natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Stanovisko ze dne 13. února 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 13 February 2008 (not yet published in the Official Journal).
Stanovisko ze dne 20. května 2008 (dosud nezveřejněné v Úředním věstníku).
Opinion of 20 May 2008 (not yet published in the Official Journal).
(Integrované hlavní směry č. 17 až 24)
(Integrated Guidelines Nos 17 to 24)
Hlavní směry politik zaměstnanosti tvoří součást integrovaných hlavních směrů na léta 2008 až 2010, které spočívají na třech pilířích: makroekonomických politikách, mikroekonomických reformách a politikách zaměstnanosti.
The Employment Guidelines form part of the Integrated Guidelines for 2008-2010, which are based on three pillars: macroeconomic policies, microeconomic reforms and employment policies.
Tyto pilíře společně přispívají k dosažení cílů udržitelného růstu a zaměstnanosti a posilují sociální soudržnost.
Those pillars, together, contribute towards achieving the objectives of sustainable growth and employment and strengthening social cohesion.
Členské státy ve spolupráci se sociálními partnery a případně dalšími zainteresovanými stranami provádějí politiky zaměřené na dosažení cílů a priorit pro další činnost uvedených níže, s cílem podpořit všem přístupný trh práce prostřednictvím zvýšené nabídky a kvality pracovních míst a vzdělanější a kvalifikovanější pracovní síly.
Member States, in cooperation with the social partners and where appropriate other stakeholders, shall conduct their policies with a view to implementing the objectives and priorities for action specified below so that more and better jobs and a better educated and skilled labour force support an inclusive labour market.
V souladu s Lisabonskou strategií a s přihlédnutím ke společným sociálním cílům podporují politiky zaměstnanosti členských států vyváženým způsobem:
Reflecting the Lisbon strategy and taking into account the common social objectives, the Member States’ policies shall foster in a balanced manner:
plnou zaměstnanost: Dosažení plné zaměstnanosti a snížení nezaměstnanosti a neaktivity zvýšením poptávky po pracovních silách a jejich nabídky je zásadní pro udržení hospodářského růstu a posílení sociální soudržnosti.
full employment: Achieving full employment, and reducing unemployment and inactivity, by increasing the demand for and supply of labour, is vital to sustain economic growth and reinforce social cohesion.
Pro dosažení těchto cílů je zásadní integrovaný přístup flexikurity.
An integrated flexicurity approach is essential to achieve these goals.
Politiky flexikurity řeší současně pružnost trhů práce, organizaci práce a pracovní vztahy, sladění pracovního a soukromého života a jistotu zaměstnání a sociální zabezpečení,
Flexicurity policies address simultaneously the flexibility of labour markets, work organisation and labour relations, reconciliation of work and private life, and employment security and social protection,
zlepšení kvality a produktivity práce: Úsilí o zvýšení míry zaměstnanosti úzce souvisí se zvyšováním přitažlivosti pracovních míst, kvality práce, růstem produktivity práce; s podstatným snížením segmentace, nerovnosti žen a mužů a chudoby v důsledku nedostatečného odměňování v zaměstnání.
improving quality and productivity at work: Efforts to raise employment rates go hand in hand with improving the attractiveness of jobs, quality at work, labour productivity growth; substantially reducing segmentation, gender inequality and in-work poverty.
Je třeba plně využít souvztažnosti mezi kvalitou práce, produktivitou a zaměstnaností,
Synergies between quality at work, productivity and employment should be fully exploited,
posilování hospodářské, sociální a územní soudržnosti: Je třeba jednoznačných opatření, která posílí sociální začleňování, budou bojovat proti chudobě, zejména dětské chudobě, předcházet vyčleňování z trhu práce, podpoří zapojování znevýhodněných osob do zaměstnání a sníží regionální rozdíly v zaměstnanosti, nezaměstnanosti a produktivitě práce, zejména v zaostávajících regionech.
strengthening economic, social and territorial cohesion: Determined action is needed to strengthen and reinforce social inclusion, fight poverty – especially child poverty–, prevent exclusion from the labour market, support integration in employment of people at a disadvantage, and to reduce regional disparities in terms of employment, unemployment and labour productivity, especially in regions lagging behind.
Zvláštní pozornost je také třeba věnovat podstatnému snížení rozdílů mezi ženami a muži na trhu práce v souladu s Evropským paktem pro rovné postavení žen a mužů.
Particular attention must also be paid to significantly reducing all gender-related gaps in the labour market in line with the European Pact for Gender Equality.
