natgillin/translations-raw huggingface dataset:
se definuje jako organický peroxid TYPU D;
shall be defined as organic peroxide TYPE D;
jakýkoli organický peroxid, který při laboratorní zkoušce vůbec nedetonuje ani nedeflagruje a vykazuje malou nebo žádnou reakci při zahřátí v uzavřeném obalu, se definuje jako organický peroxid TYPU E;
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates nor deflagrates at all and shows low or no effect when heated under confinement shall be defined as organic peroxide TYPE E;
jakýkoli organický peroxid, který při laboratorní zkoušce vůbec nedetonuje ve stavu kavitace ani nedeflagruje a vykazuje pouze malou nebo žádnou reakci při zahřátí v uzavřeném obalu a malou nebo žádnou výbušnou energii, se definuje jako organický peroxid TYPU F;
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates in the cavitated state nor deflagrates at all and shows only a low or no effect when heated under confinement as well as low or no explosive power shall be defined as organic peroxide TYPE F;
jakýkoli organický peroxid, který při laboratorní zkoušce vůbec nedetonuje ve stavu kavitace ani nedeflagruje a nevykazuje žádnou reakci při zahřátí v uzavřeném obalu ani žádnou výbušnou energii, za předpokladu, že je teplotně stálý, tj. teplota samourychlujícího se rozkladu je 60 oC nebo vyšší pro balení o hmotnosti 50 kg, a u kapalných směsí se k znecitlivění používá ředidlo s bodem varu nejméně 150 oC, se definuje jako organický peroxid TYPU G. Není-li organický peroxid teplotně stálý nebo používá-li se k znecitlivění ředidlo s bodem varu nižším než 150 oC, organický peroxid se definuje jako organický peroxid TYPU F.
any organic peroxide which, in laboratory testing, neither detonates in the cavitated state nor deflagrates at all and shows no effect when heated under confinement nor any explosive power, provided that it is thermally stable, i.e. the SADT is 60 oC or higher for a 50 kg package, and, for liquid mixtures, a diluent having a boiling point of not less than 150 oC is used for desensitisation, shall be defined as organic peroxide TYPE G. If the organic peroxide is not thermally stable or a diluent having a boiling point less than 150 oC is used for desensitisation, the organic peroxide shall be defined as organic peroxide TYPE F.
Kontrole teploty podléhají tyto organické peroxidy:
The following organic peroxides need to be subjected to temperature control:
organické peroxidy typu B a C se SADT ≤ 50 oC;
Organic peroxide types B and C with an SADT ≤ 50 C;
organické peroxidy typu D vykazující střední reakci při zahřátí v uzavřeném obalu se SADT ≤ 50 oC nebo vykazující malou či žádnou reakci při zahřátí v uzavřeném obalu se SADT ≤ 45 oC a
Organic peroxide type D showing a medium effect when heated under confinement with an SADT ≤ 50 oC or showing a low or no effect when heated under confinement with an SADT ≤ 45 oC; and
organické peroxidy typu E a F se SADT ≤ 45 oC.
Organic peroxide types E and F with an SADT ≤ 45 oC.
Zkušební metody pro stanovení SADT a odvození kontrolní a kritické teploty jsou uvedeny v části II oddíle 28 Doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí, Příručka pro zkoušky a kritéria.
Test methods for determining the SADT as well as the derivation of control and emergency temperatures are given in the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, Part II, section 28.
Informace o nebezpečnosti
Hazard Communication Label elements shall be used for substances or mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 2.15.1.
Pro látky a směsi, které splňují kritéria pro zařazení do této třídy nebezpečnosti, se použijí údaje na štítku podle tabulky 2.15.1.
Table 2.15.1
Tabulka 2.15.1 Údaje na štítku pro organické peroxidy
Label elements for organic peroxides
Organické peroxidy jsou klasifikovány na základě své chemické struktury a obsahu aktivního kyslíku a peroxidu vodíku (viz bod 2.15.2.1).
Organic peroxides are classified by definition based on their chemical structure and on the available oxygen and hydrogen peroxide contents of the mixture (see 2.15.2.1).
Vlastnosti organických peroxidů, které jsou potřebné pro jejich klasifikaci, se určí experimentálně.
The properties of organic peroxides which are necessary for their classification shall be determined experimentally.
