natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Protože však směrodatným měřítkem pro zjištění, kdy byla podpora přidělena, je právní akt, jímž se příslušný národní orgán zavazuje k přidělení státní podpory, zastávala Komise názor, že předmětné opatření znamená novou podporu, která by proto měla být oznámena na základě článku 88 Smlouvy o ES a posuzována na základě článku 87 Smlouvy o ES [2].
However, given that the relevant criterion for deciding when an aid is granted is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant state aid, the Commission considered the measure to constitute new aid, which should thus have been notified on the basis of Article 88 EC and assessed under Article 87 EC [2].
V dopisu ze dne 16. května 2006 informovala Komise Slovinsko o tom, že kvůli podpoře zahájí řízení v souladu s čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
By letter dated 16 May 2006 the Commission informed Slovenia that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) EC in respect of the aid.
Komise vyzvala zainteresované strany, aby předložily své připomínky k podpoře.
The Commission invited interested parties to submit their comments on the aid.
V dopisu ze dne 23. února 2007 (č.j. D/50797) byly vyžádány další informace, které byly předloženy dne 23. dubna 2007.
The Commission requested additional information by letter of 23 February 2007 (ref. D/50797), to which Slovenia replied by letter dated 23 April 2007.
Javor Pivka vyrábí dřevěné polotovary a nábytek.
Javor Pivka manufactures semi-finished wood products and furniture.
Společnost působí v oblasti Pivka ve Slovinsku, v podporované oblasti ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
It is located in the Pivka area in Slovenia, an assisted area pursuant to Article 87(3)(a) EC.
Roku 2003 měla okolo 800 zaměstnanců.
In 2003 it had about 800 employees.
Společnost je stoprocentním vlastníkem čtyř dceřiných společností.
It has four wholly-owned subsidiaries.
Společnost je v držení zhruba 1264 akcionářů, z toho 9 investičních společností nebo jiných právnických osob drží 60 % majetku a zbývajících 40 % je rozděleno mezi 1255 akcionářů, z nichž nikdo nedrží podíl vyšší než jednoprocentní [4].
The ownership of the company is spread over some 1264 shareholders of which 9 investment companies or other legal persons hold 60 % and the remaining 40 % are split between 1255 shareholders, none of which holds more than 1 % [4].
V letech před přidělením podpory se společnost Javor Pivka potýkala s finančními problémy.
In the years leading up to the granting of aid, Javor Pivka experienced financial difficulties.
Hlavní finanční a obchodní ukazatele jsou uvedeny v následující tabulce:
The main financial and operating indicators are given in the table below:
Finanční ukazatele společnosti Javor Pivka
Financial indicators for Javor Pivka
Ukazatel (v tisících SIT) [5]
Indicator (in SIT thousands) [5]
Zásoby výrobků a nedokončená výroba
Inventories finished goods, work in progress
Čistý hospodářský výsledek z obchodní činnosti
Net operating result
Kumulovaný zisk/ztráta
Cumulative profit/loss
Aby společnost Javor Pivka překlenula své obtíže, předložila v dubnu roku 2004 ministerstvu hospodářství plán restrukturalizace pro období 2004–2008.
To overcome its difficulties, Javor Pivka submitted a restructuring plan for the period 2004-2008 to the Ministry of Economy in April 2004.
Společnost uvedla, že její potíže jsou důsledkem nedostatečné konkurenceschopnosti způsobené levným dovozem od výrobců v rozvojových zemích na její tradiční vývozní trhy (zejména Německo a USA).
The company stated that its difficulties were due to a lack of competitiveness in the face of imports from low-cost producers in developing countries on its traditional export markets (in particular Germany and USA).
Společnost Javor Pivka konstatovala, že pro dosažení konkurenceschopnosti a obnovení životaschopnosti musí technologickou modernizací a snížením nákladů zvýšit produktivitu a přeorientovat se na trhy, které přinášejí vyšší zisk, a proniknout na nové zeměpisné trhy.
