natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Hlavní zásady, pokud jde o „demarkační čáru“ a koordinační mechanismus mezi akcemi podporovanými z různých fondů, by měly být stanoveny na úrovni národního strategického referenčního rámce/národního strategického plánu.
The main guiding principles as regards the demarcation line and the coordination mechanisms between actions supported by the different Funds should be defined at the level of national strategic reference framework/national strategy plan.
Co se týče politiky soudržnosti, měly by akce ve prospěch venkovských oblastí nebo oblastí, které trpí přírodním znevýhodněním, včetně ostrovních oblastí, přispět k vytváření nových příležitostí diverzifikací hospodářství venkova.
For cohesion policy, action in favour of rural areas or for areas with natural handicaps, including many island regions, should contribute to the creation of new opportunities through the diversification of the rural economy.
To zahrnuje úsilí podpořit poskytování minimální úrovně přístupu ke službám obecného hospodářského zájmu s cílem přilákat podniky a kvalifikované pracovníky a zabránit vystěhovávání z venkova.
This includes efforts to support the provision of a minimum level of access to services of general economic interest in order to attract firms and qualified personnel and to limit out-migration.
V této souvislosti je nutné propojení s hlavními vnitrostátními a evropskými sítěmi.
In this context, connectivity to the main national and European networks is necessary.
Kromě toho by politika soudržnosti měla podporovat vnitřní kapacitu venkovských oblastí, například prostřednictvím pomoci s uváděním produktů na trh na vnitrostátní a světové úrovni, a podněcovat inovace procesů a výrobků v rámci stávajících hospodářských činností.
In addition, cohesion policy should support the endogenous capacity of rural territories by promoting, for example, product marketing at national and global level, and favouring process and product innovation in existing economic activities.
Dosažení kritického množství pro účinné poskytování služeb – včetně výše zmíněných služeb pro zdravou pracovní sílu – je zásadní výzvou.
Achieving the necessary critical mass to deliver services efficiently — including services for a healthy workforce referred to above — is a particular challenge.
Zajištění všeobecného přístupu ke všem službám, zejména v řídce osídlených oblastech, lze dosáhnout prostřednictvím investic do pólů rozvoje ve venkovských oblastech (například v malých a středně velkých městech) a rozvojem ekonomických uskupení založených na místních aktivech spojených s využitím nových informačních technologií.
Ensuring universal access to all services, particularly in very sparsely populated areas, may be achieved by investing in development poles in rural areas (for example in small and medium-sized towns) and by developing economic clusters based on local assets combined with the use of new information technologies.
Mnoho venkovských oblastí je silně závislých na cestovním ruchu.
Many rural regions depend heavily on tourism.
Tyto regiony potřebují integrovaný přístup zaměřený na kvalitu a spokojenost spotřebitelů a založený na hospodářském, sociálním a environmentálním rozměru udržitelného rozvoje.
These regions require an integrated approach dedicated to quality, focusing on consumer satisfaction and based on the economic, social and environmental dimensions of sustainable development.
Opatření by měla využít a snažit se zachovat a rozvinout přírodní a kulturní bohatství, což může mít pozitivní vedlejší účinky pro ochranu stanovišť a podporu investic do biologické rozmanitosti.
Actions should take advantage of, and seek to preserve and develop natural and cultural assets which can have important positive spin-offs by protecting habitats and supporting investment in biodiversity.
Integrovaný přístup by měl především směřovat k tomu, aby měl příznivý dopad na cestovní ruch, místní hospodářství, osoby pracující v cestovním ruchu, návštěvníky a místní obyvatelstvo a také na přírodní a kulturní dědictví.
The integrated approach should aim to have a positive impact on the tourism sector, the local economy, the people working in the tourism sector, visitors and the local population, as well as the natural and cultural heritage.
S ohledem na odvětví rybolovu je ekonomická restrukturalizace pobřežních oblastí závislých na rybolovu a menších ostrovů často ze zeměpisných důvodů zásadní výzvou a politika soudržnosti může hrát důležitou roli jako doplněk k opatřením podporovaným Evropským rybářským fondem.
With regard to the fisheries sector, the economic restructuring of fisheries-dependent coastal areas and the smaller islands is often a particular challenge for geographic reasons, and cohesion policy can play an important role as a complement to the actions supported by the EFF.
Tři výše uvedené priority by měla doplňovat opatření na podporu přeshraniční, nadnárodní a meziregionální spolupráce, včetně námořní spolupráce.
Measures to promote cross-border, transnational, and interregional cooperation, including maritime cooperation where appropriate, should complement the three priorities indicated above.
