natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mělo by se bojovat proti pochybným praktikám v oblasti výzkumu NaN (včetně plagiátorství, falšování a vymýšlení údajů), které mohou přinášet rizika pro zdraví, bezpečnost a životní prostředí, vyvolat veřejnou nedůvěru a zpomalit šíření výhod výzkumu.
Questionable N&N research practices (not limited to plagiarism, falsification and fabrication of data) should be fought as they may entail risks for health, safety and the environment, raise public distrust and slow down the dissemination of benefits from research.
Osoby, které poukáží na nečestné praktiky v oblasti výzkumu, by měli chránit jejich zaměstnavatelé a vnitrostátní nebo regionální zákony.
Individuals signalling impropriety in research should be protected by their employers and national or regional laws.
Členské státy by měly zajistit, aby byly věnovány příslušné lidské a finanční zdroje na používání platných zákonů a předpisů použitelných na výzkum NaN.
Member States should ensure that appropriate human and financial resources are dedicated to the application of existing laws and regulations applicable to N&N research.
Organizace, které provádějí výzkumné činnosti v oblasti NaN, by měly transparentně prokázat, že dodržují příslušné předpisy.
Organisations performing N&N research activities should demonstrate transparently that they comply with relevant regulations.
Vnitrostátní a místní etické výbory a příslušné orgány by měly vyhodnotit způsob používání požadavků na etický přezkum výzkumu nanotechnologií dvojího užití.
National and local ethics committees and competent authorities should evaluate the manner of applying ethical review requirements to dual-use nanotechnology research.
Zejména by se měly zabývat důsledky, které pro základní práva mohou představovat jakákoliv případná omezení informovaného souhlasu a zveřejňování výsledků výzkumu, jež se týkají lidského zdraví.
They should notably address the fundamental rights implications of any possible restrictions on informed consent and the publication of research results related to human health.
Podpora integračního přístupu
Favouring an inclusive approach
O širokých směrech výzkumu NaN by se mělo rozhodovat integračním způsobem, který všem zainteresovaným stranám umožní obohatit předběžné diskuse o těchto směrech.
The broad directions of N&N research should be decided in an inclusive manner, allowing all stakeholders to enrich the preliminary discussions on these directions.
Členské státy, subjekty financující výzkum NaN, výzkumné organizace a výzkumní pracovníci se vyzývají, aby v nejranějších fázích a formou spoluúčasti na prognózování zvážili budoucí důsledky zkoumaných technologií nebo objektů.
Member States, N&N research funding bodies, research organisations and researchers are encouraged to consider, at the earliest stages and through participatory foresight exercises, the future implications of technologies or objects being researched.
To by mohlo umožnit vývoj řešení, která si budou umět poradit s případnými negativními dopady způsobenými využíváním nového objektu nebo technologie v pozdější fázi.
This could allow the development of solutions to meet potential negative impacts caused by the use of a new object or technology at a later stage.
Součástí tohoto prognózování by případně měly být konzultace s příslušnými etickými výbory.
Consultations with relevant ethics committees should be part of such foresight exercises as appropriate.
Sám výzkum NaN by měl být otevřen příspěvkům všech zainteresovaných stran, které by měly být informovány a podporovány, aby se mohly aktivně podílet na výzkumných činnostech v rámci svého poslání a pověření.
N&N research itself should be open to contributions from all stakeholders who should be informed and supported so that they can take an active part in the research activities, within the scope of their mission and mandate.
Výzkumné orgány a normalizační subjekty by se měly snažit přijmout standardní terminologii v oblasti NaN, aby usnadnily sdělování vědeckých důkazů.
Research authorities and standardisation bodies should endeavour to adopt N&N standard terminology to facilitate the communication of scientific evidence.
Měly by podporovat standardní měřicí postupy i používání vhodných referenčních materiálů, aby se zlepšila srovnatelnost vědeckých údajů.
They should encourage standard measurement procedures as well as the use of appropriate reference materials in order to improve comparability of scientific data.
Subjekty financující výzkum NaN by měly věnovat příslušnou část výzkumu NaN vývoji metod a nástrojů pro posouzení rizik, zlepšení metrologie v nanoměřítku a normalizačním činnostem.
N&N research funding bodies should devote an appropriate part of N&N research to the development of methods and tools for risk assessment, the refinement of metrology at nano-scale and standardisation activities.
V této souvislosti by měla být věnována zvláštní pozornost vývoji metod pro posouzení rizik aktivních nanostruktur druhé generace.