In order to meet this competition and return to viability, Javor Pivka identified a need to increase productivity through technological modernisation and reduction of costs, and to reposition itself in more high-margin niches and on new geographical markets.
Program restrukturalizace předpokládal pro tento účel následující opatření:
To this end, the restructuring programme provided for the following measures:
Technologická restrukturalizace: Znamená úplnou modernizaci zastaralého vybavení a výrobních programů.
Technological restructuring: This entailed a full modernisation of outdated equipment and production programmes.
Cílem nebylo zvýšit kapacitu, nýbrž zvýšit produktivitu a vyhovět poptávce zákazníků zavedením nových výrobků a ekologickými standardy výroby.
The objective was not to increase capacity but to increase productivity and to meet the demands of customers by introducing new products and adapting to ecological manufacturing standards.
Nová výrobní zařízení by společnosti umožnila přeorientovat se z polotovarů na zboží s vysokou mírou zpracování s vyšší přidanou hodnotou (zejména v programu překližek).
New production facilities would also allow the company to move away from intermediate products to more highly processed goods with a higher added value (in particular in the plywood programme).
50 % nákladů na tuto část restrukturalizace by mělo být pokryto bankovními úvěry jištěnými státní garancí a zbylých 50 % z vlastních prostředků společnosti Javor Pivka.
The cost for this part of the restructuring plan were to be met to 50 % by bank credits backed up by a guarantee provided by the Slovenian state, and for the remaining 50 % by Javor Pivka's own funds.
Personální restrukturalizace: Tato část záměru předpokládá snížení počtu zaměstnanců přibližně o 100 zaměstnanců (tito mají právo na odstupné) a rekvalifikaci zbývajících 700 zaměstnanců na nové požadavky programu restrukturalizace.
Restructuring of the workforce: This part of the plan provided for the reduction of the workforce by some 100 redundancies (entitled to severance pay) and for training of the remaining 700 to adapt their skills to the new demands of the restructuring programme.
Kontrola obchodní strategie: Dalším prvkem plánu restrukturalizace bylo přizpůsobit se změnám v poptávce a konkurenci na starých trzích společnosti zaplněním mezer na trzích s větší výnosností a vstupem na nové trhy (Rusko – zejména nábytek – a jihovýchodní Evropa).
Review of commercial strategy: Another element of the restructuring plan was to adapt to changes in demand and competition on the company's old markets by repositioning itself on new, more lucrative niche markets and by entering new markets (Russia, particularly targeted for furniture, and South-East Europe).
Co se týče výrobků, chtěla se společnost přeorientovat na dokonalejší překližky, speciální překližky pro stavební průmysl a v nábytkářském odvětví na speciální židle pro nemocnice, domovy důchodců a další podobné objekty.
As regards the products, the company intended to shift its focus towards more finished plywood, special plywood for the building industry and, in the furniture sector, specialist chairs for hospitals, retirement homes and other such facilities.
Reorganizace struktur společnosti: Aby bylo znovu dosaženo rentability, je nutná také reorganizace společnosti (např. sloučení dceřiných společností a zlepšení kontroly nákladů centralizací prodeje, nákupu a financí).
Re-organisation of company structures: The return to viability will also require some re-organisation of the company (e.g. merging subsidiaries and improving the supervision of costs by centralizing the business functions sales, purchasing and finance).
Náklady na tato opatření by se měla krýt plně z vlastních zdrojů společnosti Javor Pivka.
Costs for these measures were to be covered entirely from Javor Pivka's own resources.
Finanční restrukturalizace: Z důvodu nedostatečné likvidity se kumulovaly závazky a finanční břemena.
Financial restructuring: Insufficient liquidity led to mounting liabilities and rising financial charges.
Cílem finanční restrukturalizace bylo upravit zdroje financování společnosti a jejích splátkových kalendářů, aby bylo dosaženo její průběžné a dlouhodobé platební způsobilosti.
The purpose of the financial restructuring was to adapt the company’s sources of financing and its repayment schedules to secure its current and long-term payment capability.
