natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Aniž jsou dotčeny hlavní směry hospodářské stability a udržitelnosti, měly by členské státy pozměnit strukturu veřejných výdajů směrem ke kategoriím podporujícím růst v souladu s Lisabonskou strategií, přizpůsobit daňové systémy v zájmu posílení růstového potenciálu, zajistit, aby byly zavedeny mechanismy pro hodnocení vztahů mezi veřejnými výdaji a dosahováním cílů politik, a zajistit celkovou soudržnost souborů reformních opatření.
Member States should, without prejudice to guidelines on economic stability and sustainability, re-direct the composition of public expenditure towards growth-enhancing categories in line with the Lisbon strategy, adapt tax structures to strengthen growth potential, ensure that mechanisms are in place to assess the relationship between public spending and the achievement of policy objectives, and ensure the overall coherence of reform packages.
Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat udržitelné využívání zdrojů a posilovat vzájemnou součinnost mezi ochranou životního prostředí a růstem“ (č. 11).
See also integrated guideline ‘To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth’ (No 11).
Vývoj mezd může přispět ke stabilizaci makroekonomických podmínek a ke správné kombinaci politik podporujících zaměstnanost.
Wage developments can contribute to stable macroeconomic conditions and an employment friendly policy mix.
To však vyžaduje, aby růst reálných mezd odpovídal základnímu tempu růstu produktivity ve střednědobém výhledu a aby byl v souladu s mírou rentability, jež umožňuje investice podporující produktivitu, růst kapacit a zaměstnanost.
This requires that real wage increases are in line with the underlying rate of productivity growth over the medium term and consistent with a rate of profitability that allows for productivity, capacity and employment-enhancing investment.
K tomu je třeba, aby dočasné faktory, jakými jsou kolísání produktivity způsobené cyklickými vlivy nebo jednorázové nárůsty celkové míry inflace, neměly za následek neudržitelnou tendenci růstu mezd a aby vývoj mezd odrážel podmínky na místním trhu práce.
This requires that temporary factors such as variation in productivity caused by cyclical factors or one off rises in the headline rate of inflation do not cause an unsustainable trend in wage growth and that wage developments reflect local labour market conditions.
V zemích s klesajícími podíly na světovém trhu je nezbytné zpomalení růstu mezd spolu s reformami na zvýšení produktivity, které zajistí přizpůsobení jednotkových nákladů práce za účelem obnovení konkurenceschopnosti.
In countries with declining market shares, wage moderation together with reforms boosting productivity are necessary so as to ensure that unit labour costs adjust in order to restore competitiveness.
Tyto aspekty je třeba zohlednit v rámci pokračujícího dialogu a výměny informací mezi měnovými a fiskálními orgány a sociálními partnery prostřednictvím makroekonomického dialogu.
These issues need to be taken into account in the continued dialogue and information exchange between monetary and fiscal authorities and the social partners via the Macroeconomic Dialogue.
Hlavní směr č. 4 – Zajistit, aby vývoj mezd přispíval k makroekonomické stabilitě a růstu, a zvýšit přizpůsobivost; k tomu by členské státy měly podporovat vhodné rámcové podmínky pro systémy mzdového vyjednávání a současně plně respektovat úlohu sociálních partnerů s cílem podpořit vývoj nominálních mezd a nákladů na pracovní sílu v souladu s cenovou stabilitou a vývojem produktivity ve střednědobém výhledu a zohlednit rozdíly mezi kvalifikacemi a podmínkami místních trhů práce.
Guideline 4. To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth and to increase adaptability, Member States should encourage the right framework conditions for wage-bargaining systems, while fully respecting the role of the social partners, with a view to promoting nominal wage and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term, taking into account differences across skills and local labour market conditions.
Viz též integrovaný hlavní směr „Zajistit vývoj nákladů na pracovní sílu a metody stanovování mezd podporující zaměstnanost“ (č. 22).
See also integrated guideline ‘Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms’ (No 22).