In this context, particular attention should be paid to developing methods to assess the risk of second-generation, active nano-structures.
Členské státy, subjekty financující výzkum NaN a organizace by měly podporovat oblasti výzkumu NaN s co nejširším příznivým dopadem.
Member States, N&N research funding bodies and organisations should encourage fields of N&N research with the broadest possible positive impact.
Měl by být upřednostněn výzkum zaměřený na ochranu veřejnosti a životního prostředí, spotřebitelů nebo pracovníků a na omezení, zlepšení nebo nahrazení pokusů na zvířatech.
A priority should be given to research aiming to protect the public and the environment, consumers or workers and aiming to reduce, refine or replace animal experimentation.
Subjekty financující výzkum NaN by měly na základě nejlepších dostupných vědeckých údajů provádět a zveřejňovat vyvážená posouzení potenciálních nákladů, rizik a výhod oblastí výzkumu způsobilých k financování.
N&N research funding bodies should carry out and publish balanced assessments, based on best available scientific data, of the potential costs, risks, and benefits of research areas eligible for funding.
Zákazy, restrikce nebo omezení
Prohibition, restrictions or limitations
Subjekty financující výzkum NaN by neměly financovat výzkum v oblastech, jež by mohly zahrnovat porušování základních práv nebo základních etických zásad, ať již ve fázích výzkumu nebo vývoje (např. umělé viry s patogenním potenciálem).
N&N research funding bodies should not fund research in areas which could involve the violation of fundamental rights or fundamental ethical principles, at either the research or development stages (e.g. artificial viruses with pathogenic potentials).
Výzkumné organizace v oblasti NaN by neměly provádět výzkum zaměřený na neterapeutické zlepšování člověka, které vede k závislosti, nebo na nezákonné zlepšování výkonnosti lidského těla.
N&N research organisations should not undertake research aiming for non-therapeutic enhancement of human beings leading to addiction or solely for the illicit enhancement of the performance of the human body.
Dokud nebudou dostupné studie o posouzení rizik s ohledem na dlouhodobou bezpečnost, mělo by se zabránit výzkumu, který zahrnuje záměrné pronikání nanoobjektů do lidského těla nebo jejich přidávání do potravin (zvlášť do kojenecké výživy), krmiv, hraček, kosmetických přípravků a jiných výrobků, kdy může dojít k zasažení člověka a životního prostředí.
As long as risk assessment studies on long-term safety is not available, research involving deliberate intrusion of nano-objects into the human body, their inclusion in food (especially in food for babies), feed, toys, cosmetics and other products that may lead to exposure to humans and the environment, should be avoided.
Řádné dodržování zásady předběžné opatrnosti
Due respect for precaution
Vzhledem k nedostatku znalostí o dopadech nanoobjektů na životní prostředí a zdraví by členské státy měly používat zásadu předběžné opatrnosti, aby během výzkumných činností v oblasti NaN chránily nejen výzkumné pracovníky, kteří se dostanou do styku s nanoobjekty jako první, ale také odborníky, spotřebitele, občany a životní prostředí.
Given the deficit of knowledge of the environmental and health impacts of nano-objects, Member States should apply the precautionary principle in order to protect not only researchers, who will be the first to be in contact with nano-objects, but also professionals, consumers, citizens and the environment in the course of N&N research activities.
Studenti, výzkumní pracovníci a výzkumné organizace zapojené do výzkumu NaN by měli přijmout zvláštní zdravotnická, bezpečnostní a ekologická opatření přizpůsobená zvláštnostem nanoobjektů, s nimiž manipulují.
Students, researchers and research organisations involved in N&N research should take specific health, safety and environmental measures adapted to the particularities of the nano-objects manipulated.
V souladu se strategií Společenství pro bezpečnost a ochranu zdraví při práci na období 2007–2012 [3] by měly být vypracovány zvláštní pokyny pro předcházení patologickým stavům vyvolaným nanoobjekty.4.2.2 Výzkumné organizace v oblasti NaN by měly používat stávající osvědčené postupy, pokud jde o třídění a označování.
Specific guidelines on the prevention of pathologies induced by nano-objects should be developed in line with the Community Strategy 2007-14 on Health and Safety at Work [3].4.2.2. N&N research organisations should apply existing good practices in terms of classification and labelling.
Jelikož by se nanoobjekty mohly vzhledem ke své velikosti vyznačovat zvláštními vlastnostmi, měly by dále zkoumat systémy (včetně např. vypracování zvláštních piktogramů) s cílem informovat výzkumné pracovníky a obecněji osoby, které by mohly přijít do styku s nanoobjekty ve výzkumných prostorách (např. pracovníci bezpečnostní a pohotovostní služby), aby při plnění svých povinností přijali potřebná a příslušná ochranná opatření.
