.
Obecná inovační strategie Unie se proto zaměřuje na práva duševního vlastnictví, standardizaci, využívání veřejných zakázek ke stimulaci inovací, společné technologické iniciativy, posílení inovací na předních trzích, spolupráci mezi institucemi poskytujícími vysokoškolské vzdělávání, výzkumnými institucemi a podniky, včetně inovací typu „open source“, podporu inovací v regionech, inovace ve službách a jiné než technologické inovace a zlepšování přístupu podniků k financování, zejména k rizikovému kapitálu.
The EU’s broad based innovation strategy therefore addresses intellectual property rights, standardisation, the use of public procurement to stimulate innovation, joint technology initiatives, boosting innovation in lead markets, cooperation between higher education, research and business including open source-type innovation, encouraging innovation in regions, innovation in services and non-technological innovation, and improving businesses’ access to finance, especially to risk capital.
Je nezbytné, aby Unie nalezla řešení pro systém řešení sporů týkajících se patentů a pro patent Společenství.
It is necessary for the EU to find solutions for a patent litigation system and a Community patent.
Hlavní směr č. 8 – Usnadnit inovace ve všech podobách; k tomu by se členské státy měly zaměřit na
Guideline 8. To facilitate all forms of innovation, Member States should focus on:
zlepšení podpůrných služeb v oblasti inovací, zejména pro šíření a transfer technologií;
improvements in innovation support services, in particular for dissemination and technology transfer;
vytváření a rozvoj inovačních středisek, sítí a inkubátorů sdružujících vysoké školy, výzkumné instituce a podniky, rovněž na regionální a místní úrovni, pomáhající překlenout technologické rozdíly mezi regiony;
the creation and development of innovation poles, networks and incubators bringing together universities, research institutions and enterprises, including at regional and local level, helping to bridge the technology gap between regions;
podporu přeshraničního šíření znalostí, včetně přímých zahraničních investic;
the encouragement of cross-border knowledge transfer, including from foreign direct investment;
podporu zadávání veřejných zakázek v oblasti inovačních produktů a služeb;
encouraging public procurement of innovative products and services;
lepší dostupnost domácího a mezinárodního financování;
better access to domestic and international finance;
účinné a dostupné prostředky k vymáhání práv duševního vlastnictví.
efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
Šíření informačních a komunikačních technologií (IKT) v souladu s cíli a opatřeními iniciativy i2010 představuje rovněž významný způsob, jak zlepšit produktivitu a následně i hospodářský růst.
The diffusion of information and communication technologies (ICT), in line with the objectives and actions of the i2010 initiative, is also an important way to improve productivity and, consequently, economic growth.
Až dosud nebyla Unie schopna přínosu IKT plně využít, a to zejména v důsledku stále nedostatečných investic do IKT, organizačních inovací a schopností ovládat nástroje IKT.
The EU has been unable to reap the full benefits of the Information and communication technologies (ICT), due especially to the continuing under-investment in ICT, organisational innovation and digital skills.
Širší a efektivnější využívání IKT a zajištění bezproblémově fungujícího jednotného trhu v oblasti služeb elektronických komunikací posílí budoucí konkurenceschopnost evropských podniků.
Wider and more effective use of ICT and the establishment of a seamless Single Market in electronic communication services will bolster the future competitiveness of European businesses.
Je proto rovněž nezbytné zmírnit fragmentaci elektronického vnitřního trhu a zabránit jí tím, že se zavedou elektronické služby, jež budou interoperabilní i přes hranice členských států a ve všech segmentech.
It is also important to reduce and prevent fragmentation of the ‘e-Internal Market’ by putting in place interoperable e-services between the Member States in all segments.
Jako základ pro interoperabilitu a inovace jsou užitečné otevřené standardy IKT.
Open ICT standards are useful as a basis for interoperability and innovation.
Zajistit je třeba i zabezpečení sítí, bezpečnost a ochranu údajů i celkovou konvergenci.
Security of networks, the security and privacy of information, as well as convergence should also be ensured.
Členské státy by měly podporovat zřizování širokopásmových sítí, a to i v nedostatečně pokrytých regionech, aby se rozvíjela znalostní ekonomika a snížily rozdíly mezi regiony z hlediska hospodářského, sociálního a kulturního vývoje, a dále by měly zřizováním vysokorychlostních širokopásmových sítí posilovat růst a inovace v nových službách.
Member States should encourage the deployment of broadband networks, including for the poorly served regions, in order to develop the knowledge economy and reduce regional disparities in terms of economic, social and cultural development, and foster growth and innovation in new services by promoting the deployment of very high speed broadband networks.