Prosazovat soudržnou makroekonomickou a strukturální politiku a politiku zaměstnanosti
Promote coherent macroeconomic, structural and employment policies
Úkolem zdravých makroekonomických politik je zajistit podmínky, které přispívají k tvorbě pracovních míst a k růstu.
The role of sound macroeconomic policies is to provide conditions conducive to employment creation and growth.
Strukturální reformy, které jsou v souladu se zdravou fiskální situací v krátkodobém a střednědobém výhledu, jsou zcela zásadní pro zvyšování produktivity a zaměstnanosti ve střednědobém výhledu, což vede k plnému využívání a posilování růstového potenciálu.
Structural reforms, consistent with sound fiscal positions in the short and medium term, are essential to increase productivity and employment in the medium-term, thus leading to the full realisation and strengthening of growth potential.
Přispívají rovněž k fiskální udržitelnosti, makroekonomické stabilitě a odolnosti vůči šokům.
They also contribute to fiscal sustainability, macroeconomic stability and resilience to shocks.
Vhodné makroekonomické politiky jsou zároveň klíčem k tomu, aby strukturální reformy měly co největší přínos pro růst a zaměstnanost.
At the same time, appropriate macroeconomic policies are key for reaping the full growth and employment benefits of structural reforms.
Hlavním prvkem komplexní hospodářské strategie členských států je zajistit, aby členské státy měly ucelený soubor strukturálních politik podporujících makroekonomický rámec a naopak makroekonomické prostředí vhodné pro provádění strukturálních politik.
A key feature of Member States’ overall economic strategy is to ensure that they have a consistent set of structural policies that support the macroeconomic framework and vice versa.
Výsledkem tržních reforem a investic do lidského kapitálu musí být zejména zlepšení celkové přizpůsobivosti hospodářství a jejich schopnosti reagovat na změny cyklických ekonomických podmínek i na dlouhodobé tendence, jako jsou globalizace a vývoj technologií.
In particular, market reforms and investment in human capital need to improve the overall adaptability and adjustment capacity of economies in response to changes in both cyclical economic conditions and longer-term trends such as globalisation and technology.
V tomto ohledu jsou důležité reformy daňového systému a systému dávek zajišťující, aby se vyplatilo pracovat a aby byly minimalizovány faktory odrazující od účasti na trhu práce.
In this regard, reform of tax and benefit systems are important in order to make work pay and minimise disincentives for labour market participation.
Hlavní směr č. 5 – Podporovat větší soudržnost mezi makroekonomickou a strukturální politikou a politikou zaměstnanosti
Guideline 5. To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies
Členské státy by měly uskutečňovat reformy v oblasti trhu práce a trhu zboží a služeb, které současně zvyšují růstový potenciál a podporují makroekonomický rámec zvyšováním pružnosti, mobility výrobních faktorů a schopnosti přizpůsobit se vývoji trhu práce a trhu zboží a služeb v reakci na globalizaci, technologický pokrok, změny poptávky i cyklické změny.
Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increase the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Členské státy by zejména měly: zajistit, aby daňová reforma a reforma dávek dostaly nový impuls za účelem zlepšení pobídek a dosažení toho, že práce se bude vyplácet; zvýšit přizpůsobivost trhů práce kombinující pružnost a jistotu v oblasti zaměstnanosti a prostřednictvím investic do lidského kapitálu zlepšit zaměstnatelnost.
In particular, Member States should: renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security and improve employability by investing in human capital.
Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat pružnost ve spojení s jistotou zaměstnání a zmírnit segmentaci trhu práce, s náležitým přihlédnutím k úloze sociálních partnerů“ (č. 21, č. 19).
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21, No 19).
Zajištění dynamické a dobře fungující eurozóny
Ensuring a dynamic and well-functioning euro-area
Od okamžiku vzniku eurozóny před téměř deseti lety vstoupily do eurozóny čtyři další země.
Since the creation of the euro-area almost 10 years ago four further countries joined the euro-area.
Euro napomohlo ukotvit hospodářskou stabilitu v zemích eurozóny, a tím těmto zemím zajistilo příznivé podmínky pro financování a zmírnilo dopady kolísání směnných kurzů.