Pozornost byla zaměřena na přeprogramování dluhu, snížení úrokových sazeb, prodloužení splátkových termínů a dosažení moratoria na splátku dlužné částky.
The activities were to focus on rescheduling debt, reducing interest rates, extending repayment deadlines and obtaining a moratorium on repayment of principal.
Náklady na restrukturalizaci a její financování
Restructuring costs
Přehled financování nákladů na restrukturalizaci je uveden níže v tabulce [6]:
The table below gives an overview of the costs of the restructuring and its financing [6]:
Náklady na restrukturalizaci a financování
Restructuring costs and financing
Potřebné prostředky (v tisících SIT)
Funds required (in thousand SIT)
Restrukturalizace trhu
Market restructuring
Personální restrukturalizace
Restructuring of workforce
Hlavním prvkem podpory ze státních zdrojů jsou státní garance na půjčky ve výši 1100000000 SIT na financování technologické restrukturalizace společnosti Javor Pivka.
The main element of support from state resources is public guarantees covering loans in the amount of SIT 1100000000 intended to finance Javor Pivka's technological restructuring.
Pro zajištění těchto garancí převzaly slovinské orgány hypotéku na majetek ve vlastnictví společnosti Javor Pivka ve výši, která odpovídá částce, jež je kryta garancemi, tj. 1100000000 SIT (rámcově 4584000 EUR).
As collateral for the guarantees, the Slovenian authorities received a mortgage on assets belonging to Javor Pivka to a value corresponding to the amount covered by the guarantees, i.e. SIT 1100000000 (approx. EUR 4584000).
Kromě toho byla přidělena subvence ve výši 382250000 SIT (zhruba 1592000 EUR) na pokrytí nákladů na personální restrukturalizaci.
In addition, aid was given in the form of a grant of SIT 382250000 (approx. EUR 1592000) for the costs of the restructuring of the workforce.
Tato podpora bude pokrývat odstupné pro nadbytečné pracovníky a náklady na rekvalifikaci ostatních zaměstnanců.
This aid will contribute to both the severance pays for the redundant workers and for the training costs of those workers who are kept on.
Slovinsko navrhlo, aby společnost Javor Pivka přispěla na restrukturalizaci částkou 2119650000 SIT (rámcově 8832000 EUR), tj. 53,7 % celkových nákladů.
Slovenia submitted that Javor Pivka would contribute SIT 2119650000 (approx. EUR 8832000) towards the restructuring, corresponding to 53,7 % of the total costs.
Situace na trhu
Market situation
Javor Pivka vyrábí tyto výrobky, u nichž její tržní podíl na úrovni EU činí (hodnoty se vztahují k roku 2003 a čísla KN se týkají kombinované nomenklatury):
Javor Pivka is producing the following products, for which it has the indicated market shares at EU level (figures refer to 2003, and the CN numbers refer to the Combined Nomenclature):
bednicí desky (KN 441840): 3,91 %
Shuttering panels (CN 441840): 3,91 %
překližky (KN 4412): 0,18 %
Plywood panels (CN 4412): 0,18 %
dýhy (KN 4408): 0,22 %
Veneer (CN 4408): 0,22 %
dřevěné židle (KN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
Wood chairs (CN 940161 + 940169 + 94019030): 0,08 %
Celkový tržní podíl společnosti Javor Pivka s jejím výrobním programem na trhu EU-25 činil v roce 2003 0,21 %.
The aggregated Javor Pivka market share in its product range on the EU-25 market was 0,21 % in 2003.
DŮVODY PRO ZAHÁJENÍ ŘÍZENÍ V SOULADU S ČL. 88 ODST. 2 SMLOUVY O ES
REASONS FOR OPENING THE PROCEDURE UNDER ARTICLE 88(2) EC
Jak je uvedeno výše, slovinské orgány neoznámily opatření přijatá ve prospěch společnosti Javor Pivka.