V rámci nového mezigeneračního přístupu by se měla pozornost věnovat především situaci mladých lidí, provádění Evropského paktu mládeže a podpoře přístupu k zaměstnání během celého pracovního života, rovněž pokud jde o starší pracovníky.
As part of a new intergenerational approach, particular attention should be paid to the situation of young people, implementing the European Youth Pact, and to promoting access to employment throughout working life, including for older workers.
V souladu s vnitrostátními cíli je třeba také věnovat zvláštní pozornost podstatnému snížení rozdílů v zaměstnanosti znevýhodněných osob, včetně osob se zdravotním postižením, a rozdílů mezi státními příslušníky třetích zemí a občany Evropské unie.
Particular attention must also be paid to significantly reducing employment gaps for people at a disadvantage, including disabled people, as well as between third-country nationals and EU citizens, in line with any national targets.
Členské státy by měly usilovat o aktivní začlenění všech osob prostřednictvím podpory účasti pracovní síly a bojovat s chudobou a vyloučením skupin na okraji společnosti.
Member States should aim towards active inclusion of all through promotion of labour force participation and fight poverty and exclusion of marginalised groups.
Při přijímání opatření by členské státy měly zajistit dobré řízení politik zaměstnanosti a sociálních politik a také zajistit, že příznivý vývoj v některých z oblastí hospodářství, práce a sociálních věcí bude vždy podporovat vývoj v ostatních z těchto oblastí.
In taking action, Member States should ensure good governance of employment and social policies and ensure that the positive developments in the fields of economics, labour and social affairs are mutually reinforcing.
Měly by zajistit obecnou spolupráci na změnách, na nichž by se plně podílely parlamentní orgány a zainteresované strany, a to i na regionální a místní úrovni a úrovni organizací občanské společnosti.
They should establish a broad partnership for change by fully involving parliamentary bodies and stakeholders, including those at regional and local levels and civil society organizations.
Cíle a referenční hodnoty stanovené na úrovni EU v rámci evropské strategie zaměstnanosti v souvislosti s hlavními směry z roku 2003 by měly být nadále sledovány pomocí ukazatelů a srovnávacích tabulek.
The targets and benchmarks which have been set at EU level in the framework of the European Employment Strategy in the context of the 2003 guidelines should continue to be followed up with indicators and scoreboards.
Členské státy se také vyzývají ke stanovení vlastních závazků a cílů, které by měly být brány v úvahu společně s doporučeními pro jednotlivé země přijatými na úrovni EU.
Member States are also encouraged to define their own commitments and targets, which should be taken into account, along with the country-specific recommendations agreed at EU level.
Členské státy se dále vyzývají, aby monitorovaly sociální dopady reforem.
In addition, Member States are encouraged to monitor the social impact of reforms.
Prostředky ze strukturálních fondů, zejména Evropského sociálního fondu, by členské státy po dohodě s Komisí měly směřovat na provádění evropské strategie zaměstnanosti a o uskutečněných opatřeních by měly podávat zprávy.
In agreement with the Commission, Member States should target the resources of the Structural Funds, in particular the European Social Fund, on the implementation of the European Employment Strategy and report on the action taken.
Hlavní směr č. 17.
Guideline 17.
Provádět politiky zaměstnanosti, jejichž cílem je dosažení plné zaměstnanosti, zlepšování kvality a produktivity práce a posilování sociální a územní soudržnosti.
Implement employment policies aiming at achieving full employment, improving quality and productivity at work, and strengthening social and territorial cohesion.
Politiky by měly přispět k tomu, aby celková průměrná míra zaměstnanosti v Evropské unii (EU) do roku 2010 dosáhla 70 %, z toho alespoň 60 % u žen a 50 % u starších pracovníků (55 až 64 let), a aby se snížila nezaměstnanost a neaktivita.
Policies should contribute to achieving an average employment rate for the European Union (EU) of 70 % overall, of at least 60 % for women and of 50 % for older workers (55 to 64) by 2010, and to reduce unemployment and inactivity.
Při dosahování těchto cílů by se opatření měla zaměřit na následující priority:
In addressing these objectives, action should concentrate on the following priorities:
S ohledem na očekávaný pokles počtu obyvatel v produktivním věku je o to důležitější podporovat nabídku pracovních sil, celoživotní přístup k práci a modernizaci systémů sociální ochrany k zajištění jejich přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat na měnící se potřeby společnosti.
Promoting labour supply, a lifecycle approach to work and modernising social protection systems to ensure their adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs in society are all the more necessary because of the expected decline in the working-age population.