The euro has helped to embed economic stability in euro-area countries, consequently providing euro-area countries with favourable financing conditions and mitigating the effects of external exchange rate fluctuations.
Pomalejší růst výkonnosti v některých částech eurozóny a přetrvávající rozdíly mezi jednotlivými zeměmi eurozóny z hlediska tempa růstu a míry inflace vyvolávají otázky, zda mechanismy vnitřního přizpůsobování uvnitř eurozóny fungují správně, a naznačují, že se hospodářské politiky a správní struktury možná zatím plně nepřizpůsobily a dosud nevyužívají všech výhod měnové unie.
Subdued growth performance in some parts of the euro-area and persistent divergences in growth and inflation between euro-area countries raise questions as to whether internal adjustment in the euro-area is working smoothly, suggesting that economic policies and governance structures may not yet have fully adjusted to draw the full benefit from the monetary union.
Vzhledem k tomu, že země eurozóny již nemohou nezávisle uplatňovat měnovou politiku nebo politiku směnných kurzů, jsou další strukturální reformy klíčem ke schopnosti hladce se přizpůsobovat hospodářským otřesům a obnovit konkurenceschopnost těchto zemí, a tím zajistit udržitelný základ pro hospodářský růst.
Since euro-area countries can no longer make independent use of monetary or exchange rate policies, further structural reforms are key to foster smooth adjustment to economic shocks and regain competitiveness, thus firmly putting economic growth on a sustainable basis.
Je třeba, aby kombinace politik v eurozóně podporovala hospodářský růst a současně zabezpečovala dlouhodobou udržitelnost a stabilitu.
The policy mix in the euro-area needs to support economic growth while safeguarding long-term sustainability and stability.
V současné situaci je důležité, aby kombinace politik podporovala důvěru mezi spotřebiteli a investory, z čehož rovněž vyplývá, že je nutné se i nadále zaměřovat na stabilitu ve střednědobém výhledu.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies commitment to medium-term stability.
Rozpočtová politika musí zajistit takový stav veřejných financí, který podporuje cenovou stabilitu a který je v souladu s potřebou připravit se na dopady stárnutí obyvatelstva na jedné straně a na druhé straně umožní dosáhnout takové struktury veřejných výdajů a příjmů, která by podpořila hospodářský růst.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position which can support price stability, and is consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the other.
V dubnu roku 2007 souhlasila Euroskupina s tím, že „při využití příznivých podmínek hospodářského cyklu by většina členských států eurozóny svých střednědobých cílů dosáhla v roce 2008 nebo 2009 a všechny členské státy eurozóny by si za cíl měly stanovit nejpozději rok 2010“.
In April 2007, the Eurogroup agreed that ‘taking advantage of the favourable cyclical conditions, most euro-area members would achieve their MTOs in 2008 or 2009 and all of them should aim for 2010 at the latest.’
Vzhledem k vysokému podílu veřejného sektoru na ekonomické činnosti v eurozóně má kvalita veřejných financí významný vliv na výkon hospodářství.
Due to the high share of the public sector in economic activity in the euro-area, the quality of public finances has a considerable influence on economic performance.
Je rovněž nezbytné, aby zdroje byly vynakládány účinným a účelným způsobem, s cílem posílit růstový potenciál a minimalizovat narušení trhu vyplývající z financování veřejných činností.
It is also crucial that resources are spent in an efficient and effective manner, with a view to enhancing growth potential, and to minimise the distortions arising from the financing of public activity.
Komplexní strukturální reformy umožní eurozóně zvyšovat její růstový potenciál a zajistit, aby silnější růst případně nevyvolal vyšší inflaci.
Comprehensive structural reforms will allow the euro-area to raise its growth potential over time and ensure that stronger growth does not build up potential for higher inflation.
Pro členské státy eurozóny jsou zvláště významné reformy usilující o přizpůsobivější, začleňující a integrované trhy práce, větší hospodářskou soutěž na trzích se zbožím a službami a o hlubší integraci finančních trhů, ve spojení s makroekonomickými politikami zaměřenými na růst a stabilitu, protože značným způsobem ovlivňují jejich schopnost přiměřeně se přizpůsobovat šokům.
