natgillin/translations-raw huggingface dataset:
„Nákup sdělovacích prostředků“ je definován jako plánování a nákup vysílacích časů a/nebo místa v různých sdělovacích prostředcích, včetně televize, rozhlasu, novin, časopisů, plakátové reklamy a internetu.
‘Media buying’ is defined as planning and purchasing time and/or space in various media, including television, radio, newspapers, magazines, billboards and the Internet.
Z tohoto pohledu mohou podpory odvětví pro přenos televizního signálu prostřednictví sítě DVB-T narušit hospodářskou soutěž v různých jiných odvětvích médií.
From this perspective, sectoral aid to television via DVB-T has the potential to distort competition in a number of other media sectors.
V rovině provozovatelů vysílací sítě narušuje opatření hospodářskou soutěž dvojím způsobem.
At the level of network operators, the measure distorts competition in two ways.
Zaprvé, poskytnutí příspěvku umožňuje provozovateli sítě DVB-T, aby na velkoobchodním trhu od provozovatelů vysílání požadoval vyšší poplatky za přenos, než jaké by požadoval za obvyklých tržních podmínek.
Firstly, on the wholesale market, the presence of a subsidy allows the operator of the DVB-T network to charge broadcasters higher transmission prices than under normal market conditions.
Zadruhé, a to má větší význam, selektivní podpora a „umělý“ rozvoj konkurenční přenosové technologie na trhu koncových spotřebitelů omezuje rozhodování diváků mezi různými přenosovými trasami, zejména mezi DVB-T, kabelovým připojením a satelitním příjmem.
Secondly and more importantly, on the retail market, the selective support and ‘artificial’ development of a competing transmission technology affect the viewers’ decision between the different broadcasting platforms, in particular DVB-T, cable and direct-to-home satellite.
U kartelů a fúzí se o zaměnitelnosti mezi různými přenosovými trasami na trhu koncových spotřebitelů rozhodovalo na individuálním základě každého případu [63].
In antitrust and merger cases, the substitutability between the different broadcasting platforms at retail level has been decided on a case-by-case basis [63].
V poslední době však vzniká tendence definovat jediný trh pro přenosové služby bez ohledu na platformu přenosu [64].
More recently, however, there is a tendency to define a single market for broadcasting services, irrespective of the transmission platform [64].
V této skutečnosti se mimo jiné odráží jednak vznik DVB-T, díky které se zvýšila kapacita pozemní platformy, a jednak snížení cen za přijímače jako jsou kódy k příjmu satelitního signálu nebo Set-Top-Boxy, a tím se omezil tzv. efekt „lock-in“ [65].
This reflects inter alia the advent of DVB-T, which has increased the capacity of the terrestrial platform, and the decrease in the prices for reception equipment such as satellite dishes or set-top boxes, which has reduced the ‘lock-in effect’ [65].
V Německu nabízejí všechny tři platformy velký počet neplacených televizních programů, z čehož vyplývá jistá podobnost nabídky.
In Germany all three transmission platforms offer a large number of free-to-air television channels, which points to a certain similarity of offer.
DVB-T ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko přitom poskytuje se svými v současné době 28 programy téměř stejně rozsáhlou nabídku jako analogová kabelová televize (s ca. 34 programy), což je nejvíce rozšířená platforma přenosu ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko.
More specifically, the current offer of in total 28 channels in DVB-T in Berlin-Brandenburg is nearly as comprehensive as the offer in analogue cable (with about 34 channels), which is the most common transmission platform in Berlin-Brandenburg.
DVB-T zahrnuje zejména všechny významné televizní programy, měřeno podle podílu diváků a příjmů z reklamy [66].
In particular, DVB-T includes all important programme channels in terms of viewer share and advertising revenue [66].
Ze stížností, doručených od provozovatelů satelitních a kabelových systémů lze především usoudit, že platformy jsou vnímány jako zaměnitelné.
Moreover, the complaints received from satellite and cable operators suggest a perceived substitutability between platforms.
K oblasti spolkových zemí Berlín a Braniborsko navíc existují empirické údaje o zaměnitelnosti různých přenosových tras a zejména o konkurenčním účinku zavedení DVB-T na kabelový přenos.
In the case of Berlin-Brandenburg, there is also empirical evidence of the substitutability between the different transmission platforms and, more particularly, of the competitive effect of the DVB-T launch on cable.
Údaje získané ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko během přechodu a po něm ukazují, že pozemní způsob přenosu získal po přechodu na významu a že kabelový přenos byl v určitém rozsahu nahrazen pozemním přenosem, ačkoliv nahrazení se zpočátku, tj. během přechodu, vyvíjelo spíše opačným směrem [67].