Klasifikace organických peroxidů se provede podle série zkoušek A až H popsané v části II Doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí, Příručka pro zkoušky a kritéria.
The classification of organic peroxides shall be performed in accordance with test series A to H as described in Part II of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria.
Postup klasifikace je popsán na obrázku 2.15.1.
The procedure for classification is described in Figure 2.15.1.
Směsi již klasifikovaných organických peroxidů mohou být přiřazeny k tomu typu organického peroxidu, jemuž odpovídá nejnebezpečnější komponent směsi.
Mixtures of already classified organic peroxides may be classified as the same type of organic peroxide as that of the most dangerous component.
Jelikož však dva stabilní komponenty mohou vytvářet teplotně méně stabilní směs, musí se stanovit teplota samourychlujícího se rozkladu (SADT) směsi.
However, as two stable components can form a thermally less stable mixture, the SADT of the mixture shall be determined.
Poznámka: Souhrn jednotlivých částí může být nebezpečnější než jednotlivé složky.
Note: The sum of the individual parts can be more hazardous than the individual components.
Obrázek 2.15.1
Figure 2.15.1
Organické peroxidy
Organic Peroxides
3 Test C
Box 3 Test C
Může přenášet deflagraci?
Can it propogate a detonation?
4 Test C
Box 4 Test C
Ano, rychle
Box 5 Test C Box 6 Test D
5 Test C
Yes rapidly
Ano, pomalu
No Box 7 Test E
Jaký je účinek zahřátí v uzavřeném obalu?
Box 8 Test E
Jaký je účinek zahřátí v uzavřeném obalu?
Box 9 Test E
10 Test G
Box 10 Test G
malý
Medium 9.1 Violent
malý
No Can it explode as packaged?
Může v obalu explodovat?
What is its explosive power? 12.3 None
ne malá
Not low Box 13 Test E
Jaký je účinek zahřátív uzavřeném obalu? 11.2 Ne
What is the effect of heating it under confinement?
„Látkou nebo směsí korozivní pro kovy“ se rozumí látka nebo směs, která může chemickým působením poškodit či dokonce zničit kovy.
A substance or a mixture that is corrosive to metals means a substance or a mixture which by chemical action will materially damage, or even destroy, metals.
Látka nebo směs korozivní pro kovy se zařadí do jediné kategorie této třídy pomocí zkoušky v části III pododdíle 37.4 Doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí, Příručka pro zkoušky a kritéria podle tabulky 2.16.1:
A substance or a mixture which is corrosive to metals is classified in a single category for this class, using the test in Part III, sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria, in accordance with Table 2.16.1:
Tabulka 2.16.1
Table 2.16.1
Kritéria pro látky a směsi korozivní pro kovy
Criteria for substances and mixtures corrosive to metals
Rychlost koroze buď na ocelovém, nebo hliníkovém povrchu překračující 6,25 mm ročně při zkušební teplotě 55 oC při zkouškách na obou materiálech.
Corrosion rate on either steel or aluminium surfaces exceeding 6,25 mm per year at a test temperature of 55 oC when tested on both materials.
Pokud první zkouška provedená buď na oceli, nebo hliníku ukáže, že zkoušená látka nebo směs je korozivní, nemusí být následná zkouška na druhém kovu provedena.
Where an initial test on either steel or aluminium indicates the substance or mixture being tested is corrosive the follow up test on the other metal is not required.
Pro látky a směsi, které splňují kritéria pro zařazení do této třídy nebezpečnosti, se použijí údaje na štítku podle tabulky 2.16.2.
Label elements shall be used for substances and mixtures meeting the criteria for classification in this hazard class in accordance with Table 2.16.2.
Tabulka 2.16.2
Table 2.16.2
Údaje na štítku pro látky a směsi korozivní pro kovy
Label elements for substances and mixtures corrosive to metals
H290: Může být korozivní pro kovy
May be corrosive to metals
Rychlost koroze lze měřit zkušební metodou uvedenou v části III pododdíle 37.4 Doporučení OSN pro přepravu nebezpečných věcí, Příručka pro zkoušky a kritéria.
The corrosion rate can be measured according to the test method of Part III sub-section 37.4 of the UN Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Tests and Criteria.