Reforms catering for more adaptable, inclusive and integrated labour markets, more competition on product markets and deeper financial market integration accompanied by growth and stability-oriented macroeconomic policies are particularly salient for euro-area Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks.
Ve snaze přispět k mezinárodní ekonomické stabilitě a zajistit lepší zastoupení svých hospodářských zájmů se eurozóna musí plně podílet na mezinárodní spolupráci v oblasti měnové a hospodářské politiky.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Přestože zavedení dvouletého předsednictví Euroskupiny od roku 2005 přineslo vnějšímu zastupování eurozóny větší stabilitu, její vnější zastupování je třeba dále zdokonalit v souladu se stávajícími dohodami, aby eurozóna mohla plnit vedoucí strategickou úlohu při rozvoji globálního ekonomického systému, která bude odpovídat jejímu hospodářskému významu.
While the appointment of a Eurogroup President for a two-year term of office as of 2005 has brought greater stability to the external representation of the euro-area, the external representation of the euro-area should be further improved in line with the existing agreements, so that the euro-area can take a leading strategic role in the development of the global economic system that is commensurate with its economic weight.
Vzájemná provázanost a potřeba společné agendy jsou v eurozóně nejsilnější.
Spill-over effects are most powerful and the need for a common agenda is strongest in the euro-area.
Společná měna a společná měnová politika dodávají koordinaci zvláštní rozměr, který by mohl posílit úlohu eurozóny při dosahování růstu a vytváření pracovních míst v celé Unii.
Sharing a common currency and a common monetary policy offers an extra dimension to coordination that could strengthen the role of the euro-area in delivering growth and jobs for the whole EU.
Hlavní směr č. 6 – Přispívat k dynamickému a řádnému fungování hospodářské a měnové unie; k tomu potřebují členské státy eurozóny zajistit lepší koordinaci svých hospodářských a rozpočtových politik, a zejména
Guideline 6. To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro-area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular:
věnovat zvláštní pozornost udržitelnosti svých veřejných financí v plném souladu s Paktem o stabilitě a růstu;
pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact;
přispívat ke kombinaci politik, která podporuje hospodářské oživení a je slučitelná s cenovou stabilitou, a tím posiluje důvěru mezi podnikateli a spotřebiteli v krátkodobém výhledu, přičemž v dlouhodobém výhledu je slučitelná s udržitelným růstem;
contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth;
prosazovat strukturální reformy, které zvýší dlouhodobý potenciální růst eurozóny a zlepší její produktivitu, konkurenceschopnost a ekonomické přizpůsobení asymetrickým šokům, a věnovat zvláštní pozornost politikám zaměstnanosti a
press forward with structural reforms that will increase euro-area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies; and
zajistit, aby vliv eurozóny na globální ekonomický systém odpovídal jejímu hospodářskému významu.
ensure that the euro-area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
Pro zvýšení růstového potenciálu Unie a pro podporu makroekonomické stability jsou nezbytné strukturální reformy, protože zvyšují efektivitu a přizpůsobivost evropského hospodářství.
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
K růstu produktivity přispívají hospodářská soutěž, lidský kapitál, investice a inovace.
Productivity gains are fuelled by competition, human capital, investment, innovation.
Poté, co Evropa po více než deset let zaostávala v růstu produktivity za USA, se růst produktivity v Unii od poloviny roku 2005 zrychluje, i když v mnoha odvětvích služeb se zastavil.
After lagging US productivity growth for more than a decade, productivity growth in the EU has accelerated since mid-2005, although productivity growth in several service sectors has stalled.
Udržení tohoto vývojového trendu je pro Unii velkou výzvou, zejména s ohledem na její stárnoucí populaci.
Sustaining this improvement is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Odhaduje se, že samotné stárnutí populace sníží stávající míru potenciálního růstu téměř o polovinu.