The data collected during and after the switch-over in Berlin-Brandenburg show that the position of the terrestrial transmission has been strengthened since switch-over and there has been some substitution of cable by terrestrial transmission even though the substitution was initially, i.e. during switch-over, stronger in the other direction [67].
V grafu 1 je znázorněno, že se v současné době výrazně zvýšil podíl berlínských a braniborských domácností na pozemním příjmu televizního vysílání, z 5,3 % v roce 2004 na 11,4 % v roce 2005.
Figure 1 shows that, most recently, the share of households in Berlin-Brandenburg relying on terrestrial TV reception has increased very strongly from 5,3 % in 2004 to 11,4 % in 2005.
Kromě toho předložily provozovatelé kabelových systémů údaje dokládající, že se od digitálního přechodu výrazně zvýšil jejich podíl výpovědí (podíl zákazníků, kteří vypověděli svoji smlouvu, „churn rate“) (viz graf 2) [68].
Moreover, cable operators have submitted data showing that their churn rate (rate of customers cancelling their subscription) has increased significantly since the digital terrestrial switch-over (see Figure 2) [68].
Důvody, proč diváci dali přednost DVB-T před kabelovým přenosem, spočívají podle provedeného průzkumu především v tom, že příjem DVB-T je zdarma, zatímco za příjem kabelové televize se musí platit měsíční poplatek [69].
Among the reasons why viewers opt for DVB-T instead of cable, a survey has identified in particular the fact that DVB-T reception is free of charge while cable requires a monthly subscription fee [69].
Graf 2
Figure 2
Změna čistého počtu zákazníků regionálního provozovatele kabelových systémů v Berlíně
Change in net number of customers of a regional cable provider in Berlin
Základ: přibližně 70 000
Basis: about 70 000 subscribers
Změna počtu zákazníků netto
Change in net number of customers
Období přechodu 1.11.2002–27.2.2003
Switch-over period 1.11.2002-27.2.2003
Podle názoru Německa svědčí v neprospěch nahraditelnosti platforem skutečnost, že v návaznosti na zavedení DVB-T ve spolkových zemích Berlín a Braniborsko se žádný provozovatel vysílání nezaměřil na přenos prostřednictvím satelitních nebo kabelových systémů.
Germany has maintained that the lack of substitutability is apparent from the fact that no broadcaster has abandoned transmission via satellite or cable following the launch of DVB-T in Berlin-Brandenburg.
Tento argument se však týká velkoobchodního trhu přenosu, kde ve skutečnosti provozovatelé vysílání považují různé přenosové trasy spíše za doplňkové než za nahraditelné.
This argument relates, however, to the wholesale transmission market, where broadcasters may indeed regard the different transmission platforms as complementary rather than substitutable.
Musí se však jasně rozlišovat mezi velkoobchodním trhem, na kterém provozovatelé vysílání kupují přenosovou kapacitu od provozovatelů sítí, a mezi trhem koncových zákazníků, na kterém diváci přijímají od provozovatelů sítí obsah vysílání.
A clear distinction needs to be made between the wholesale market, where broadcasters buy transmission capacity from platform operators, and the retail market, where viewers receive transmissions of broadcasting content from platform operators.
Na trhu koncových zákazníků považují diváci různé přenosové trasy za nahraditelné a změny mezi platformami oslabují dotčené provozovatele sítí, zejména provozovatele kabelových systémů, kteří musejí nést bezprostřední ztrátu příjmů z důvodu poklesu poplatků zákazníků.
In the retail market, viewers regard the different transmission platforms as substitutes and migration between the platforms weakens the respective platform operators concerned, most notably cable operators, which suffer an immediate fall in income from subscription fees.
S ohledem na budoucí užití DVB-T by mohlo dojít k narušení hospodářské soutěže daleko nad rámec současné struktury trhu a to by se mohlo dotýkat kromě bezplatného televizního vysílání také nově vznikajících trhů.
In view of future applications of the DVB-T network, the distortion of competition may well go beyond the current market structure and affect new markets besides free-to-air television.
DVB-T může nabídnout služby placeného televizního vysílání, jak ukazuje vývoj v jiných členských státech [70].
DVB-T has the potential for supplying pay-TV services, as clearly shown by developments in other Member States [70].
Jakmile bude síť DVB-T vybudována, může se přenos televizního signálu kombinovat i s telekomunikačními službami.
Once the DVB-T network is in place, broadcasting transmission may also be combined with telecommunication services.