Vzorek, který se použije ke zkoušce, se skládá z těchto materiálů:
The specimen to be used for the test shall be made of the following materials:
pro zkoušku na oceli, druhy oceli
for the purposes of testing steel, steel types
S235JR+CR (1.0037 resp. St 37-2),
S235JR+CR (1.0037 resp.St 37-2),
S275J2G3+CR (1.0144 resp. St 44-3), ISO 3574 v platném znění, „Unified Numbering System (UNS) G 10200“, nebo SAE 1020;
S275J2G3+CR (1.0144 resp.St 44-3), ISO 3574 as amended, Unified Numbering System (UNS) G 10200, or SAE 1020;
pro zkoušku na hliníku: neplátované druhy 7075-T6 nebo AZ5GU-T6.
for the purposes of testing aluminium: non-clad types 7075-T6 or AZ5GU-T6.
ČÁST 3: NEBEZPEČNOST PRO ZDRAVÍ
PART 3: HEALTH HAZARDS
„Akutní toxicitou“ se rozumějí nepříznivé účinky, k nimž dojde po orální nebo dermální aplikaci jedné dávky látky nebo směsi či vícenásobných dávek podaných během 24 hodin nebo po inhalační expozici po dobu 4 hodin.
Acute toxicity means those adverse effects occurring following oral or dermal administration of a single dose of a substance or a mixture, or multiple doses given within 24 hours, or an inhalation exposure of 4 hours.
Třída nebezpečnosti akutní toxicita se člení na
The hazard class Acute Toxicity is differentiated into:
akutní orální toxicitu,
Acute oral toxicity;
akutní dermální toxicitu,
Acute dermal toxicity;
akutní inhalační toxicitu.
Acute inhalation toxicity.
Kritéria pro klasifikaci látek jako akutně toxických
Criteria for classification of substances as acutely toxic
Látky mohou být zařazeny do jedné ze čtyř kategorií toxicity na základě akutní toxicity při orální, dermální nebo inhalační expozici podle číselných kritérií uvedených v tabulce 3.1.1.
Substances can be allocated to one of four toxicity categories based on acute toxicity by the oral, dermal or inhalation route according to the numeric criteria shown in Table 3.1.1.
Hodnoty akutní toxicity jsou vyjádřeny jako (přibližné) hodnoty LD50 (orální, dermální expozice) nebo LC50 (inhalační expozice) nebo jako odhady akutní toxicity (ATE).
Acute toxicity values are expressed as (approximate) LD50 (oral, dermal) or LC50 (inhalation) values or as acute toxicity estimates (ATE).
Vysvětlivky jsou uvedeny v tabulce 3.1.1.
Explanatory notes are shown following Table 3.1.1.
Tabulka 3.1.1
Table 3.1.1
Kategorie nebezpečnosti pro akutní toxicitu a odhady akutní toxicity (ATE) definující příslušné kategorie
Acute toxicity hazard categories and acute toxicity estimates (ATE) defining the respective categories
Cesta expozice
Exposure Route
Orální (mg/kg tělesné hmotnosti)
Oral (mg/kg bodyweight)
viz pozn. a)
See Note (a)
ATE ≤ 5
ATE ≤ 5
5 < ATE ≤ 50
5 < ATE ≤ 50
50 < ATE ≤ 300
50 < ATE ≤ 300
300 < ATE ≤ 2000
300 < ATE ≤ 2000
Dermální (mg/kg tělesné hmotnosti)
Dermal (mg/kg bodyweight)
ATE ≤ 50
ATE ≤ 50
50 < ATE ≤ 200
50 < ATE ≤ 200
200 < ATE ≤ 1000
200 < ATE ≤ 1000
1000 < ATE ≤ 2000
1000 < ATE ≤ 2000
Plyny (ppmV [11]
Gases (ppmV [11] see:
pozn. a)
Note (a)
pozn. b)
Note (b)
pozn. b)
ATE ≤ 100
ATE ≤ 100
100 < ATE ≤ 500
500 < ATE ≤ 2500
500 < ATE ≤ 2500
2500 < ATE ≤ 20000
2500 < ATE ≤ 20000
Páry (mg/l)
Vapours (mg/l)
viz:
see:
pozn. c)
Note (c)
ATE ≤ 0,5
ATE ≤ 0,5
0,5 < ATE ≤ 2,0
0,5 < ATE ≤ 2,0
2,0 < ATE ≤ 10,0
2,0 < ATE ≤ 10,0
10,0 < ATE ≤ 20,0
10,0 < ATE ≤ 20,0
Prach a mlha (mg/l)
Dusts and Mists (mg/l)
ATE ≤ 0,05
ATE ≤ 0,05
0,05 < ATE ≤ 0,5
0,05 < ATE ≤ 0,5
0,5 < ATE ≤ 1,0
0,5 < ATE ≤ 1,0
1,0 < ATE ≤ 5,0
1,0 < ATE ≤ 5,0
Poznámky k tabulce 3.1.1
Notes to Table 3.1.1
Odhad akutní toxicity (ATE) pro klasifikaci látky nebo složky směsi se odvozuje pomocí:
The acute toxicity estimate (ATE) for the classification of a substance or ingredient in a mixture is derived using:
LD50/LC50, jsou-li dostupné,
the LD50/LC50 where available,
odpovídající přepočítací hodnoty z tabulky 3.1.2, která se vztahuje k výsledkům zkoušky rozmezí, nebo
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to the results of a range test, or
odpovídající přepočítací hodnoty z tabulky 3.1.2, která se vztahuje ke klasifikační kategorii.