Hlavní směr č. 9 – Usnadnit rozšiřování a efektivní využívání IKT a vybudovat všem přístupnou informační společnost; k tomu by členské státy měly
Guideline 9. To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society, Member States should:
podporovat obecné využívání IKT ve veřejných službách, malých a středních podnicích a v domácnostech;
encourage the widespread use of ICT in public services, SMEs and households;
nastavit nezbytný rámec pro související změny v organizaci práce v hospodářství;
fix the necessary framework for the related changes in the organisation of work in the economy;
prosazovat silné zastoupení evropského průmyslu v klíčových segmentech IKT;
promote a strong European industrial presence in the key segments of ICT;
podporovat vývoj silných odvětví IKT a odvětví tvorby obsahů, jakož i fungujících trhů;
encourage the development of strong ICT and content industries, and well-functioning markets;
v zájmu vytvoření informačního prostoru bez hranic zajistit bezpečnost sítí a informací i jejich konvergenci a interoperabilitu;
ensure the security of networks and information, as well as convergence and interoperability in order to establish an information area without frontiers;
v zájmu rozvoje znalostní ekonomiky podpořit zřizování širokopásmových sítí, včetně sítí pro nedostatečně pokryté regiony. Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat pružnost ve spojení s jistotou zaměstnání a zmírnit segmentaci trhu práce, s náležitým přihlédnutím k úloze sociálních partnerů“ (č. 21).
encourage the deployment of broad band networks including for the poorly served regions, in order to develop the knowledge economy See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21).
Silná průmyslová základna má pro hospodářství Unie zásadní význam.
A strong industrial base is of key importance for Europe’s economy.
Konkurenceschopnost Unie závisí na schopnosti ekonomiky přesměrovat hospodářské činnosti do odvětví s vyšší produktivitou.
The competitiveness of the EU depends on the ability of the economy to reorient activities towards sectors with higher productivity.
Přístup, v němž jsou veřejné politiky příznivé pro inovace a zaměstnanost a regionální a další politiky jsou správně integrovány, přispívá k rozvoji průmyslové základny Unie.
An approach where public policies are conducive to innovation, employment, and regional and other policies are well integrated, supports upgrading the EU industrial base.
Aby Evropa posílila a udržela své vedoucí postavení v oblasti ekonomiky a technologií, musí zvýšit svou schopnost vyvíjet a uvádět na trh nové technologie, včetně IKT a environmentálních technologií.
Furthermore, in order to enhance and sustain economic and technological leadership, Europe must increase its capacity to develop and market new technologies, including ICT and environmental technologies.
Tam, kde z důvodů rozsahu nebo působnosti nemohou jednotlivé členské státy samotné úspěšně čelit selháním trhu, je třeba analyzovat a využít synergické účinky vyplývající ze společného řešení otázek v oblasti výzkumu, regulace a financování na evropské úrovni.
The synergies from jointly addressing research, regulatory and financing challenges at the European level, where for reasons of scale or scope individual Member States cannot successfully tackle market failures in isolation, should be analysed and exploited.
Unie dosud nedokázala plně využít svůj technologický potenciál.
The EU has still not managed to fully realise its technological potential.
Evropská průmyslová politika by se proto měla zasadit o vytvoření rovných podmínek pro podniky na základě spravedlivé hospodářské soutěže.
European industrial policy should endeavour to create level playing field for business based on fair competition.
Tam, kde jsou přínosy pro společnost větší než přínosy pro soukromý sektor, napomůže k využívání tohoto technologického potenciálu společné používání evropských špičkových znalostí, rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru a spolupráce mezi členskými státy.
The pooling of European excellence and the development of public-private partnerships and cooperation between Member States where the benefits for society are larger than those for the private sector will help tap this technological potential.
Hlavní směr č. 10 – Posílit konkurenční výhody průmyslové základny; k tomu potřebuje Evropa na celém svém území solidní průmyslovou síť.
Guideline 10. To strengthen the competitive advantages of its industrial base, Europe needs a solid industrial fabric throughout its territory.
Nezbytné prosazování moderní a aktivní průmyslové politiky znamená posilování konkurenčních výhod průmyslové základny, včetně přispívání k rámcovým podmínkám atraktivním pro výrobu i pro služby, přičemž se zajistí, aby se opatření na vnitrostátní, nadnárodní a evropské úrovni vzájemně doplňovala.
The necessary pursuit of a modern and active industrial policy means strengthening the competitive advantages of the industrial base, including by contributing to attractive framework conditions for both manufacturing and services, while ensuring the complementarity of the action at national, transnational and European level.
Členské státy by měly
Member States should:
začít tím, že v klíčových průmyslových odvětvích stanoví faktory přidané hodnoty a konkurenceschopnosti a že budou řešit úkoly, které před ně staví globalizace;
start by identifying the added value and competitiveness factors in key industrial sectors, and addressing the challenges of globalisation;
zaměřit své úsilí na vývoj nových technologií a trhů.
also focus on the development of new technologies and markets:
Z toho vyplývá zejména závazek podporovat nové technologické iniciativy založené na partnerství veřejného a soukromého sektoru a na spolupráci mezi členskými státy, což pomůže vyřešit skutečná selhání trhu.
this implies in particular commitment to promote new technological initiatives based on public private partnerships and cooperation between Member States, that help tackle genuine market failures;
To rovněž předpokládá vytváření a rozvoj sítí regionálních a místních seskupení v celé Unii s větším zapojením malých a středních podniků.
this also implies the creation and development of networks of regional or local clusters across the EU with greater involvement of SMEs.