Zvláštní pozornost by měla být věnována tomu, aby zásadním způsobem došlo k odstranění přetrvávajících rozdílů v zaměstnanosti žen a mužů a rozdílů mezi příjmy žen a mužů.
Special attention should be paid to substantially reducing the persistent employment gaps between women and men, and the gender pay gap.
Důležité jsou rovněž další zvýšení míry zaměstnanosti starších pracovníků a mladých lidí v rámci nového mezigeneračního přístupu a podpora aktivního začlenění skupin, které jsou nejvíce vyloučeny z trhu práce.
Further increasing the employment rates of older workers and young people, as part of a new intergenerational approach, and promoting active inclusion of those most excluded from the labour market is also important.
Dále je třeba zesílit úsilí ke zlepšení situace mladých lidí na trhu práce a k podstatnému snížení nezaměstnanosti mladých lidí, zejména těch s nízkou kvalifikací, jejíž míra činí v průměru dvojnásobek celkové míry nezaměstnanosti.
Intensified action is also required to improve the situation of young people in the labour market, especially for the low skilled, and to significantly reduce youth unemployment, which is on average double the overall unemployment rate.
Musí být vytvořeny vhodné podmínky, které umožní pokrok v oblasti zaměstnanosti, bez ohledu na to, zda se jedná o vstup do prvního zaměstnání, návrat do zaměstnání po určitém přerušení či přání prodloužit si pracovní život.
The right conditions must be put in place to facilitate progress in employment, whether it is first-time entry, a move back to employment after a break or the wish to prolong working lives.
Důležitá je kvalita pracovního místa včetně platu a sociálních dávek, pracovní podmínky, přístup k celoživotnímu učení a perspektiva profesního postupu, jakož i podpora a podněty plynoucí ze systémů sociální ochrany.
The quality of jobs, including pay and benefits, working conditions, access to lifelong learning and career prospects, are crucial, as are support and incentives stemming from social protection systems.
Pro zlepšení celoživotního přístupu k práci a podporu sladění pracovního a rodinného života je nutné zajistit péči o děti.
To enhance a lifecycle approach to work and to promote reconciliation between work and family life, policies regarding childcare provision are necessary.
Zajištění péče pro alespoň 90 % dětí ve věku od 3 let až do doby zahájení školní docházky a pro alespoň 33 % dětí mladších 3 let věku do roku 2010 je vhodným referenčním ukazatelem na celostátní úrovni, je ovšem rovněž nutné vyvinout zvláštní úsilí, pokud jde o vypořádání se s regionálními nerovnostmi v rámci jednotlivých zemí.
Securing coverage of at least 90 % of children between 3 years old and the mandatory school age and at least 33 % of children under 3 years of age by 2010 is a useful benchmark at national level, but specific efforts are also needed to tackle regional disparities within countries.
Ke zvýšení průměrné míry zaměstnanosti rodičů a zejména rodičů-samoživitelů, kteří většinou čelí zvýšenému riziku chudoby, jsou nutná opatření na podporu rodin.
The increase in the average employment rate of parents, especially single parents, who are usually exposed to higher poverty risk, requires measures to support families.
Zejména by členské státy měly zohlednit zvláštní potřeby rodičů-samoživitelů a rodin s více dětmi.
In particular, Member States should take account of the special needs of single parents and families with many children.
Do roku 2010 by navíc na úrovni EU mělo dojít ke zvýšení skutečného průměrného věku odchodu z trhu práce o pět let oproti roku 2001.
Furthermore, by 2010 the effective average exit age from the labour market at EU level should increase by 5 years compared to 2001.
Členské státy by rovněž měly zavést opatření pro zlepšení ochrany zdraví (při práci) s cílem snížit zátěž, kterou představuje nemocnost, zvýšit produktivitu práce a prodloužit pracovní život.
Member States should also enact measures for improved (occupational) health status with the goal of reducing sickness burdens, increasing labour productivity and prolonging working life.
Provádění Evropského paktu mládeže, Paktu pro rovnost žen a mužů a Evropská aliance pro rodiny by rovněž měly přispět k celoživotnímu přístupu k práci, zejména usnadnění přechodu ze vzdělávacího systému na trh práce.
The implementation of the European Youth Pact, the Pact for Gender Equality; and the European Alliance for Families should also be a contribution to a lifecycle approach to work, in particular by facilitating the transition from education to the labour market.
Mladým lidem s omezenými příležitostmi by měly být prostřednictvím opatření vytvářených s ohledem na jejich individuální potřeby poskytovány rovné možnosti, pokud jde o sociální a profesní začlenění.