the appropriate conversion value from Table 3.1.2 that relates to a classification category.
Obecné koncentrační limity pro inhalační toxicitu v tabulce jsou založeny na zkušebních expozicích po dobu 4 hodin.
Generic concentration limits for inhalation toxicity in the table are based on 4 hour testing exposures.
Přepočet existujících údajů o inhalační toxicitě, které byly získány pomocí jednohodinové expozice, lze provést vydělením koeficientem 2 pro plyny a páry a koeficientem 4 pro prach a mlhu.
Conversion of existing inhalation toxicity data which have been generated using a 1 hour exposure can be carried out by dividing by a factor of 2 for gases and vapours and 4 for dusts and mists.
U některých látek nebo směsí nebude zkušební atmosférou pouze pára, ale bude se skládat ze směsi kapalných a plynných fází.
For some substances or mixtures the test atmosphere will not just be a vapour but will consist of a mixture of liquid and vapour phases.
U jiných látek nebo směsí se zkušební atmosféra může skládat z páry, která se blíží plynné fázi.
For other substances or mixtures the test atmosphere may consist of a vapour which is near the gaseous phase.
V těchto případech se klasifikace zakládá na ppmV, a to takto: kategorie 1 (100 ppmV), kategorie 2 (500 ppmV), kategorie 3 (2500 ppmV), kategorie 4 (20000 ppmV).
In these latter cases, classification shall be based on ppmV as follows: Category 1 (100 ppmV), Category 2 (500 ppmV), Category 3 (2500 ppmV), Category 4 (20000 ppmV).
Pojmy „prach“, „mlha“ a „pára“ jsou definovány takto:
The terms ‘dust’, ‘mist’ and ‘vapour’ are defined as follows:
Prach: tuhé částice látky nebo směsi suspendované v plynu (obvykle vzduch);
Dust: solid particles of a substance or mixture suspended in a gas (usually air);
Mlha: kapky látky nebo směsi suspendované v plynu (obvykle vzduch);
Mist: liquid droplets of a substance or mixture suspended in a gas (usually air);
Pára: plynná forma látky nebo směsi uvolněná z jejich kapalného nebo pevného stavu.
Vapour: the gaseous form of a substance or mixture released from its liquid or solid state.
Prach se obecně vytváří mechanickými procesy.
Dust is generally formed by mechanical processes.
Pára se obecně vytváří kondenzací přesycených par nebo oddělováním kapalin.
Mist is generally formed by condensation of supersaturated vapours or by physical shearing of liquids.
Prach a mlha jsou obecně velikosti od méně než 1 do přibližně 100 μm.
Dusts and mists generally have sizes ranging from less than 1 to about 100 μm.
Zvláštní úvahy při klasifikaci látek jako akutně toxických
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic
K vyhodnocení akutní toxicity při orální a inhalační cestě se jako zkušební druh upřednostňuje potkan, zatímco pro vyhodnocení akutní dermální toxicity se upřednostňuje potkan nebo králík.
The preferred test species for evaluation of acute toxicity by the oral and inhalation routes is the rat, while the rat or rabbit are preferred for evaluation of acute dermal toxicity.