Viz též integrovaný hlavní směr „Zlepšit přizpůsobování se potřebám trhu práce“ (č. 20).
See also integrated guideline ‘Improve matching of labour market needs’ (No 20).
Dlouhodobý úspěch Unie závisí rovněž na zvládnutí celé řady úkolů týkajících se zdrojů a životního prostředí, které by se v případě, že by se neřešily nebo řešily způsobem nákladově neefektivním, staly brzdou budoucího růstu.
Lasting success for the Union also depends on addressing a range of resource and environmental challenges which, if left unchecked or dealt with in a way which is not cost effective, will act as a brake on future growth.
Nedávný vývoj zdůraznil naléhavost otázky efektivního využívání energií a snížení závislosti evropského hospodářství na kolísání cen ropy.
Recent developments have emphasised the importance of energy efficiency and reducing the vulnerability of the European economy to oil prices variations.
Je zapotřebí zaujmout integrovaný přístup k politice v oblasti klimatu a energetiky, aby se zvýšila bezpečnost dodávek, zajistila konkurenceschopnost hospodářství Unie a dostupnost cenově přijatelné energie a zároveň se přispělo k boji proti změně klimatu.
An integrated approach to climate and energy policy is needed to increase the security of supply, ensure the competitiveness of the EU economy and the availability of affordable energy, and combat climate change.
Členské státy a Společenství musí do roku 2020 přispět k dosažení cílů Unie, kterými jsou snížení emisí skleníkových plynů minimálně o 20 %, nejméně 20 % podíl obnovitelných zdrojů energie a zlepšení energetické účinnosti nejméně o 20 %, jakož i k přípravě na 30 % snížení emisí skleníkových plynů do roku 2020 jako příspěvek Unie k celosvětové a komplexní dohodě pro období po roce 2012, pokud se další rozvinuté země zaváží ke srovnatelným snížením emisí a hospodářsky vyspělejší země k tomu, že přispějí odpovídajícím způsobem.
Member States and the Community must both contribute to achieving the EU targets of at least a 20 % reduction in greenhouse gas emissions, a 20 % share of renewable energies as well as a 20 % improvement in energy efficiency by 2020, as well as the preparation of a 30 % reduction in greenhouse gas emissions by 2020 as the EU’s contribution to a global and comprehensive agreement for the period beyond 2012, provided that other developed countries commit themselves to comparable emission reductions and economically more advanced developing countries to contributing adequately.
Politiky je třeba koncipovat tak, aby zajistily, že těchto cílů bude dosaženo hospodářsky nejefektivnějším způsobem a při co nejnižších nákladech.
Policies should be developed to ensure the targets are met in the most economically efficient way and on a least cost basis.
Klíčovým problémem bude zajistit, aby se přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku uskutečnil způsobem, jenž je v souladu s konkurenceschopností Unie, podporuje zdravé a udržitelné řízení veřejných financí a přispívá k širším cílům růstu v souladu s Lisabonskou strategií pro růst a zaměstnanost.
A key challenge will be to ensure that the transition to a low-carbon economy is handled in a way that is consistent with EU competitiveness, supports sound and sustainable management of public finances and that contributes to broader growth objectives consistent with the Lisbon Strategy for Growth and Jobs.
Je nanejvýš důležité, aby členské státy pokračovaly v boji proti změně klimatu v zájmu dosažení toho, že celosvětová teplota nevzroste o více než 2 °C oproti úrovním před průmyslovou revolucí, jakož i v hospodárném uskutečňování cílů Kjótského protokolu.
It is of vital importance that Member States continue the fight against climate change in order that the global temperature increase does not exceed 2 °C above pre-industrial levels, and implementing the Kyoto as well as the 2020 targets in a cost-effective way.
Členské státy by měly do roku 2010 zastavit snižování biologické rozmanitosti a zachovat ekosystémové služby, zejména začleněním tohoto požadavku do jiných politik, s ohledem na význam biologické rozmanitosti pro některá hospodářská odvětví.
Member States should halt the loss of biological diversity between now and 2010, and preserve ecosystem services, in particular by incorporating this requirement into other policies, given the importance of biodiversity for certain economic sectors.
Zásadní význam má i rozvoj účinné a udržitelné dopravní politiky, a to mimo jiné i tím, že bude umožněna účinná internalizace externích nákladů.
The development of an efficient and sustainable transport policy including by allowing an effective internalisation of external costs, is of crucial importance.