As indicated above, the Slovenian authorities did not notify the measures in favour of Javor Pivka.
Ve svém dopise ze dne 16. května 2006 o zahájení řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES Komise podrobně vysvětlila, proč by měla předmětná opatření představovat novou podporu, kterou je nutné ohlásit na základě článku 88 Smlouvy o ES a posuzovat ji podle článku 87 Smlouvy o ES.
In its letter of 16 May 2006 opening the procedure under Article 88(2) EC, the Commission explained in detail why the measures in question would constitute new aid which should be notified on the basis of Article 88 EC and assessed under Article 87 EC.
Komise navíc vyjádřila pochybnosti o slučitelnosti podpory se společným trhem a zejména s pokyny Společenství o podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích z roku 1999 [7] („pokyny“) na základě níže uvedeného:
In addition, the Commission expressed doubts on the aid's compatibility with the common market, and in particular with the Community Guidelines on aid for rescue and restructuring of firms in difficulty of 1999 [7] (hereinafter ‘the guidelines’) on the following grounds:
Komise vyjádřila pochybnosti o tom, zda měla společnost Javor Pivka podle těchto pokynů právo na podporu za účelem restrukturalizace.
The Commission had doubts whether Javor Pivka was eligible for restructuring aid under the guidelines.
Komise vyjádřila pochybnosti zejména o tom, že by společnost byla „v obtížích“ ve smyslu pokynů, neboť její špatné hospodaření v roce 2003 mohlo být výjimečnou událostí a ne součástí trendu.
In particular, the Commission, questioned whether it was ‘in difficulty’ within the meaning of the guidelines as its poor performance in 2003 could be an exceptional occurrence rather than part of a trend.
Navíc Komisi nebylo zřejmé, zda společnost Javor Pivka nebyla součástí větší obchodní skupiny a zda potřebné prostředky nemohla získat od jejích vlastníků.
In addition, the Commission questioned whether Javor Pivka belonged to a larger business group and whether it could not obtain the necessary funds from its owners.
Nebylo zřejmé, jak by měla společnost obnovit svou životaschopnost, neboť Komise neobdržela dostatečné informace pro posouzení budoucího hospodaření na základě plánu restrukturalizace.
It was not clear how the company was to restore its long term viability since the Commission had not been provided with sufficient data to assess the assumptions of future performance under the restructuring plan.
Nebyla prezentována žádná tržní analýza, která by opravňovala absenci kompenzačních opatření.
No market analysis was provided to justify the absence of compensatory measures.
Komise vyjádřila pochybnosti také o tom, zda byla podpora omezena na nezbytné minimum, protože nebylo zřejmé, zda společnost Javor Pivka zajistila významný vlastní příspěvek na své náklady restrukturalizace, jelikož nebylo zřejmé, odkud by vlastní prostředky měly pocházet.
The Commission also had doubts whether the aid was limited to the minimum necessary because it was unclear whether Javor Pivka had provided a significant own contribution to its restructuring costs as it was unclear how the own funds were to be sourced.
Nakonec Komise požadovala údaje o všech dalších podporách, které byly společnosti Javor Pivka poskytnuty v roce 2004, aby se přesvědčila, že předtím neobdržela žádnou podporu na záchranu a restrukturalizaci, neboť v tomto případě by podmínka jediné poskytnuté podpory, uvedená v bodech 48–51 pokynů, znemožňovala opětovné získání takové podpory.
Finally, the Commission requested information on all other aids granted to Javor Pivka in 2004 in order to ensure that it had not received any previous rescue and restructuring aid, in which case the ‘one time, last time’ condition set out in point 48-51 of the guidelines might bar it from receiving such aid again.
Během formálního řízení podalo Slovinsko následující připomínky.
In the course of the formal proceedings, Slovenia has made in substance the following comments.
Nová podpora nebo podpora poskytnutá před vstupem do EU
New aid, or aid granted before accession
Slovinsko trvalo na tom, aby bylo usnesení o poskytnutí podpory, které bylo pro Slovinsko závazné, přijato na základě kladného stanoviska meziresortní odborné komise.