In addition, as nano-objects might present specific properties due to their size, they should undertake research on systems (including e.g. the development of specific pictograms) aiming to inform researchers and more generally people likely to come into contact with nano-objects in research premises (e.g. security and emergency staff) so that they may take the necessary and appropriate protection measures in the course of their duties.
Veřejné i soukromé subjekty financující výzkum NaN by měly požadovat, aby s každým podáním návrhu na financování výzkumu NaN bylo předloženo posouzení rizik.
Public and private N&N research funding bodies should request that a risk assessment be presented along with each submission of a proposal for funding for N&N research.
Programy subjektů financujících výzkum NaN by měly zahrnovat sledování případných sociálních dopadů a dopadů na životní prostředí a lidské zdraví způsobených NaN po příslušné období.
N&N research funding bodies’ programmes should include monitoring of the potential social, environmental and human health impacts of N&N over a relevant period of time.
Používání zásady předběžné opatrnosti by mělo zahrnovat odstraňování mezer ve vědeckých znalostech, a tedy přijímání dalších opatření ve výzkumu a vývoji, například:
Application of the precautionary principle should include reducing the gaps in scientific knowledge, and therefore undertaking further actions in research and development such as the following:
Subjekty financující výzkum by měly věnovat příslušnou část výzkumu NaN pochopení případných rizik, zejména pro životní prostředí a lidské zdraví, vyvolaných nanoobjekty, a to v průběhu celého jejich životního cyklu, od jejich vzniku až po likvidaci, včetně recyklace.
Research funding bodies should devote an appropriate part of N&N research to understanding the potential risks, notably to the environment and human health, induced by nano-objects, encompassing their whole life cycle, from their creation up to their end of life, including recycling.
Výzkumné organizace v oblasti NaN a výzkumní pracovníci by měli zahájit a koordinovat zvláštní výzkumné činnosti v oblasti NaN, aby dosáhli lepšího pochopení základních biologických procesů v toxikologii a ekotoxikologii nanoobjektů, ať již umělých nebo přirozeně se vyskytujících.
N&N research organisations and researchers should launch and coordinate specific N&N research activities in order to gain a better understanding of fundamental biological processes involved in the toxicology and ecotoxicology of nano-objects man-made or naturally occurring.
Měli by široce publikovat řádně potvrzené údaje a zjištění o jejich biologických účincích, ať již pozitivní, negativní nebo nulová.
They should widely publicise, when duly validated, data and findings on their biological effects, be they positive, negative or null.
Subjekty financující výzkum NaN by měly zahájit a koordinovat zvláštní výzkumné činnosti, aby dosáhly lepšího pochopení etických, právních a společenských dopadů nových oblastí, které NaN otevírají.
N&N research funding bodies should launch and coordinate specific research activities in order to gain a better understanding of ethical, legal and societal impacts of the new fields opened by N&N.
Zvláštní pozornosti by se mělo dostat informačním a komunikačním technologiím a biotechnologii i konvergenci mezi těmito obory a kognitivními vědami a NaN.
Information and communication technologies and biotechnology should receive particular attention as well as the convergence between these fields and cognitive sciences and N&N.
Rozsáhlé šíření a sledování kodexu chování
Wide dissemination and monitoring of the Code of Conduct
Členské státy by měly podporovat co největší šíření tohoto kodexu chování, zejména prostřednictvím vnitrostátních a regionálních veřejných subjektů financujících výzkum.
Member States should support the wide dissemination of this Code of Conduct, notably through national and regional public research funding bodies.
Kromě existence tohoto kodexu chování by subjekty financující výzkum NaN měly zajistit, aby si výzkumní pracovníci v oblasti NaN byli vědomi všech příslušných právních předpisů i etických a sociálních rámců.
In addition to the existence of this Code of Conduct, N&N research funding bodies should make sure that N&N researchers are aware of all relevant legislation, as well as ethical and social frameworks.
Jelikož by používání kodexu chování mělo být sledováno v celém Společenství, měly by členské státy spolupracovat s Komisí na vypracování adekvátních opatření pro provádění tohoto sledování na vnitrostátní úrovni a pro zaručení součinnosti s ostatními členskými státy.
As the application of the Code of Conduct should be monitored across the Community, Member States should cooperate with the Commission in order to devise adequate measures to carry out such monitoring at national level and guarantee synergies with other Member States.