V důsledku toho by měla užší spolupráce mezi regiony EU přispět k urychlení hospodářského rozvoje a k dosažení vyššího růstu.
As a consequence, closer cooperation across EU regions should help speed up economic development and the achievement of higher growth.
Státní hranice často tvoří překážky rozvoji evropského území jako celku a mohou omezit jeho potenciál plné konkurenceschopnosti.
National borders are often an obstacle to the development of European territory as a whole, and can restrict its potential for full competitiveness.
V přeshraničních a nadnárodních souvislostech představuje doprava, vodní hospodářství a ochrana životního prostředí jasné příklady otázek, které vyžadují cílený a integrovaný přístup překračující státní hranice.
In the cross-border and transnational context, transport, water management and environment protection are clear examples of challenges requiring a focused and integrated approach that goes beyond national boundaries.
Pokud jde o provádění, mohou si členské státy přát posoudit možnost vytvořit evropské sdružení pro územní spolupráci, které by mělo úlohu řídícího orgánu pro některé programy spolupráce.
In terms of implementation, Member States may wish to examine the possibility of creating a European Grouping of Territorial Cooperation to take on the role of managing authority for certain cooperation programmes.
Cílem přeshraniční spolupráce v Evropě je integrovat oblasti rozdělené státními hranicemi, které čelí společným problémům vyžadujícím společná řešení.
The aim of cross-border cooperation in Europe is to integrate areas divided by national borders that face common problems requiring common solutions.
Všechny příhraniční regiony Unie se potýkají s takovými problémy, které jsou výsledkem rozdrobenosti trhů práce a kapitálu, infrastruktury sítí, fiskálních kapacit a institucí.
Such challenges are faced by all border regions in the Union as a result of the fragmentation of markets for labour and capital, infrastructure networks, fiscal capacity, and institutions.
Přestože by programy spolupráce měly být přizpůsobeny konkrétní situaci jednotlivých příhraničních regionů, je důležité vyvinout úsilí, aby se pomoc soustředila na hlavní priority pro podporu růstu a vytváření pracovních míst.
Though cooperation programmes should be tailored according to the particular situation faced by each border region, it is important that an effort be made to concentrate the assistance on the main priorities in support of growth and job creation.
Obecně použitelná doporučení pro budoucí přeshraniční spolupráci nejsou vždy v důsledku velké různorodosti situací relevantní.
Generally applicable recommendations for future cross-border cooperation are not always relevant owing to the large diversity of situations.
Užitečný výchozí bod však zároveň tvoří, s ohledem na překážky způsobené hranicemi, zlepšení stávající dopravní a komunikační infrastruktury a v případě potřeby i vytvoření nových spojení.
At the same time, in view of the obstacles created by borders, a useful starting point is the improvement of existing transport and communication infrastructure and the development, where necessary, of new links.
To jsou předpoklady pro vytvoření a rozvoj přeshraničních kontaktů.
These are pre-conditions for establishing or developing cross-border contacts.
Přeshraniční spolupráce by se měla zaměřit na posílení konkurenceschopnosti příhraničních regionů.
Cross-border cooperation should focus on strengthening the competitiveness of the border regions.
Kromě toho by měla přispět k hospodářské a sociální integraci, především pokud existují na kterékoliv straně velké hospodářské nerovnosti.
In addition, it should contribute to economic and social integration, especially where there are wide economic disparities on either side.
Opatření zahrnují podporu předávání znalostí a know-how, rozvoj přeshraničních obchodních činností, přeshraniční vzdělávání a odbornou přípravu, zdravotnický potenciál, integraci přeshraničního trhu práce a společné řízení v případě obecných a environmentálních hrozeb.
Actions include promoting knowledge and know-how transfer, the development of cross-border business activities, cross-border education/training and healthcare potential and integrating the cross-border labour market; and joint management of the environment and common threats.
Kde jsou již základní podmínky pro přeshraniční spolupráci splněny, měla by se politika soudržnosti soustředit na pomoc při akcích, které přeshraničním činnostem přinášejí přidanou hodnotu; například zvyšování přeshraniční konkurenceschopnosti prostřednictvím inovace, výzkumu a vývoje, propojení nehmotných sítí (služeb) a fyzických sítí (doprava) s cílem posílit přeshraniční identitu jako znak evropského občanství, podpora integrace přeshraničního trhu práce, přeshraniční vodní hospodářství a ochrana před povodněmi nebo společné řízení přírodních a technologických rizik.