Na závěr Německo výslovně konstatovalo, že jedním z cílů opatření je podporovat hospodářskou soutěž mezi různými infrastrukturami pro přenos televizního signálu, zejména kabelovým, satelitním a pozemním způsobem přenosu.
Finally, Germany has stated explicitly that one of the objectives of the measure is to promote competition between different infrastructures for television transmission, in particular cable, satellite and terrestrial transmission.
Opatření tak zvyšuje možnost volby spotřebitele a brání tomu, aby provozovatelé kabelových systémů získali ve velké části spolkových zemí Berlín a Braniborsko monopolní postavení.
According to this view, the measure gives consumers a greater choice and prevents cable from gaining a monopoly in large parts of Berlin-Brandenburg.
Aniž by se zde Komise zabývala správností těchto argumentů [71], konstatuje, že Německo tím zřejmě připouští, že mezi různými přenosovými trasami existuje určitý stupeň hospodářské soutěže.
Leaving aside for the moment the merits of these arguments [71], the Commission notes that Germany seems to acknowledge that there is a certain degree of competition between the different broadcasting transmission platforms.
Dopady na obchod
Effect on trade
Podle názoru Komise opatření ovlivňuje obchod mezi členskými státy.
The Commission considers that the measure in question affects trade between Member States.
Soukromí provozovatelé vysílání, jako skupina RTL a ProSiebenSat.1, působí i na trzích televizní reklamy a filmových práv v zahraničí, kde konkurují jiným provozovatelům vysílání a telekomunikačním společnostem.
CSBs like RTL Group and ProSiebenSat.1 are internationally active on the markets for television advertising and for film rights, where they compete with other broadcasters and telecommunications companies.
Společnosti vysílající pozemním způsobem, jako je dceřinná společnost společnosti Deutscher Telekom, společnost T-Systems, konkurují provozovatelům kabelových systémů a mediálním koncernům jako UPC (Liberty Media), provozovatelům satelitních systémů jako SES Astra, NSAB a Eutelsat a jiným společnostem, které nabízejí provozovatelům vysílání služby v rámci infrastruktury.
Terrestrial network operators like Deutsche Telekom's subsidiary T-Systems compete with cable operators and media corporations like UPC (Liberty Media), satellite operators like SES Astra, NSAB and Eutelsat, and others offering infrastructure services to broadcasters.
Stejné dotčené subjekty aktivní v mezinárodním měřítku soutěží na trhu koncových zákazníků o diváky.
The same internationally active operators compete on the retail transmission market for viewers.
Posouzení slučitelnosti
Compatibility assessment
Zásady, které je nutno dodržet při posouzení slučitelnosti státní podpory digitálního přechodu
Principles to consider when assessing the compatibility of public support for the digital switch-over
Přechod z analogového na digitální vysílání („digitální přechod“) přináší velké výhody ve formě účinného využití kmitočtů a zvýšených možností přenosu, což povede k poskytování nových a lepších služeb spotřebitelům a také k možnosti jejich většího výběru.
The transition from analogue to digital broadcasting (‘digital switch-over’) has great advantages in terms of more efficient spectrum usage and increased transmission possibilities. These will lead to new and better quality services and to wider consumer choice.
Komise aktivně podporuje digitální přechod a tyto výhody zdůraznila v akčním plánu eEurope 2005 a ve dvou sděleních k digitálnímu přechodu [72].
The Commission actively supports digital switch-over and it has underlined these advantages in the Action Plan eEurope 2005 and in two Communications relating to the digital switch-over [72].
Ve svém sdělení i2010 – Evropská informační společnost pro růst a zaměstnanost [73] Komise zdůraznila, že předpokládané odpojení analogové pozemní televize do roku 2012 usnadní přístup ke kmitočtům.
In its Communication ‘i2010 — A European Information Society for growth and employment’ [73] the Commission has pointed out that the planned switching off of analogue terrestrial television by 2012 will improve access to spectrum in Europe.
Státní regulace by neměla ani přikazovat ani zvýhodňovat používání jedné určité digitální přenosové trasy jako kabelový, satelitní, pozemní přenos nebo televizní vysílaní prostřednictvím DSL a měla by tak dodržovat zásadu „neutrality technologie“.
Regulation should neither impose nor discriminate in favour of the use of a particular digital platform such as cable, satellite, terrestrial or DSL TV thus adhering to the principle of ‘technological neutrality’.
Jak je uvedeno v rámcové směrnici, není tím vyloučeno, aby každý členský stát podniknul v odůvodněných případech přiměřené kroky pro podporu určitých specifických služeb, jako např. digitální televizní vysílání jako prostředek pro účinné využívání kmitočtového spektra [74].