Population ageing alone is estimated to reduce by nearly half the current rate of potential growth.
Pro zachování životní úrovně a její budoucí zvýšení, jakož i pro zajištění vysoké úrovně sociální ochrany, je tedy nezbytně nutné růst produktivity znovu urychlit, zajistit lépe vzdělanou, kvalifikovanou a motivovanou pracovní sílu a zvýšit počet odpracovaných hodin.
A continuation of the productivity upswing, better educated, skilled and motivated labour force and increasing the hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and to ensure a high level of social protection.
Větší spolupráce mezi jednotlivými úrovněmi státní správy navíc umožní soudržnější, koordinovanější a účinnější tvorbu příslušných politik.
Moreover, greater cooperation between the different government levels will allow for more coherent, coordinated and effective policy making.
Znalosti a inovace — hnací síly udržitelného růstu
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Znalosti nabyté prostřednictvím investic do výzkumu a vývoje, inovací, vzdělání, kvalifikací a celoživotního učení jsou hlavní hnací silou dlouhodobého růstu.
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation, education, skills and life long learning, is a key driver of long-run growth.
Politiky zaměřené na zvyšování investic do znalostí a na posilování inovační schopnosti hospodářství Unie jsou ústředním prvkem Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Proto se vnitrostátní a regionální programy pro období 2007–2013 v souladu s lisabonskými cíli ve zvýšené míře zaměřují na investice do těchto oblastí.
This is why national and regional programmes for the period 2007-2013 have been increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje s cílem zřídit evropský prostor znalostí
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
Vysoká úroveň výzkumu a vývoje představuje klíčový vstup pro inovační proces, a proto významně přispívá k naší budoucí konkurenceschopnosti.
A high level of R & D is a crucial input to the innovative process and therefore makes an important contribution to our future competitiveness.
Výzkum a vývoj má na hospodářský růst vliv v mnoha ohledech: zaprvé může přispívat k vytváření nových trhů nebo výrobních postupů; zadruhé může vést k postupnému zlepšování již existujících výrobků a výrobních postupů; zatřetí zvyšuje schopnost země osvojovat si nové technologie; a začtvrté prosazuje inovační potenciál.
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies; and fourth, it promotes the innovative potential.
Při dosahování udržitelného růstu hrají významnou úlohu environmentální technologie a ekologické inovace.
In achieving sustainable growth, environmental technologies and eco-innovation play an important role.
Unie v současné době věnuje na výzkum a vývoj přibližně 1,85 % svého HDP (v jednotlivých členských státech je to však v rozmezí od necelých 0,5 % do téměř 4 % HDP).
The EU is currently spending about 1,85 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to nearly 4 % of GDP across Member States).
Výdaje na výzkum a vývoj vyjádřené v poměru k HDP od roku 2000 mírně klesají.
The level of R & D spending compared to GDP has slightly decreased since 2000.
Navíc jen zhruba 55 % výdajů na výzkum financuje v Unii podnikatelský sektor.
Moreover, only around 55 % of research spending in the EU is financed by the business sector.
Nízké úrovně soukromých investic do výzkumu a vývoje jsou jednou z nejdůležitějších příčin odstupu mezi Unií a USA v oblasti inovací.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanations for the EU/US innovation gap.
Je proto třeba postupovat rychleji ve vytváření Evropského výzkumného prostoru, včetně plnění společného cíle Unie, kterým je zvýšení investic do výzkumu na 3 % HDP do roku 2010.
More rapid progress towards establishing the European Research Area, including meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP by 2010 is needed.
Členské státy se vyzývají, aby podaly zprávy o svých výdajových cílech v oblasti výzkumu a vývoje a o opatřeních k jejich dosažení v rámci svých národních programů reforem a výročních zprávách o provádění a aby se přitom zaměřily zejména na začlenění evropského rozměru do svých vnitrostátních politik týkajících se výzkumu a vývoje.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets and the measures to achieve these in their National Reform programmes and the annual Implementation Reports paying attention in particular to integrating the European dimension within their national R & D policies.