Where the basic conditions for cross-border cooperation are already in place, cohesion policy should focus assistance on actions that bring added value to cross-border activities: for example, increasing cross-border competitiveness through innovation and research and development; connecting intangible networks (services) or physical networks (transport) to strengthen cross-border identity as a feature of European citizenship; the promotion of cross-border labour market integration; cross-border water management and flood control; joint management of natural and technological risks.
Zvláštní pozornost je nutné věnovat otázkám a příležitostem vyplývajícím z měnících se vnějších hranic Unie po rozšíření.
Particular attention needs to be paid to the challenges and opportunities presented by the changing external borders of the Union following enlargement.
Zde existuje potřeba podpořit soudržná přeshraniční opatření, která povzbudí hospodářské činnosti na obou stranách, a odstranit překážky rozvoje.
Here, there is a need to promote coherent cross-border actions that encourage economic activity on both sides, and remove obstacles to development.
Za tímto účelem je nutné, aby politika soudržnosti, nový Evropský nástroj sousedství a partnerství a případně nový nástroj předvstupní pomoci vytvořily pro tato opatření soudržný rámec.
To this end, cohesion policy and the new European Neighbourhood and Partnership Instrument and, where appropriate, the new Instrument for Pre-Accession, need to create a coherent framework for such actions.
Nadnárodní spolupráce
Transnational cooperation
V nadnárodních oblastech je zapotřebí zvýšit hospodářskou a sociální integraci a soudržnost.
In transnational areas there is a need to increase economic and social integration and cohesion.
Programy nadnárodní spolupráce se věnují zvýšení spolupráce mezi členskými státy v záležitostech strategického významu.
Transnational cooperation programmes seek to increase cooperation across Member States on matters of strategic importance.
Podporu je proto nutné směrovat k opatřením usilujícím o zlepšení jak fyzického propojení území (tj. investice do udržitelné dopravy), tak i nehmotných spojení (sítě, výměny mezi regiony a mezi zúčastněnými stranami).
Support should therefore be given to actions which seek to improve the physical interconnection of territories (e.g. investments in sustainable transport) as well as intangible connections (networks, exchanges between regions and between the parties involved).
Mezi plánovaná opatření lze zařadit vytvoření evropských dopravních koridorů (zejména přeshraničních úseků) a akce pro předcházení přírodním nebezpečím (například požárům, suchům a povodním), vodní hospodářství na úrovni povodí, integrovanou námořní spolupráci, podporu udržitelného rozvoje měst a inovační sítě v oblasti výzkumu a vývoje.
The actions envisaged include the creation of European transport corridors (particularly cross-border sections) and actions for the prevention of natural risks (e.g. fire, drought and flood), water management at river basin level, integrated maritime cooperation, promotion of sustainable urban development and R&D/innovation networks.
Mapa stávajících oblastí nadnárodní spolupráce byla upravena s cílem zajistit, že vytvoří podmínky pro provádění základních strukturálních opatření.
The map of the current zones for transnational cooperation has been modified to ensure that they create the conditions for implementing basic structural actions.
Ty byly vymezeny s ohledem na uzemní celistvost a funkční kritéria zeměpisné povahy, například oblasti sdílející stejné povodí či pobřežní oblast, náležící ke stejné horské oblasti nebo křižované významným dopravním koridorem.
They have been drawn up taking account of territorial coherence and functional criteria of a geographical nature, for example, sharing the same river basin or coastal zone, belonging to the same mountainous area or being crossed by a major transport corridor.
Další kritéria, jako například historie nebo institucionální struktury nebo stávající spolupráce či úmluvy, jsou rovněž významná.
Other criteria, such as history or institutional structures, or existing cooperation or Conventions, are also pertinent.
Meziregionální spolupráce
Interregional cooperation
Programy meziregionální spolupráce by se měly zaměřit na obnovenou lisabonskou strategii: posílení inovace, malé a střední podniky a podnikání, ochrana životního prostředí a prevence rizik.
Interregional cooperation programmes should focus on the renewed Lisbon strategy: strengthening innovation, SMEs and entrepreneurship, the environment and risk prevention.
Mimo to bude podporována i výměna zkušeností a osvědčených postupů v oblasti rozvoje měst, modernizace služeb veřejného sektoru (například využívání informačních a komunikačních technologií ve zdravotnictví a veřejné správě), provádění programů spolupráce a studií a sběru údajů.
In addition, exchange of experiences and best practices regarding urban development, modernisation of public sector services (such as health and government using ICT) and the implementation of cooperation programmes as well as studies and data collection will be encouraged.
