natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Členské státy by měly přijmout komplexní a konkrétní strategie pro zlepšování právní úpravy, včetně vhodných institucionálních struktur, kontrolních nástrojů a zdrojů, a zapojit do procesu důležité zúčastněné subjekty.
More generally, Member States should adopt a comprehensive and explicit better regulation strategy, including appropriate institutional structures, monitoring tools and resources and involving appropriate stakeholders.
Rovněž by měly systematicky posuzovat náklady a přínosy legislativních podnětů a revizí.
Member States should systematically assess costs and benefits of legislative initiatives and revisions.
Měly by zlepšit kvalitu právní úpravy při zachování jejích cílů a stávající právní předpisy zjednodušit.
They should improve the quality of regulation, while preserving their objectives, and simplify existing legislation.
Také by měly obsáhle konzultovat otázky nákladů a přínosů svých regulačních iniciativ, zejména pokud znamenají kompromisy mezi různými politickými cíli.
They should consult widely on the costs and benefits of regulatory initiatives; particularly where trade-offs between different policy objectives are implied.
Členské státy by rovněž měly zajistit plné zvážení vhodných alternativních řešení k právní úpravě.
Member States should also ensure that appropriate alternatives to regulation are given full consideration.
To je obzvláště důležité pro malé a střední podniky, které obvykle mají omezené prostředky na řešení normativních požadavků uložených právními předpisy Společenství i vnitrostátními právními předpisy.
This is especially important for small and medium-sized enterprises (SMEs), which usually have only limited resources to deal with the regulatory requirements imposed by both Community and national legislation.
Proto je zejména třeba zvážit, zda by malé a střední podniky mohly být zcela nebo částečně osvobozeny od správních požadavků.
Hence, special consideration should be given to whether SMEs could be exempted in total or in part from administrative requirements.
Hlavní směr č. 14 – Vytvořit podnikatelské prostředí s větší konkurencí a podporovat soukromé iniciativy prostřednictvím zlepšování právní úpravy; k tomu by členské státy měly
Guideline 14. To create a more competitive business environment and encourage private initiative through better regulation, Member States should:
snížit administrativní zátěž ukládanou podnikům, zejména malým, středním a začínajícím podnikům;
reduce the administrative burden that bears upon enterprises, particularly on SMEs and startups;
zlepšovat kvalitu stávajících i nových předpisů a zároveň zachovávat jejich cíle prostřednictvím systematického a důkladného posuzování jejich hospodářských, sociálních (včetně zdravotních) a environmentálních dopadů při zohlednění pokroku v měření administrativní zátěže spojené s právní úpravou, jakož i dopad na konkurenceschopnost, včetně otázek prosazování;
improve the quality of existing and new regulations, while preserving their objectives, through a systematic and rigorous assessment of their economic, social (including health) and environmental impacts, while considering and making progress in measurement of the administrative burden associated with regulation, as well as the impact on competitiveness, including in relation to enforcement;
podporovat podniky při rozvíjení jejich firemní společenské odpovědnosti.
encourage enterprises in developing their corporate social responsibility.
Evropa musí účinněji napomáhat rozvoji podnikatelského ducha a potřebuje více podniků, které budou ochotny zabývat se tvůrčími a inovačními projekty.
Europe needs to foster its entrepreneurial drive more effectively and it needs more firms willing to embark on creative or innovative ventures.
Politiky by měly vytvořit rámec pro inovativní malé a střední podniky, jež mají potenciál pro vysokou přidanou hodnotu a vysoký růst.
Policies should create a framework for innovative SMEs that have the potential for high added value and high growth.
Měla by být podporována výuka v oblasti podnikání ve všech formách vzdělávání a odborné přípravy a měla by být zajištěna odpovídající kvalifikace.
Learning about entrepreneurship through all forms of education and training should be supported and relevant skills provided.
Rozměr podnikání by měl být začleněn do celoživotního vzdělávacího procesu už od školních začátků.
The entrepreneurship dimension should be integrated in the life long learning process from school.
Měla by být podporována spolupráce s podniky.
Partnerships with companies should be encouraged.
Zakládání a růst podniků je možné podporovat zlepšením podmínek pro přístup k financování, účinnějšími službami finančního zprostředkovatelství nebo posílením ekonomických iniciativ.
The creation and growth of businesses can be encouraged by improving conditions for access to finance, more efficient financial intermediation, and strengthening economic incentives.