Deklarace tisíciletí OSN, rezoluce Valného shromáždění 55/2, 8.9.2000.
The United Nations Millennium Declaration, General Assembly Resolution 55/2, 8.9.2000.
Směrnice 2004/9/ES a směrnice 2004/10/ES.
Directive 2004/9/EC and Directive 2004/10/EC.
KOM(2007) 62, 21.2.2007.
COM(2007) 62, 21.2.2007.
o uvádění znění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech
on reproducing the text of Article 20 TEC in passports
(oznámeno pod číslem K(2007) 5841)
(notified under document number C(2007) 5841)
Podle článku 20 Smlouvy o založení Evropského společenství (dále jen „článek 20 Smlouvy o ES“) mají občané na území třetí země, ve které jejich členský stát nemá zastoupení, právo na diplomatickou nebo konzulární ochranu kterýmkoliv členským státem, jenž zastoupení v dané zemi má, a to za stejných podmínek, jako příslušníci tohoto státu.
Article 20 of the Treaty establishing the European Community (hereinafter Article 20 TEC) entitles Union citizens located in a third country in which their own Member State is not represented to protection by the diplomatic and consular authorities of any other Member State represented, on the same conditions as the nationals of that State.
Toto právo je rovněž zakotveno v článku 46 Listiny základních práv Evropské unie.
This right is also enshrined in Article 46 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
Z průzkumu Eurobarometru zveřejněného v červenci 2006 vyplývá, že většina občanů Unie není o článku 20 Smlouvy o ES a jeho dopadech informována.
A Eurobarometer survey published in July 2006 revealed that the majority of Union citizens are not aware of Article 20 TEC and its implications.
Pouze 23 % dotázaných prohlásilo, že jsou jim možnosti poskytované článkem 20 Smlouvy o ES známy.
Only 23 % of the persons interviewed claimed to be familiar with the possibilities offered by Article 20 TEC.
Rovněž vyšlo najevo, že během následujících tří let předpokládá polovina občanů Unie cestu do třetí země.
It also emerged that half of the Union citizens expect to travel to a third country within the next three years.
Návrh uvádět v cestovních pasech článek 20 Smlouvy o ES a informovat tak občany o jejich právech byl obsažen už ve zprávě Michela Barniera ze dne 9. května 2006„Za evropskou jednotku civilní ochrany: europe aid“.
The suggestion to reproduce Article 20 TEC in passports to inform citizens of their rights was invoked in the report of 9 May 2006 of Mr Barnier ‘For a European civil protection force: Europe aid’.
Dne 15. června 2006 vyzvalo předsednictví Rady členské státy, aby zvážily možnost přetištění znění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech a zajistily tak dobrou informovanost občanů EU o jejich právech [1].
On 15 June 2006, the Council Presidency invited Member States to consider the possibility of reproducing the wording of Article 20 TEC in passports to ensure that Union citizens are well informed of their rights [1].
Komise dne 28. listopadu 2006 přijala zelenou knihu „Diplomatická a konzulární ochrana občanů Unie ve třetích zemích“ [2], která obsahovala návrhy několika možných opatření k posílení ochrany občanů Unie.
The Commission adopted a Green Paper on diplomatic and consular protection of Union citizens in third countries [2] on 28 November 2006, which proposed several possible actions to strengthen the protection of Union citizens.
Jako účinný způsob, jak připomínat občanům jejich práva, bylo navrženo doporučit členským státům uvádět článek 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech.
As an effective way of reminding citizens of their rights, it was suggested to recommend Member States to print Article 20 TEC in passports.
Tento návrh získal širokou podporu u členských států, občanské společnosti, občanů a ostatních evropských orgánů [3], [4].
This proposal received wide support from Member States, civil society, citizens and other European institutions [3] [4].
Za účelem informovat občany o jejich právu na diplomatickou a konzulární ochranu podle článku 20 Smlouvy o ES bylo též navrženo zřízení internetové stránky EU zaměřené na toto právo a uvedení odkazu na tuto stránku v cestovních pasech.
To inform citizens of their right to protection by diplomatic and consular authorities under Article 20 TEC, it was also suggested to create an EU website concerning this right and to include a reference to the website in national passports.
Vydávání cestovních pasů spadá do působnosti členských států.
The issuing of passports falls under Member States’ competence.
Jednotný formát cestovních pasů byl zaveden usnesením zástupců vlád členských států ze dne 23. června 1981 [5].