Meziregionální spolupráce může být rovněž podporována v rámci programů pro cíl „Konvergence“ a programů pro cíl „Regionální konkurenceschopnost a zaměstnanost“.
Interregional cooperation may also be supported within programmes for Convergence and Regional competitiveness and employment.
Kromě toho bude podněcována i výměna zkušeností a osvědčených postupů v oblasti rozvoje měst, sociálního začlenění, vztahů mezi městskými a venkovskými oblastmi a provádění programů spolupráce.
In addition, exchange of experiences and best practices regarding urban development, social inclusion, relationship between cities and rural areas, and the implementation of cooperation programmes will be encouraged.
Sdělení jarnímu zasedání Evropské rady „Společně k růstu a zaměstnanosti – Nový začátek lisabonské strategie“. KOM(2005) 24, 2.2.2005.
Communication to the Spring European Council ‘Working Together for growth and jobs — a new start for the Lisbon Strategy’, COM(2005) 24, 2.2.2005.
Článek 9 nařízení Rady (ES) č. 1083/2006 ze dne 11. července 2006 o obecných ustanoveních o Evropském fondu pro regionální rozvoj, Evropském sociálním fondu a Fondu soudržnosti a o zrušení nařízení (ES) č. 1260/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 25).
Article 9 of Council Regulation (EC) No 1083/2006 of 11 July 2006 laying down general provisions on the European Regional Development Fund, the European Social Fund and the Cohesion Fund and repealing Regulation (EC) No 1260/1999. OJ L 210, 31.7.2006, p. 25.
„Evropská dopravní politika v roce 2010: Čas rozhodnout“. KOM(2001) 370.
‘European transport policy for 2010: time to decide’, COM(2001) 370.
„Evropa v pohybu – Udržitelná mobilita pro náš kontinent“.
‘Keep Europe moving.
KOM(2006) 314, 22.6.2006.
Sustainable mobility for the European continent’, COM(2006) 314, 22.6.2006.
„Investovat do výzkumu: Akční plán pro Evropu“.
‘Investing in research: an action plan for Europe’.
KOM(2003) 226, 30.4.2003.
COM(2003) 226, 30.4.2003.
KOM(2005) 229.
COM(2005) 229.
Úř. věst. L 205, 6.8.2005, s. 21.
OJ L 205, 6.8.2005, p. 21.
Článek 2 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1081/2006 ze dne 5. července 2006 o Evropském sociálním fondu a o zrušení nařízení (ES) č. 1784/1999 (Úř. věst. L 210, 31.7.2006, s. 12).
Article 2 of Regulation (EC) No 1081/2006 of the European Parliament and of the Council of 5 July 2006 on the European Social Fund and repealing Regulation (EC) No 1784/1999. OJ L 210, 31.7.2006, p. 12.
KOM(2005) 141, 12.4.2005.
COM(2005) 141, 12.4.2005.
EURES, zřízený v roce 1993, je kooperační síť mezi Evropskou komisí a veřejnými službami zaměstnanosti států EHP (členské státy EU spolu s Norskem, Islandem a Lichtenštejnskem) a jinými partnerskými organizacemi.
Set up in 1993, EURES is a cooperation network between the European Commission and the Public Employment Services of the EEA Member States (EU Member States plus Norway, Iceland and Liechtenstein) and other partner organisations.
Sdělení Radě a Evropskému parlamentu „Politika soudržnosti a města: Přínos měst k růstu a zaměstnanosti v regionech“.
Communication to the Council and Parliament ‘Cohesion Policy and cities: the urban contribution to growth and jobs in the regions’.
KOM(2006) 385 v konečném znění, 12.7.2006.
COM(2006) 385 final, 12.7.2006.
Tematická strategie pro městské životní prostředí.
Thematic Strategy on the Urban Environment.
KOM(2005) 718 v konečném znění.
COM(2005) 718 final.
Nařízení Rady (ES) č. 1685/2005 (Úř. věst. L 277, 21.10.2005, s. 1).
Council Regulation (EC) No 1685/2005.
o jmenování dánských členů Evropského hospodářského a sociálního výboru
appointing the Danish members of the European Economic and Social Committee
(2006/703/ES, Euratom)
(2006/703/EC, Euratom)
Mandát současných členů Evropského hospodářského a sociálního výboru končí dnem 20. září 2006 [1].
The terms of office of the Danish members of the European Economic and Social Committee expired on 20 September 2006 [1].
Je proto třeba jmenovat členy uvedeného výboru na nové čtyřleté období počínaje dnem 21. září 2006.