To může být spojeno s úpravou daňových systémů tak, aby odměňovaly úspěch, se snižováním vedlejších nákladů na pracovní sílu nebo omezováním administrativní zátěže pro začínající podniky, zejména poskytováním příslušných služeb pro podporu podnikání (zvláště pro mladé podnikatele) a zřizováním jednotných kontaktních míst.
This can include adapting tax systems to reward success, reducing non-wage labour costs and reducing the administrative burdens for start-ups, notably through the provision of relevant business support services (especially for young entrepreneurs) and setting up of single contact points.
Zvláštní důraz by měl být kladen na usnadnění převodu vlastnických práv, mimo jiné i u rodinných podniků, a zlepšování revitalizačních a restrukturalizačních postupů, zejména prostřednictvím účinnější úpravy úpadkového práva.
Particular emphasis should be put on facilitating the transfer of ownership including of family businesses, and improving rescue and restructuring proceedings in particular with more efficient bankruptcy laws.
Členské státy by měly rovněž podporovat šíření IKT mezi malými a středními podniky, aby se za přispění správních postupů on-line zvýšila produktivita a posílil vývoz.
Member States should also promote the diffusion of ICT to SMEs in order to improve productivity and to foster exportation by fostering online administrative procedures.
Náležitou pozornost je třeba věnovat zvláštním překážkám, s nimiž se setkávají podnikatelky, a také stanovení a rozvíjení podpory, jež by pomohla počet podnikatelek zvýšit.
Due regard is needed to the particular barriers experienced by women entrepreneurs and to identify and develop support to increase the number of women entrepreneurs.
Návrhy, které budou součástí nového „zákona o malých podnicích“ pro Unii a které předloží Komise, by měly být koncipovány tak, aby přispěly k využití potenciálu malých a středních podniků, pokud jde o růst a zaměstnanost.
The proposals which will be part of the upcoming ‘Small Business Act’ for the EU to be presented by the Commission, should be designed so as to ensure they contribute to unlocking the growth and jobs potential of SMEs.
Hlavní směr č. 15 – Podporovat podnikatelskou kulturu a vytvořit prostředí podporující malé a střední podniky; k tomu by členské státy měly
Guideline 15. To promote a more entrepreneurial culture and create a supportive environment for SMEs, Member States should:
zlepšit dostupnost finančních prostředků s cílem podpořit vznik a růst těchto podniků, zejména dostupnost mikroúvěrů a jiných forem rizikového kapitálu;
improve access to finance, in order to favour their creation and growth, in particular micro-loans and other forms of risk capital;
posílit ekonomické pobídky, včetně zjednodušení daňových systémů a omezení vedlejších nákladů na pracovní sílu;
strengthen economic incentives, including by simplifying tax systems and reducing non-wage labour costs;
posílit inovační potenciál malých a středních podniků;
strengthen the innovative potential of SMEs;
poskytovat relevantní podpůrné služby, jako je vytváření jednotných kontaktních míst a podpora národních podpůrných sítí pro podniky, s cílem podpořit vznik a růst těchto podniků v souladu s chartou pro malé podniky.
provide relevant support services, like the creation of one-stop contact points and the stimulation of national support networks for enterprises, in order to favour their creation and growth in line with Small firms’ Charter.
Dále by členské státy měly podporovat vzdělávání a odbornou přípravu pro malé a střední podnikání.
In addition, Member States should reinforce entrepreneurship education and training for SMEs.
Členské státy by rovněž měly usnadnit převod vlastnických práv, modernizovat případně úpadkové právo a zdokonalit revitalizační a restrukturalizační postupy.
They should also facilitate the transfer of ownership, modernise where necessary their bankruptcy laws, and improve their rescue and restructuring proceedings.
Viz též integrované hlavní směry „Podporovat efektivní rozdělování zdrojů zaměřené na růst a zaměstnanost“ (č. 3) a „Usnadnit inovace ve všech podobách“ (č. 8, č. 23 a č. 24).
See also integrated guidelines ‘To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources’ (No 3) and ‘To facilitate all forms of innovation’ (No 8, No 23 and No 24).
Moderní infrastruktura (doprava, energetika, digitální komunikace) představuje důležitý faktor ovlivňující atraktivitu jednotlivých míst.