Slovenia insisted that the favourable opinion of the inter-ministerial expert commission amounted, for all practical purposes, to a decision to grant the aid which was binding on the Slovenian state.
Jelikož usnesení bylo přijato dne 6. dubna 2004, tj. před vstupem Slovinska do Evropské unie, a protože podpora po vstupu už neplatila, zastávalo Slovinsko názor, že se jedná o podporu poskytnutou před vstupem do EU, na niž se nevztahuje ustanovení článku 87 a čl. 88 odst. 3 Smlouvy o ES.
Since this decision was adopted on 6 April 2004, i.e. before Slovenia’s accession to the European Union, and since the aid no longer applied after the accession, Slovenia considered that it was aid granted before accession to which the provisions of Articles 87 and 88(3) EC do not apply.
Pojem společnost „v obtížích“
The notion of company ‘in difficulty’
Slovinsko předložilo mimo jiné hospodářské ukazatele uvedené výše v tabulce 1 a jimi argumentovalo, že společnost Javor Pivka vykazovala více rysů společnosti v obtížích a že se nejednalo pouze o výjimečnou událost v roce 2003, nýbrž o trend, který bylo možné pozorovat v období čtyř let (2000–2003).
Slovenia showed, submitting i.a. the performance indicators in table 1 above, that Javor Pivka featured several of the characteristics of a company in difficulty, and that this was not only an isolated occurrence in 2003 but a trend which could be distinguished over four years (2000-2003).
Slovinsko v souvislosti s tím upozornilo, že se společnosti Javor Pivka v tomto období nepodařilo zvýšit čisté příjmy z prodeje.
In this respect, Slovenia pointed out that Javor Pivka failed to increase its net sales revenue over the period in question.
Výsledky hospodaření byly v celém období záporné, s výjimkou roku 2000, avšak ztráty se v období 2001–2003 zvyšovaly.
The operating result was negative throughout the period, except for 2000, and the losses increased between 2001 and 2003.
Kumulovaná ztráta v roce 2003 dosáhla téměř poloviny základního jmění společnosti.
The current losses in 2003 were close to half the company’s share capital.
Výnosy z prodeje, kapitálu a peněžních prostředků byly záporné a po celé období 2001–2003 se zhoršovaly.
The return on sales, equity and assets was negative and deteriorated continuously 2001-2003.
Volný peněžní tok z obchodní činnosti se v tomto období snížil a v roce 2003 byl záporný.
Free cash flow from operations fell over the period and was negative in 2003.
Tyto negativní trendy dosáhly vrcholu, a proto společnosti Javor Pivka hrozil v roce 2003 konkurz.
This negative trend culminated in Javor Pivka being under a large threat of bankruptcy in 2003.
Vlastnická struktura společnosti Javor Pivka
Javor Pivka’s ownership
Slovinsko vysvětlilo vlastnickou strukturu společnosti Javor Pivka s ohledem na specifika privatizačního modelu, který Slovinsko použilo po pádu komunistického režimu.
Slovenia clarified the ownership structure of Javor Pivka with reference to the particularities of the privatisation model applied by Slovenia after the end of the Communist regime.
Slovinsko použilo zvláštní model, podle něhož neměl kapitál společností zjistitelné vlastníky, a to soukromé ani veřejné, nýbrž se jednalo o „společenský kapitál“, který patřil veškerému obyvatelstvu.
Slovenia applied the peculiar notion that the capital of companies had no identifiable owners, neither private nor public, but was ‘social capital’ which belonged to the population at large.
Privatizační proces s cílem přeměny tohoto abstraktního konceptu na jasnější vlastnické struktury probíhal pomocí vlastnických certifikátů, které byly rozděleny občanům.
The privatisation process sought to transform this abstract concept into clearer ownership structures by means of ownership certificates which were distributed to the population.
Tyto certifikáty bylo možné vyměnit za akcie dříve „společenských“ podniků.