Young people with fewer opportunities should be given equal chances for social and professional integration through individually tailored measures.
Hlavní směr č. 18.
Guideline 18.
Podporovat celoživotní přístup k práci prostřednictvím:
Promote a lifecycle approach to work through:
obnovené snahy o vybudování profesní dráhy u mladých lidí a o snížení nezaměstnanosti mládeže, jak k tomu vyzývá Evropský pakt mládeže,
a renewed endeavour to build employment pathways for young people and reduce youth unemployment, as called for in the European Youth Pact,
rozhodných opatření pro větší zapojení žen a snížení rozdílů v zaměstnanosti, nezaměstnanosti a v platech žen a mužů,
resolute action to increase female participation and reduce gender gaps in employment, unemployment and pay,
podpory aktivního stárnutí včetně přiměřených pracovních podmínek, lepšího zdravotního stavu (v souvislosti se zaměstnáním) a odpovídající motivace k práci a odrazování od předčasného odchodu do důchodu,
support for active ageing, including appropriate working conditions, improved (occupational) health status and adequate incentives to work and discouragement of early retirement,
moderních systémů sociální ochrany včetně důchodových systémů a systémů zdravotní péče zajištěním jejich sociální přiměřenosti, finanční udržitelnosti a schopnosti reagovat na měnící se potřeby tak, aby lépe podporovaly zapojení do trhu práce, setrvání v zaměstnaní a prodlužování pracovního života.
modern social protection systems, including pensions and healthcare, ensuring their social adequacy, financial sustainability and responsiveness to changing needs, so as to support participation and better retention in employment and longer working lives.
Viz též integrovaný hlavní směr „Zabezpečit hospodářskou a finanční udržitelnost jako základ pro zvýšení zaměstnanosti“ (č. 2).
See also integrated guideline ‘To safeguard economic and fiscal sustainability as a basis for increased employment’ (No 2).
Aktivní politiky začlenění mohou zvýšit nabídku pracovní síly a posílit sociální soudržnost. Jsou silným prostředkem podpory začlenění nejvíce znevýhodněných osob do společnosti a na trhu práce.
Active inclusion policies can increase labour supply and strengthen society’s cohesiveness and are a powerful means of promoting the social and labour market integration of the most disadvantaged.
Každé nezaměstnané osobě by mělo být nabídnuto pracovní místo, učební poměr, doplňující odborná příprava nebo jiné opatření zaměstnanosti; v případě mladých lidí, kteří ukončili školní docházku, nejpozději do čtyř měsíců do roku 2010 a v případě dospělých v nejpozději do dvanácti měsíců.
Every unemployed person should be offered a job, apprenticeship, additional training or other employability measure; in the case of young persons who have left school within no more than 4 months by 2010 and in the case of adults within no more than 12 months.
Pro dosažení těchto cílů je nutné odstranit překážky na trhu práce poskytováním pomoci při účinném hledání zaměstnání, zpřístupněním odborné přípravy a jiných aktivních opatření na trhu práce.
Attaining these objectives requires removing barriers to the labour market by assisting with effective job-searching, facilitating access to training and other active labour market measures.
Stejně důležité je zajistit cenově dostupný přístup k základním sociálním službám, zajistit přiměřenou úroveň minimálních zdrojů pro všechny ve spojení se zásadnou spravedlivého odměňování, aby se vyplatilo pracovat.
Ensuring affordable access to basic social services, adequate levels of minimum resources to all, combined with the principle of fair remuneration in order to make work pay are equally important.
Zvláštní pozornost by se měla věnovat podpoře začleňování znevýhodněných osob, včetně pracovníků s nízkou kvalifikací, na trhu práce, a to jak prostřednictvím rozšiřování sociálních služeb a sociálního hospodářství, tak rozvojem nových zdrojů pracovních míst v souladu se společenskými potřebami.
Special attention should be paid to promoting the inclusion of disadvantaged people, including low-skilled workers, in the labour market, inter alia, through the expansion of social services and the social economy, as well as the development of new sources of jobs in response to collective needs.
Hlavní směr č. 19.
Guideline 19.