Modern infrastructure (transport, energy and digital communication) is an important factor affecting the attractiveness of locations.
Usnadňuje mobilitu osob, zboží a služeb po celé Unii.
It facilitates mobility of persons, goods and services throughout the Union.
Vzájemně propojené a interoperabilní transevropské sítě pomáhají snižováním nákladů na dopravu a komunikaci a rozšiřováním trhů rozvíjet a posilovat mezinárodní obchod a zásadně podporují dynamiku vnitřního trhu.
By reducing transport and communication costs and by widening markets, interconnected and interoperable trans-European networks help foster international trade and fuel internal market dynamics.
Probíhající liberalizace evropských síťových odvětví navíc povzbuzuje hospodářskou soutěž a zvyšuje efektivitu v těchto odvětvích.
Moreover, the ongoing liberalisation of European network industries fosters competition and drives efficiency gains in these sectors.
Pokud jde o budoucí investice do evropské infrastruktury, za prioritu by měla být považována realizace 30 prioritních dopravních projektů určených v rámci hlavních směrů pro transevropskou dopravní síť (TEN) Evropským parlamentem a Radou a také dokončení přeshraničních projektů rychlého startu („quick-start“) v oblastech dopravy, obnovitelné energie, širokopásmové komunikace a výzkumu, které byly dohodnuty v rámci evropské iniciativy pro růst, a provádění dalších dopravních projektů podporovaných Fondem soudržnosti.
In terms of future investment in European infrastructure, the implementation of 30 priority transport projects identified by Parliament and Council in the trans-European network (TEN) transport guidelines, as well as the completion of the quick-start cross-border projects for transport, renewable energy and broadband communications and research (identified under the European Initiative for Growth) and the implementation of the other transport projects, supported by the Cohesion Fund should be a priority.
Rovněž je třeba řešit nedostatky v infrastruktuře v některých zemích.
Infrastructure bottlenecks within countries also need to be tackled.
Vhodné systémy stanovování cen za používání infrastruktury mohou přispět k efektivnímu využívání infrastruktury a k vývoji udržitelné rovnováhy mezi jednotlivými způsoby dopravy.
Appropriate infrastructure pricing systems can contribute to the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance.
Hlavní směr č. 16 – Rozšiřovat, zlepšovat a propojovat evropskou infrastrukturu a dokončit prioritní přeshraniční projekty se zvláštním zaměřením na dosažení vyšší integrace národních trhů v rámci rozšířené Unie; k tomu by členské státy měly
Guideline 16. To expand, improve and link up European infrastructure and complete priority cross-border projects with the particular aim of achieving a greater integration of national markets within the enlarged EU. Member States should:
rozvíjet vhodné podmínky pro úsporné infrastruktury v oblasti dopravy, energetiky a IKT – přednostně infrastruktury zahrnuté v sítích TEN – doplňováním mechanismů Společenství, zejména v přeshraničních úsecích nebo okrajových regionech, protože se jedná o hlavní podmínku úspěšného otevření síťových odvětví hospodářské soutěži;
develop adequate conditions for resource-efficient transport, energy and ICT infrastructures, in priority, those included in the TEN networks, by complementing Community mechanisms, including in particular cross-border sections and peripheral regions, as an essential condition to achieving a successful opening up of the network industries to competition;
zvážit vytvoření partnerství veřejného a soukromého sektoru;
consider the development of public-private partnerships;
zvážit otázku vhodného systému stanovování cen za používání infrastruktury s cílem zajistit efektivní využívání infrastruktury a zavedení udržitelné rovnováhy mezi jednotlivými způsoby dopravy, která zdůrazní posun v technologiích a inovace a náležitě zohlední environmentální náklady a dopad na růst.
consider the case for appropriate infrastructure pricing systems to ensure the efficient use of infrastructure and the development of a sustainable modal balance, emphasising technology shift and innovation and taking due account of environmental costs and the impact on growth.
Viz též integrovaný hlavní směr „Usnadnit rozšiřování a efektivní využívání IKT a vybudovat všem přístupnou informační společnost“ (č. 9).
See also integrated guideline ‘To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society’ (No 9).
k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2008 a k provádění politik zaměstnanosti členských států
on the 2008 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies
s ohledem na závěry zasedání Evropské rady ve dnech 13. a 14. března 2008,
Having regard to the conclusions of the European Council on 13 and 14 March 2008,
Rada v červenci roku 2005 přijala doporučení týkající se hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství (2005 až 2008) [1] a rozhodnutí o hlavních směrech politik zaměstnanosti členských států [2], které společně tvoří „integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost“.