The Danish members of the said Committee should therefore be appointed for a further period of four years as from 21 September 2006.
Dne 11. července 2006 Rada přijala seznamy předložené českou, německou, estonskou, španělskou, francouzskou, lotyšskou, litevskou, lucemburskou, maďarskou, maltskou, rakouskou, slovinskou a slovenskou vládou, jakož i seznam dvaceti dvou kandidátů předložený italskou vládou [2].
On 11 July 2006 the Council adopted the lists submitted by the Czech, German, Estonian, Spanish, French, Latvian, Lithuanian, Luxembourg, Hungarian, Maltese, Austrian, Slovenian and Slovak Governments and the list containing 22 candidates submitted by the Italian Government [2].
Dne 15. září 2006 Rada přijala seznamy předložené belgickou, řeckou, irskou, kyperskou, nizozemskou, polskou, portugalskou, finskou, švédskou a britskou vládou, jakož i seznam dvou kandidátů předložený italskou vládou [3].
On 15 September 2006 the Council adopted the lists submitted by the Belgian, Greek, Irish, Cypriot, Netherlands, Polish, Portuguese, Finnish, Swedish and UK Governments and the list containing 22 candidates submitted by the Italian Government [3].
Dne 2. října 2006 předložila dánská vláda seznam s počtem kandidátů, který odpovídá počtu míst stanovenému pro tuto zemi ve Smlouvách,
On 2 October 2006, the Danish Government submitted a list containing a number of candidates equal to the number of seats allocated to it by the Treaties,
Osoby uvedené v příloze tohoto rozhodnutí jsou jmenovány členy Evropského hospodářského a sociálního výboru na období od 21. září 2006 do 20. září 2010.
The persons listed in the Annex to this Decision are hereby appointed members of the European Economic and Social Committee for the period from 21 September 2006 to 20 September 2010.
Použije se ode dne 21. září 2006.
It shall apply from 21 September 2006.
Úř. věst. L 269, 28.9.2006, s. 13.
OJ L 269, 28.9.2006, p. 13.
ze dne 20. října 2006
of 20 October 2006
o zveřejnění odkazu na normu EN 848-3:1999 „Bezpečnost dřevozpracujících strojů – Jednostranné frézky s rotujícím nástrojem – Část 3: Číslicově řízené (NC) vyvrtávačky a horní frézky“ s omezením v souladu se směrnicí Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES
on the publication with restriction of the reference of standard EN 848-3:1999 ‘Safety of woodworking machines — One side moulding machines with rotating tool — Part 3: Numerical control (NC) boring machines and routing machines’ in accordance with Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council
(oznámeno pod číslem K(2006) 4901)
(notified under document number C(2006) 4901)
s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 98/37/ES ze dne 22. června 1998 o sbližování právních předpisů členských států týkajících se strojních zařízení [1], a zejména na čl. 6 odst. 1 uvedené směrnice,
Having regard to Directive 98/37/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to machinery [1], and in particular Article 6(1) thereof,
s ohledem na stanovisko stálého výboru zřízeného podle článku 5 směrnice Evropského parlamentu a Rady 98/34/ES ze dne 22. června 1998 o postupu při poskytování informací v oblasti norem a technických předpisů a předpisů pro služby informační společnosti [2],
Having regard to the opinion of the standing committee set up by Article 5 of Directive 98/34/EC of the European Parliament and of the Council of 22 June 1998 laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations and of rules on Information Society Services [2],
Jestliže vnitrostátní norma, která přejímá harmonizovanou normu, na kterou byl zveřejněn odkaz v Úředním věstníku Evropské unie, obsahuje jeden nebo více základních požadavků na ochranu zdraví a na bezpečnost uvedených v příloze I směrnice 98/37/ES, pak u stroje vyrobeného podle této normy platí předpoklad, že splňuje příslušné základní požadavky.
Where a national standard transposing a harmonised standard, the reference of which has been published in the Official Journal of the European Union, covers one or more essential health and safety requirements set out in Annex I to Directive 98/37/EC, the machine built in accordance with this standard is presumed to meet the essential requirements concerned.
Odkaz na normu EN 848-3:1999, která se týká bezpečnosti dřevozpracujících strojů a byla přijata Evropským výborem pro normalizaci (CEN) dne 1. července 1999, byl zveřejněn v Úředním věstníku Evropské unie [3].
The reference of standard EN 848-3:1999 concerning the safety of woodworking machines, adopted by the European Committee for Standardisation (CEN) on 1 July 1999, has been published in the Official Journal of the European Union [3].