As stated in the Framework Directive, this does not preclude a Member State from taking proportionate steps to promote certain specific services where this is justified, for example digital television as a means for increasing spectrum efficiency [74].
To znamená, že se v zásadě každá síť účastní hospodářské soutěže podle svých vlastních sil, ale že se mohou brát v úvahu zásahy, jež směřují k tomu, aby se zvláště napravila selhání trhu pro danou síť.
This means that each platform should in principle compete on its own strengths, but that intervention targeting in correcting market failures that are specific to one platform can be envisaged.
V konečném důsledku se na trhu prosadí ty sítě, které přinesou spotřebitelům největší výhody.
In the end, the platforms should prevail which offer the greatest benefit to consumers.
Komise uznává, že digitální přechod se za určitých okolností zpomalí, pokud se zcela přenechá působení tržních sil. Proto v tomto ohledu nemá žádné zásadní námitky proti státním zásahům.
The Commission recognises that the digital switch-over may be delayed if the process is left entirely to market forces; hence it has no objection of principle to public intervention in this field.
Státní orgány mají různé možnosti, jak usnadnit a podpořit digitální přechod, například regulační prostředky, finanční pomoc nebo informační kampaně.
Public authorities have various means of facilitating and encouraging digital switch-over, for example, regulatory means, financial support or information campaigns.
Komise ve svém posledním akčním plánu státní podpory vysvětluje svůj obecný postoj ke státním podporám udržitelného růstu, konkurenceschopnosti a sociální soudržnosti.
In its recent State Aid Action Plan, the Commission explains its general approach to State Aid geared to sustainable growth, competitiveness and cohesion.
Zdůrazňuje, že členské státy mohou poskytnout podporu k tomu, aby zabránily specifickému selhání trhu nebo aby zajistily sociální nebo regionální soudržnost.
It points out that Member States may use State Aid to overcome a specific market failure or to ensure social or regional cohesion.
V těchto případech se však musí prokázat, že podpora je vhodným prostředkem k odstranění problému, že se omezuje na nejmenší nutnou míru a že poplatek nenarušuje hospodářskou soutěž [75].
In such cases, it must, however, be shown that aid is the appropriate instrument to address the issue, it is limited to the minimum necessary and does not unduly distort competition [75].
Obecně se uznává, že některé typy selhání trhu mohou ovlivnit přechod na digitální televizní vysílání.
It is generally recognised that the switch to digital television may be hindered by certain market failures.
Kromě toho existuje nebezpečí, že z výhod digitálního vysílání nebudou moci mít užitek všechny části obyvatelstva (problém sociální soudržnosti).
Moreover, there is a risk that not all parts of the population can benefit from the advantages of digital television (problem of social cohesion).
Tyto problémy se týkají spíše pozemního přenosu než ostatních přenosových tras, protože síť pro pozemní televizní vysílání má relativně menší kapacitu a dosud je v mnoha členských státech používána ke splnění povinnosti plošného pokrytí signálem.
These problems are more acute in the case of terrestrial TV reception than for other platforms because the terrestrial TV network has relatively little capacity and has so far been used in many Member States to fulfil universal coverage obligations.
Jak je blíže vysvětleno v bodech odůvodnění 101 až 107 dojde k selhání trhu například tehdy, když se účastníci trhu nejsou schopni sjednotit na společném časovém plánu přechodu na digitální televizní vysílání, protože čekají, že první krok udělá ten druhý (problémy s koordinací), nebo když účastníci trhu nepřihlížejí k pozitivnímu vlivu digitálního přechodu na společnost jako k celku, poněvadž k tomu nemají správné podněty (pozitivní vnější vlivy).
As explained in more detail in paragraphs 101-107, a market failure might exist, for example, where market players are unwilling to agree to a common timetable to switch to digital TV waiting for others to make the first step (coordination problem) or where market players do not take into account the positive effects of digital switch-over on society as a whole because they do not have the right incentives to do so (positive externalities).
S ohledem na sociální soudržnost budou členské státy chtít zajistit, aby po zrušení analogového přenosu televizního vysílání měli všichni občané přístup k digitálnímu televiznímu vysílání. Digitální přenos s sebou přináší určité náklady na straně spotřebitelů a vyžaduje změnu zvyklostí, z toho důvodu by členské státy chtěly podle okolností poskytnout pomoc nejvíce znevýhodněným společenským skupinám, jako jsou například starší lidé, domácnosti s nízkými příjmy nebo lidé v odlehlých oblastech.