The Council adopted in July 2005 a Recommendation on the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community (2005 to 2008) [1] and a Decision on Guidelines for the employment policies of the Member States [2], which together form the ‘Integrated guidelines for growth and jobs’.
Členské státy byly vyzvány, aby vzaly integrované hlavní směry pro růst a zaměstnanost v úvahu při tvorbě svých národních programů reforem.
Member States were invited to take the Integrated guidelines for growth and jobs into account in their national reform programmes (hereinafter ‘NRPs’).
Členské státy předložily do října roku 2005 své národní programy reforem, které Komise posoudila a podala o tom zprávu ve svém příspěvku k jarnímu zasedání Evropské rady v roce 2006.
Member States submitted their NRPs by October 2005, which the Commission assessed and reported on in its contribution to the 2006 Spring European Council.
Evropská rada na jarním zasedání v roce 2006 vzala tyto dokumenty na vědomí a stanovila čtyři prioritní oblasti (výzkum a vývoj a inovace, podnikatelské prostředí, pracovní příležitosti a integrovaná energetická politika), v jejichž rámci se dohodla na omezeném počtu konkrétních opatření, u nichž vyzvala členské státy, aby je dokončily do konce roku 2007.
The 2006 Spring European Council took note of these documents and identified four priority areas (R & D and innovation, business environment, employment opportunities and an integrated energy policy) within which it agreed a limited number of specific actions which it urged Member States to complete before the end of 2007.
V souladu se závěry jarního zasedání Evropské rady v roce 2006 předložily členské státy své výroční zprávy o provádění národních programů reforem (prováděcí zprávy).
In accordance with the conclusions of the 2006 Spring European Council, the Member States presented annual reports on the implementation of the national reform programmes (implementation reports).
Komise provedla analýzu těchto prováděcích zpráv a svá zjištění předložila ve výroční zprávě o pokroku pro rok 2007.
These implementation reports were analysed by the Commission, which presented its findings in the 2007 Annual Progress Report.
Na základě této analýzy byla v roce 2007 vydána řada doporučení pro jednotlivé členské státy.
On the basis of this analysis, a number of country-specific recommendations were issued to the Member States in 2007.
Aby provádění Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost probíhalo soudržným a integrovaným způsobem, byla tato doporučení přijata v jediném nástroji, totiž doporučení Rady 2007/209/ES ze dne 27. března 2007 k aktualizaci hlavních směrů hospodářských politik členských států a Společenství pro rok 2007 a k provádění politik zaměstnanosti členských států [3].
In order to pursue the Lisbon strategy for growth and jobs in a coherent, integrated manner, these recommendations were adopted in a single instrument, in the Council Recommendation 2007/209/EC of 27 March 2007 on the 2007 update of the broad guidelines for the economic policies of the Member States and the Community and on the implementation of Member States’ employment policies [3].
Tento přístup odrážel integrovanou strukturu národních programů reforem a zpráv o jejich provádění i nezbytný soulad mezi hlavními zásadami politiky zaměstnanosti a hlavními směry hospodářské politiky uvedenými v čl. 99 odst. 2, jak je zdůrazněno v čl. 128 odst. 2 Smlouvy.
This approach reflected the integrated structure of the NRPs and implementation reports, as well as the necessary consistency between the employment guidelines and the Article 99(2) broad economic policy guidelines, as underlined in Article 128(2) of the Treaty.
Komise analyzovala reakce na doporučení, jež byly uvedeny v prováděcích zprávách členských států z roku 2007, a předložila analýzu těchto reakcí ve strategické zprávě.
The Commission analysed the response to the recommendations as presented in the 2007 Implementation Reports of the Member States, and has presented its analysis of this response in the Strategic Report.
Na základě této analýzy a vzhledem k tomu, že provedení strukturálních reforem vyžaduje určitý čas, navrhuje tento dokument, aby daná doporučení byla z velké části zachována a upřesněna na základě pokroku, jehož bylo dosaženo od přijetí doporučení na jaře roku 2007.
On the basis of this analysis, and recognising that it takes some time to implement structural reforms, this document provides a proposal to largely maintain these recommendations, fine-tuning them in light of progress made since their adoption in spring 2007.