Zajistit všem přístupné trhy práce, zvýšit přitažlivost práce a zajistit, aby se osobám hledajícím zaměstnání, včetně osob znevýhodněných, a neaktivním osobám vyplatilo pracovat, prostřednictvím:
Ensure inclusive labour markets, enhance work attractiveness, and make work pay for job-seekers, including disadvantaged people, and the inactive through:
průběžného vyhodnocování pozitivních i negativních pobídek vyplývajících z daňových systémů a systémů sociálních dávek, včetně správy a podmínek pro vyplácení sociálních dávek a výrazného snižování vysokých mezních sazeb skutečného zdanění, a to zejména pro osoby s nízkými příjmy, při zajištění přiměřené úrovně sociální ochrany,
continual review of the incentives and disincentives resulting from the tax and benefit systems, including the management and conditionality of benefits and a significant reduction of high marginal effective tax rates, notably for those with low incomes, whilst ensuring adequate levels of social protection,
Aby si více lidí mohlo najít lepší zaměstnání, je třeba rovněž posílit infrastrukturu trhu práce na úrovni členských států i na úrovni EU včetně sítě EURES tak, aby bylo možné lépe předvídat a řešit případné neshody mezi nabídkou a poptávkou.
To allow more people to find better employment, it is also necessary to strengthen the labour market infrastructure at national and EU level, including through the EURES network, so as to better anticipate and resolve possible mismatches.
Zlepšení podmínek při přechodech mezi pracovními místy a vstupu do zaměstnání je velmi důležité a měly by být podporovány politiky zlepšující mobilitu a sladění na trhu práce.
Better transitions between jobs and into employment are essential and policies to enhance mobility and matching on the labour market should be promoted.
Osoby hledající zaměstnání v rámci EU by měly mít možnost nahlížet do seznamů všech volných pracovních míst inzerovaných prostřednictvím služeb zaměstnanosti členských států.
Job-seekers throughout the EU should be able to consult all job vacancies advertised through Member States’ employment services.
Mobilita pracovníků v EU by měla být plně zajištěna v rámci Smluv.
Mobility of workers within the EU should be fully ensured within the context of the Treaties.
Na vnitrostátních trzích práce je rovněž třeba plně zohlednit další nabídku pracovní síly vyplývající z imigrace státních příslušníků třetích zemí.
Full consideration must also be given on the national labour markets to the additional labour supply resulting from immigration of third-country nationals.
Hlavní směr č. 20.
Guideline 20.
Zlepšit přizpůsobování se potřebám trhu práce prostřednictvím:
Improve matching of labour market needs through:
odpovídajícího řízení ekonomické migrace.
appropriate management of economic migration,
Zlepšit adaptabilitu pracovníků a podniků
Improve adaptability of workers and enterprises
To vyžaduje náklady na práci příznivé pro zaměstnanost, moderní formy organizace práce, propagaci „dobře odvedené práce“ a dobře fungující trhy práce umožňující kombinování větší pružnosti s jistotou zaměstnání v souladu s potřebami podniků a pracovníků.
This requires employment-friendly labour costs, modern forms of work organisation, promoting ‘good work’ and well-functioning labour markets allowing more flexibility combined with employment security to meet the needs of companies and workers.
To by též mělo přispět k předcházení vzniku segmentace trhů práce a k omezení nenahlášené práce (viz rovněž hlavní směry č. 18, 19, 20 a 23).
This should also contribute to preventing the emergence of segmented labour markets and reducing undeclared work (see also Guidelines 18, 19, 20 and 23).
V dnešním stále více globalizovaném hospodářství, pro které je příznačné otevírání trhů a neustálé zavádění nových technologií, jsou podniky i pracovníci konfrontováni s potřebou a současně s příležitostí adaptace.
In today’s increasingly global economy with market opening and the continual introduction of new technologies, both enterprises and workers are confronted with the need, and indeed the opportunity, to adapt.
Ačkoli tento proces strukturálních změn celkově prospívá růstu a zaměstnanosti, přináší též transformace, které jsou pro některé pracovníky a podniky rušivé.
While this process of structural change is overall beneficial to growth and employment, it also brings about transformations which are disruptive to some workers and enterprises.
Podniky musí být pružnější, aby dokázaly reagovat na náhlé změny v poptávce, přizpůsobit se novým technologiím a neustále inovovat a zůstávat tak konkurenceschopné.
Enterprises must become more flexible to respond to sudden changes in demand, adapt to new technologies and innovate constantly, in order to remain competitive.
Musí také reagovat na zvyšující se požadavky na kvalitu zaměstnání, což souvisí s osobními preferencemi pracovníků a se změnami, kterými prochází rodina, a budou se muset vyrovnat se stárnoucí pracovní silou a menším počtem mladých nově nastupujících pracovníků.
They must also respond to the increasing demand for job quality related to workers’ personal preferences and family changes, and they will have to cope with an ageing workforce and fewer young recruits.