Jsou-li k dispozici experimentální údaje pro akutní toxicitu pro více živočišných druhů, použije se vědecký posudek při výběru nejvhodnější hodnoty LD50 z platných, dobře provedených zkoušek.
When experimental data for acute toxicity are available in several animal species, scientific judgement shall be used in selecting the most appropriate LD50 value from among valid, well-performed tests.
Zvláštní úvahy při klasifikaci látek jako akutně toxických při inhalační cestě
Specific considerations for classification of substances as acutely toxic by the inhalation route
U inhalační toxicity jsou jednotky závislé na formě inhalované látky.
Units for inhalation toxicity are a function of the form of the inhaled material.
Hodnoty pro prach a mlhu jsou vyjádřeny v mg/l.
Values for dusts and mists are expressed in mg/l.
Hodnoty pro plyny jsou vyjádřeny v ppmV.
Values for gases are expressed in ppmV.
Vzhledem k obtížím při zkoušení par, z nichž některé sestávají ze směsi kapalných a plynných fází, udává tabulka hodnoty v mg/l.
Acknowledging the difficulties in testing vapours, some of which consist of mixtures of liquid and vapour phases, the table provides values in units of mg/l.
Avšak u těch par, které se blíží plynné fázi, se klasifikace zakládá na ppmV.
However, for those vapours which are near the gaseous phase, classification shall be based on ppmV.
Zvláštní význam při klasifikaci inhalační toxicity má použití dobře členěných hodnot v kategoriích vysoké toxicity pro prach a mlhu.
Of particular importance in classifying for inhalation toxicity is the use of well articulated values in the high toxicity categories for dusts and mists.
Vdechnuté částice se středním hmotnostním aerodynamickým průměrem (MMAD) 1 až 4 mikronů se budou ukládat ve všech částech dýchacího ústrojí zvířete.
Inhaled particles between 1 and 4 microns mean mass aerodynamic diameter (MMAD) will deposit in all regions of the rat respiratory tract.
Toto rozmezí velikosti částic odpovídá maximální dávce přibližně 2 mg/l.
This particle size range corresponds to a maximum dose of about 2 mg/l.
Aby se zajistila použitelnost pokusů na zvířatech na expozici člověka, měly by se prach a mlha v tomto rozmezí v ideálním případě zkoušet na potkanech.
In order to achieve applicability of animal experiments to human exposure, dusts and mists would ideally be tested in this range in rats.
Kromě klasifikace pro inhalační toxicitu se v případě, že jsou k dispozici údaje, které prokazují, že mechanismem toxicity byla žíravost, látka nebo směs označí rovněž jako „způsobující poleptání dýchacích cest“ (viz poznámka 1 u bodu 3.1.4.1).
In addition to classification for inhalation toxicity, if data are available that indicates that the mechanism of toxicity was corrosivity, the substance or mixture shall also be labelled as ‘corrosive to the respiratory tract’ (see note 1 in 3.1.4.1).
Poleptání dýchacích cest je definováno jako porušení tkání dýchacích cest po jednorázové expozici po omezenou dobu, které je obdobné poleptání kůže; to zahrnuje porušení sliznic.
Corrosion of the respiratory tract is defined by destruction of the respiratory tract tissue after a single, limited period of exposure analogous to skin corrosion; this includes destruction of the mucosa.
Posouzení poleptání může být založeno na odborném posouzení pomocí těchto důkazů: zkušenosti u lidí a zvířat, existující údaje ze zkoušek (in vitro), hodnoty pH, informace o obdobných látkách nebo jiné příslušné údaje.
The corrosivity evaluation can be based on expert judgment using such evidence as: human and animal experience, existing (in vitro) data, pH values, information from similar substances or any other pertinent data.
Kritéria pro klasifikaci směsí jako akutně toxických
Criteria for classification of mixtures as acutely toxic
Kritéria pro klasifikaci látek jako akutně toxických, jak jsou uvedena v oddíle 3.1.2, jsou založena na údajích o letální dávce (zkušební nebo odvozené).
The criteria for classification of substances for acute toxicity as outlined in section 3.1.2 are based on lethal dose data (tested or derived).
U směsí je nezbytné získat nebo odvodit informace, které umožňují použít pro účely klasifikace kritéria na směs.
For mixtures, it is necessary to obtain or derive information that allows the criteria to be applied to the mixture for the purpose of classification.