Aby byla Lisabonská strategie pro růst a zaměstnanost plně provedena, mělo by toto doporučení obsahovat také konkrétní doporučení určená členským státům eurozóny.
To implement fully the Lisbon strategy for growth and jobs, this Recommendation should also contain specific recommendations to the Member States belonging to the euro area.
V zájmu posílení koordinace reforem a zlepšení procesu mnohostranného dohledu v Radě by členské státy měly stanovit podrobná a konkrétní opatření týkající se konkrétních reakcí jejich politik na doporučení pro jednotlivé země a bodů, jež je nutno sledovat v jejich národních programech reforem a následných výročních prováděcích zprávách. Komise by navíc měla navrhovaným doporučením poskytnout analytičtější podporu,
In order to reinforce coordination of reforms and enhance the multilateral surveillance process in Council, Member States should set out detailed and concrete actions addressing their specific policy responses to the country-specific recommendations and ‘points to watch’ in their national reform programmes and the subsequent annual implementation reports, and furthermore the Commission should provide more analytical underpinning to the proposed recommendations,
DOPORUČUJE, aby členské státy přijaly opatření v souladu se zásadami uvedenými v příloze a podaly o nich následnou zprávu ve svých příštích programech v rámci obnovené Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
HEREBY RECOMMENDS that Member States should take action along the lines set out in the Annex and report on their follow-up in their next programmes in the framework of the renewed Lisbon strategy for growth and jobs.
Úř. věst. L 92, 3.4.2007, s. 23.
OJ L 92, 3.4.2007, p. 23.
S ohledem na prováděcí zprávu Belgie z roku 2007 a posouzení pokroku při provádění hlavních strukturálních reforem ze strany Komise a na základě integrovaných hlavních směrů pro růst a zaměstnanost lze vyslovit tyto závěry:
In the light of Belgium’s 2007 Implementation Report and the Commission’s assessment of progress made to implement key structural reforms and based on the Integrated guidelines for growth and jobs, the following conclusions are appropriate:
Při provádění národního programu reforem v období 2005–2007 dosáhla Belgie velkého pokroku.
Belgium has made good progress in implementing its National Reform Programme (NRP) over the 2005-2007 period.
Rovněž vykazuje určitý pokrok při naplňování závazků schválených na zasedání Evropské rady na jaře roku 2006 ve všech čtyřech prioritních oblastech činnosti.
Belgium has shown some progress in fulfilling the commitments agreed by the 2006 Spring European Council in the four priority action areas.
Z prováděcí zprávy vyplývá, že došlo k určitým reakcím politik na doporučení Evropské rady, stále je však nutná další reforma.
The Implementation Report shows some policy response to the Council recommendations, but further reform is still necessary.
Projevily se určité reakce v dodatečných oblastech označených v závěrech Rady jako oblasti, jimž je třeba věnovat pozornost.
There has been some response on the additional areas identified in the Council conclusions as requiring attention.
Prováděcí zpráva se také výslovně zabývá doporučeními určenými členským státům eurozóny.
The Implementation Report also specifically addresses the recommendations issued to the euro area countries.
K silným stránkám uvedeným v prováděcí zprávě Belgie z roku 2007 patří politiky pro snižování emisí a slibné výsledky systému vedení a sledování nezaměstnaných osob.
Among the strengths shown by Belgium’s 2007 Implementation Report are the emission reduction policies and the promising results of the guidance and monitoring system of unemployed people.
Nejvyšší prioritu má řešení problémů v těchto oblastech politiky belgického národního programu reforem: snížení daňového zatížení práce při současném posilování fiskální konsolidace a zlepšování výkonnosti trhu práce.
The policy areas in the Belgian NRP where challenges need to be tackled with the highest priority are reducing the tax burden on labour whilst strengthening fiscal consolidation and improving labour market performance.
Z těchto důvodů se Belgii doporučuje
Against this background it is recommended that Belgium:
pokračovat v úsilí o další snížení daňového zatížení práce směrem k průměru sousedních zemí, zejména snížením daňového zatížení pracovníků s nízkou kvalifikací, a zároveň posilovat fiskální konsolidaci,
continue its efforts to further reduce the tax burden on labour towards the average of its neighbouring countries, especially by reducing the tax wedge on low-skilled workers, while strengthening fiscal consolidation,