With respect to social cohesion, Member States will want to make sure that all citizens have access to digital TV once analogue TV is switched off. Since the digital switch-over entails some costs for consumers and requires a change in habits, Member States may want to assist in particular disadvantaged groups of society such as elderly people, low-income households or people living in peripheral regions.
Hrozí, že po zrušení analogového vysílání se v některých oblastech ztratí příjem některých regionálních nebo místních programů a že v odlehlých oblastech na severu Evropy se televizní signál ztratí úplně. Členské státy proto mohou přijmout opatření, která zaručí, že všechny zeměpisné oblasti budou mít i v budoucnu náležitý televizní signál.
There is a risk that reception of some regional and local programming may be lost in some areas and that some areas in the far north of Europe may lose TV reception altogether once analogue TV is switched off. Member States may therefore also consider measures to ensure that all geographical areas continue to have appropriate TV coverage.
Jak je však ukázáno níže, takové úvahy neodůvodňují podporu poskytnutou v tomto případě.
However, as will be shown below, these considerations do not justify the aid which was given in the present case.
Právní podklady pro posouzení slučitelnosti
Legal bases for the assessment of compatibility
Existence státní podpory není v tomto případě zpochybněna použitím kritérií rozsudku Soudního dvora Evropských společenství ve věci Altmark [76].
The presence of State Aid in the present case is not called into question by the possible application of the Altmark ruling [76].
Není splněno žádné ze čtyř kritérií (vymezení a splnění závazků obecného hospodářského zájmu, předchozí stanovení parametrů pro vyrovnání, žádná nadměrná kompenzace a výběr účinného poskytovatele služeb).
None of the four criteria (definition and assignment of the service of general economic interest, ex ante determination of parameters for compensation, no overcompensation and choice of efficient provider) is met.
Spolková vláda však uplatnila nárok na slučitelnost podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. c) a d) a čl. 86 odst. 2 Smlouvy o ES.
Germany has, however, invoked Articles 87(3)(c), 87(3)(d) and 86(2) of the EC Treaty to justify the compatibility of the aid.
Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm c) Smlouvy o ES
Article 87(3)(c) of the EC Treaty
Německo ve svém stanovisku k rozhodnutí o zahájení řízení uvádí, že opatření je slučitelné se Smlouvou o ES, protože spadá do zájmu Společenství, jak lze dokumentovat především v akčním plánu eEurope 2005 a ve sděleních týkajících se přechodu [77].
In its response to the decision to initiate the procedure, Germany argued that the measure was compatible with the EC Treaty since it was in the Community interest as expressed in particular in the Action Plan eEurope 2005 and in the Switch-over Communications [77].
Komise poznamenává, že Německem citované zprávy chtějí obecně podpořit digitalizaci vysílání, nepředkládají však žádné obecně platné oprávnění k tomu, že by měla být podporována pouze digitalizace pozemní přenosové trasy a nikoliv i ostatních přenosových tras.
The Commission notes that the policy documents cited by Germany encourage the digitisation of broadcasting in general. They do not, however, provide a universal justification why only the digitisation of the terrestrial platform should be aided and not that of other transmission platforms.
Pouhá skutečnost, že opatření podporuje zavedení nové technologie, neklasifikuje toto opatření jako projekt, který je v zájmu Společenství.
Moreover, the mere fact that the measure supports the introduction of a new technology does not make it a project of Community interest.
Podle názoru Německa opatření kromě toho podporuje rozvoj určitého hospodářského odvětví, totiž odvětví vysílání televizního a rozhlasového signálu, který má prospěch z digitalizace přenosových tras.
In addition, Germany has maintained that the Aid promotes the development of an economic sector. It refers to the broadcasting sector in general, which will benefit from the digitisation of the transmission platforms.
Podporovanou hospodářskou činnost lze přesněji popsat jako „digitální přenos pozemního televizního signálu“.
More specifically, the economic activity targeted by the aid could be described as ‘digital transmission of terrestrial television signals’.
S cílem posoudit nutnost a přiměřenost podpory, Komise zkoumala, zda lze u této hospodářské činnosti prokázat selhání trhu.
In order to decide whether the Aid is necessary and proportionate, the Commission has tried to identify the possible presence of market failures in this economic activity.
V úvahu přichází více druhů selhání trhu.
Several types of market failure have been suggested.
Zaprvé, rozvoji přenosu digitálního signálu pozemním způsobem mohou bránit problémy s koordinací mezi účastníky trhu.
Firstly, the development of digital terrestrial broadcasting may be hampered by a coordination problem between market players.