A uniform format for passports was introduced by a Resolution of the representatives of the Governments of the Member States on 23 June 1981 [5].
Nadto byla Společenstvím přijata opatření týkající se bezpečnostních norem pro cestovní pasy.
In addition, measures have been adopted at Community level regarding the security standards for passports.
V zájmu zajištění ochrany proti padělání byly usnesením zástupců vlád členských států ze dne 17. října 2000 [6] zavedeny minimální bezpečnostní normy pro cestovní pasy.
Minimum security standards for passports were introduced by a Resolution of the representatives of the Governments of the Member States on 17 October 2000 in order to combat forgery [6].
Dne 13. prosince 2004 bylo přijato nařízení Rady, podle kterého musí členské státy od 28. srpna 2006 zavádět do cestovních pasů biometrické identifikátory a od 28. června 2007 ukládat v cestovních pasech další údaje [7].
A Council Regulation was adopted on 13 December 2004 requiring Member States to introduce biometric identifiers in passports by 28 August 2006 and to store additional data in passports by 28 June 2007 [7].
Článek 20 Smlouvy o ES by měl být uveden v úředním jazyce členského státu, který pas vydává.
Article 20 TEC should be reproduced in the official language(s) of the Member State issuing the passport.
Postačí doslovné znění první věty článku 20 Smlouvy o ES.
It would be sufficient to reproduce the wording of the first sentence of Article 20 TEC.
Druhá věta se týká povinnosti členských států vést mezinárodní jednání k zajištění této ochrany a na občany se přímo nevztahuje.
The second sentence refers to Member States’ duty to engage in international negotiations to secure protection and is not directly relevant for citizens.
Komise hodlá zřídit internetovou stránku věnovanou konzulární ochraně a poskytující praktické informace, např. aktualizované kontaktní adresy zastupitelských úřadů členských států ve třetích zemích.
The Commission intends to create a website dedicated to consular protection to publish practical information, e.g. updated contact details of Member States’ representations in third countries.
Bylo by užitečné uvádět v cestovních pasech spolu s článkem 20 Smlouvy o ES i odkaz na tuto internetovou stránku jako společnou a jednotnou bránu k informacím ohledně tohoto práva.
It would be useful to include a reference to this website in national passports together with Article 20 TEC as a single common access point to information on this right.
V zájmu minimalizace administrativní zátěže členských států by bylo přiměřené doporučit uvádět článek 20 Smlouvy o ES v nových pasech vydaných po 1. červenci 2009.
To minimise the administrative burden of the Member States, it would be appropriate to recommend Member States to print Article 20 TEC in new passports issued after 1 July 2009.
Aby byli informováni i občané, jejichž pasy byly vydány bez odkazu na článek 20 Smlouvy o ES, doporučuje se opatřit vnější zadní stranu pasu nálepkou.
In order to inform citizens whose passports are issued without a reference to Article 20 TEC, it should be recommended to affix a sticker on the outside rear cover.
Přetištění článku 20 Smlouvy o ES v cestovních pasech by podstatně zvýšilo povědomí občanů o jejich právu na diplomatickou a konzulární ochranu, přičemž by pro členské státy znamenalo jen omezené náklady,
To reproduce the wording of Article 20 TEC in passports would significantly enhance citizens’ awareness of the right to protection by diplomatic and consular authorities and entail limited costs for the Member States,
aby členské státy v cestovních pasech vydaných po 1. červenci 2009 uváděly první větu článku 20 Smlouvy o založení Evropského společenství a odkaz na internetovou stránku (http://ec.europa.eu/consularprotection);
Member States are invited to reproduce the first sentence of Article 20 of the Treaty establishing the European Community and a reference to an EU website (http://ec.europa.eu/consularprotection) in passports issued after 1 July 2009.
aby členské státy držitelům cestovních pasů vydaných před 1. červencem 2009 poskytly nálepky s informacemi zmíněnými v bodě 1;
Member States are invited to make available a sticker with the information referred to in point 1 to holders of passports issued before 1 July 2009.
aby členské státy osmnáct měsíců po zveřejnění tohoto doporučení v Úředním věstníku Evropské unie informovaly Komisi o přijatých opatřeních.
Member States are invited to inform the Commission 18 months from the publication of this Recommendation in the Official Journal of the European Union of action taken in response to this Recommendation.
„Posílení schopností Evropské unie pro reakci na mimořádné události a krize“, dokument Rady 10551/06 ze dne 15.6.2006.
‘Reinforcing the European Union’s emergency and crisis response capacities’, Document of the Council 10551/06 of 15.6.2006.