Postup klasifikace u akutní toxicity je stupňovitý a závisí na množství dostupných údajů o samotné směsi a o jejích složkách.
The approach to classification for acute toxicity is tiered, and is dependent upon the amount of information available for the mixture itself and for its ingredients.
Schéma na obrázku 3.1.1 udává proces, který je nutno dodržet.
The flow chart of Figure 3.1.1 outlines the process to be followed.
U akutní toxicity se při klasifikaci směsí uvažuje každá cesta expozice; pokud však všechny složky vnikají do organismu pouze jednou cestou expozice (podle předpokladů nebo na základě zkoušek), bere se v úvahu tato cesta.
For acute toxicity each route of exposure shall be considered for the classification of mixtures, but only one route of exposure is needed as long as this route is followed (estimated or tested) for all ingredients.
Je-li akutní toxicita stanovena pro více než jednu cestu expozice, pro klasifikaci se použije přísnější kategorie nebezpečnosti.
If the acute toxicity is determined for more than one route of exposure, the more severe hazard category will be used for classification.
Posoudí se všechny dostupné údaje a pro informace o nebezpečnosti se určí všechny relevantní cesty expozice.
All available information shall be considered and all relevant routes of exposure shall be identified for hazard communication.
Aby se pro účely klasifikace nebezpečnosti směsí využily všechny dostupné údaje, byly učiněny určité předpoklady a případně se použijí ve stupňovitém přístupu:
In order to make use of all available data for purposes of classifying the hazards of the mixtures, certain assumptions have been made and are applied where appropriate in the tiered approach:
„relevantní složky“ směsi jsou ty, které jsou přítomny v koncentraci 1 % (hmotnostní pro tuhé látky, kapaliny, prach, mlhu a páry a objemové pro plyny) nebo vyšší, není-li důvod domnívat se, že složka přítomná v koncentraci nižší než 1 % je ještě relevantní pro klasifikaci směsi pro akutní toxicitu (viz tabulka 1.1);
the ‘relevant ingredients’ of a mixture are those which are present in concentrations of 1 % (w/w for solids, liquids, dusts, mists and vapours and v/v for gases) or greater, unless there is a reason to suspect that an ingredient present at a concentration of less than 1 % is still relevant for classifying the mixture for acute toxicity (see Table 1.1).
použije-li se klasifikovaná směs jako složka jiné směsi, lze při výpočtu klasifikace nové směsi pomocí vzorců v oddíle 3.1.3.6.1 a bodě 3.1.3.6.2.3 použít skutečný nebo odvozený odhad akutní toxicity (ATE) pro tuto směs.
where a classified mixture is used as an ingredient of another mixture, the actual or derived acute toxicity estimate (ATE) for that mixture may be used, when calculating the classification of the new mixture using the formulas in section 3.1.3.6.1 and paragraph 3.1.3.6.2.3.
Obrázek 3.1.1
Figure 3.1.1
Stupňovitý přístup ke klasifikaci směsi pro akutní toxicitu
Tiered approach to classification of mixtures for acute toxicity
Údaje ze zkoušek o směsi jako celku
Test data on the mixture as a whole
Dostatečné údaje o obdobných směsích k odhadu nebezpečnosti pro klasifikaci
Sufficient data available on similar mixtures to estimate classification hazards
Použít zásady extrapolace uvedené v oddíle 1.1.3
Apply bridging principles outlined in section 1.1.3.
KLASIFIKACE
CLASSIFY
Dostupné údaje pro všechny složky
Available data for all ingredients
Použít vzorec v bodě 3.1.3.6.1
Apply formula in section 3.1.3.6.1
Dostupné jiné údaje k odhadu přepočítacích hodnot pro klasifikaci
Other data available to estimate conversion values for classification
Přenést nebezpečnost známých složek
Convey hazards of the known ingredients
• Použít vzorec v bodě 3.1.3.6.1
• Apply formula in section 3.1.3.6.1.
(neznámé složky ≤ 10%)
(unknown ingredients equal or below 10 %)
• Použít vzorec v bodě 3.1.3.6.2.3 (neznámé složky > 10%)
• Apply formula in paragraph 3.1.3.6.2.3. (unknown ingredients > 10 %)
Klasifikace směsí, jsou-li údaje o akutní toxicitě k dispozici pro celou směs
Classification of mixtures where acute toxicity data are available for the complete mixture