These certificates could be exchanged against shares in formerly ‘social’ companies.
V tomto procesu sehrály významnou roli takzvané pověřené investiční společnosti (známé pod zkratkou „PID“) a správcovské společnosti („DZU“), které byly založeny proto, aby soukromým investorům umožnily investování jejich certifikátů.
In this process, an important role was played by so-called authorised investment companies (known under the acronym ‘PID’) and administration companies (‘DZU’) which were set up to allow private investors to pool their certificates.
Společnosti PID tyto certifikáty poté proměnily na akcie v různých privatizovaných podnicích a jednotliví investoři získali náhradou podíly v PID a nepřímo i v privatizovaných společnostech (PID fungoval zhruba jako investiční fond).
These were then transformed by the PIDs into shares in various privatised companies, whereas the individual investors in return received shares in the PID, rather than in the privatised companies directly (the PID acting somewhat in the manner of an investment fund).
Společnosti PID však neměly volné prostředky, s nimiž by mohly disponovat (měnou jejich investic byly certifikáty), ani odborné znalosti a zkušenosti, aby se mohly aktivně podílet na řízení podniků.
However, the PIDs had no freely available funds (the currency of their investments being the certificates) and lacked the professional skills and experience to take an active part in corporate governance.
Proto byly pasivními vlastníky, kteří se na řízení podniků v jejich vlastnictví podíleli minimálně nebo vůbec.
As a result, they have been passive owners who take little or no part in the management of the companies they own.
Takoví pasivní investoři představují velkou část vlastnické struktury společnosti Javor Pivka (přibližně 44 % akciového kapitálu).
Such passive investors make up a large part of the ownership of Javor Pivka (some 44 % of share capital).
Nemají čerstvý kapitál, který by mohli do podniku investovat.
They have no fresh capital to invest in the company.
Při vytváření programu restrukturalizace byli ke spolupráci na refinancování vyzváni všichni institucionální vlastníci, avšak žádný z nich nezareagoval.
Indeed, when the restructuring programme was established, all institutional owners were invited to participate in the refinancing but none responded.
Dalších 40 % akciového kapitálu je rozděleno mezi 1255 drobných akcionářů, což znamená, že nejméně 80 % vlastnické struktury společnosti Javor Pivka není aktivně spravováno.
Another 40 % of the share capital is split amongst 1255 small shareholders making it at least 80 % of Javor Pivka’s ownership which is not actively managed.
V této souvislosti Slovinsko vysvětlilo, že prognózy hospodaření společnosti Javor Pivka podle plánu restrukturalizace a obnovení její životaschopnosti byly založeny na tržních analýzách, které byly zahrnuty do plánu restrukturalizace, na prognózách prodeje v různých segmentech společnosti a na průzkumu trhu.
On this point, Slovenia explained that the projections on Javor Pivka's performance under the restructuring plan and its consequent return to viability had been based on market analyses incorporated in the restructuring plan, sales forecasts in the company’s various segments and market research.
Slovinsko jako důkaz spolehlivosti těchto prognóz předložilo další doplňující údaje.
To show the reliability of these forecasts, Slovenia submitted complementary additional information.
Uvedlo zejména zdroje dat, na nichž byly předpoklady založeny, a předložilo očekávání ohledně prodeje v období 2004–2006, rozdělené podle jednotlivých druhů zboží v rámci výrobního programu společnosti.
In particular, Slovenia accounted for the sources of the data on which the projections were based and submitted sales projections for the years 2004-2006 broken down by specific articles within the company's product range.
V této souvislosti Slovinsko obhajovalo stanovisko, že nejsou zapotřebí žádná kompenzační opatření, jelikož vzhledem k zanedbatelnému tržnímu podílu společnosti Javor Pivka nedochází k neoprávněnému narušení hospodářské soutěže.
On this point, Slovenia argued that no compensatory measures were necessary since, in view of Javor Pivka’s negligible market share, there is no undue distortion of competition.