natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tyto nižší stupně využití však zjevně odrážejí reakci sladoven na nízkou ziskovost, tj. odrážejí jejich rozhodnutí produkovat méně sladu a dočasně uzavřít výrobní kapacitu.
These lower rates of utilisation appear, however, to reflect the reaction of malting plants to low profitability, i.e. their decision to produce less malt and temporarily to shut production capacity.
Pro prodejní rok 2006/2007 může být částečným vysvětlením také špatná sklizeň sladovnického ječmene.
For marketing year 2006/2007, part of the explanation is also provided by the poor harvest of malting barley.
Čísla z let 2002 až 2004 ukazují, že je technicky možné využívat nejméně 98 % celkové výrobní kapacity.
The figures for 2002 to 2004 show that it is technically possible to use at least 98 % of the total production capacity.
Toto vysoké procento skutečného využívání celkové kapacity nemůže být důvodem ke zpochybnění existence nadbytečné kapacity sladovnictví ve Společenství.
This high percentage for the actual utilisation of total capacity does not seem to be a reason to doubt the existence of overcapacity in the Community malting industry.
Jak se uvádí v dopise sdružení Euromalt ze srpna 2005, budou se v budoucnosti „muset uzavřít malé, staré a neefektivní kapacity.
As for the future, as mentioned in the Euromalt letter of August 2005, ‘small, old and inefficient capacity must be closed. This will be a slow process because of the very structure of the industry in certain Member States’.
Bude to dlouhý proces vzhledem ke struktuře odvětví v určitých členských státech.“ Lze usuzovat, že tento proces se v roce 2006 zrychlil.
The process would appear to have accelerated in 2006.
V polovině roku 2006 je produkce sladu podle všeho opět v rovnováze se skutečnou poptávkou, jelikož se výrobci sladu naučili omezit svou produkci na možné objemy prodeje.
By mid-2006, production of malt in the Community appears to have been brought into equilibrium again with actual demand, as malt producers have learned to limit their production to possible sales volumes.
Avšak i po výše zmíněném trvalém uzavření starých sladoven převyšuje celková výrobní kapacita sladu ve Společenství ještě stále skutečnou poptávku o přibližně 600000 tun.
However, even after the above-mentioned permanent closure of old malt production facilities, total malt production capacity in the Community still exceeds actual demand by some 600000 tonnes.
Navíc se neočekává nárůst poptávky uvnitř Společenství, vzhledem ke stagnující spotřebě piva, zatímco vývoz ze Společenství se uskuteční za situace situace ve světovém obchodě, která bude dle očekávání v následujících letech relativně stabilní.
In addition, demand in the Community is not expected to increase due to stagnating beer consumption, while Community exports will face a global trade situation which is expected to remain relatively stable for the next few years.
Komise proto nemá jasné údaje o tom, že v současné situaci vyznačující se nadbytečnou kapacitou dojde v nejbližší době k nějaké změně.
The Commission does not have clear evidence, therefore, that the current situation of overcapacity will change soon.
Důsledky pro obchod mezi členskými státy
Consequences for trade between Member States
Nizozemsko a společnost Holland Malt jsou toho názoru, že investice do závodu v Eemshavenu bude mít větší vliv na obchod se třetími zeměmi než na obchod mezi členskými státy, protože vývoz sladu představuje tržní segment, který je nezávislý na segmentu, v němž působí dodavatelé sladu z lokalit, které neleží u moře.
The Netherlands and Holland Malt take the view that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries rather than trade between Member States, since the export of malt is a separate market segment from that in which inland malt suppliers operate.
Komise uznává, že část sladové kapacity ve Společenství sestává z podniků mimo přímořské lokality, jakož i z malých soukromých nebo rodinných podniků, které produkují zejména pro vnitrostátní trh.
The Commission recognises that part of the malting capacity in the Community consists of inland, small family/privately-owned companies that produce mainly for domestic markets.
Část jejich produkce však může být určena na vývoz, v takovém případě by byly vystaveny konkurenci ostatních sladoven ve Společenství, které se soustřeďují hlavně na vývoz (jako společnost Holland Malt).
However, part of their production can also be for export, in which case they would face competition from other malt companies in the Community mainly focused on exports (such as Holland Malt).
Navíc ve sladovnictví ve Společenství existují velké skupiny, které si zajišťují odbyt sladu jak uvnitř, tak mimo Společenství.
In addition, there are large groups in the Community malt industry which sell their malt both inside and outside the Community.
Holland Malt patří do této kategorie díky své poloze v přímořském přístavu, odkud může zásobovat jak trh Společenství, tak ostatní trhy.
Holland Malt falls into this category, being located at a deep sea port from which it can serve both the Community and non-Community markets.
Sladovny ve Společenství, které se v první řadě soustředily na vývoz na jiné trhy, by proto mohly pociťovat konkurenci Holland Malt.
Community malt companies primarily focused on exports to other markets could therefore face competition from Holland Malt.
Totéž platí pro sladovny ve Společenství, které prodávají hlavně na vnitřním trhu, jelikož Holland Malt ještě stále předpokládá, že bude prodávat značné množství sladu do evropských zemí.
The same applies to Community malt companies concentrating on selling in the internal market, since Holland Malt still expects to sell a considerable volume of malt to European countries.
V podnikovém plánu ze srpna 2003 společnost Holland Malt oznámila, že v roce 2005 hodlá prodat 71540 tun do evropských destinací (proti očekávanému prodeji 28100 tun do Asie, 40600 tun do Latinské Ameriky a 29000 tun do Ruska).
In its business plan of August 2003, Holland Malt mentioned that it expected to sell 71540 tonnes to European destinations in 2005 (compared to expected sales of 28100 tonnes to Asia, 40600 tonnes to Latin America and 29000 tonnes to Russia).
Mohou nastat situace, kdy sladovny, které se zaměřují hlavně na vývoz do zemí mimo Společenství (jako společnost Holland Malt), nenaleznou kupce pro produkci plánovanou do těchto destinací, a tehdy by se nejspíš pokusily prodat tuto produkci uvnitř Společenství.
Situations may well occur in which malt companies concentrating primarily on exports to third countries (such as Holland Malt) may not be able to find buyers for the output intended for those destinations, in which case they might seek to sell it inside the Community.
Může nastat i opačná situace.
The opposite may also occur.
Komise proto nepovažuje segmenty trhu uvnitř a mimo Společenství za zcela nezávislé.
The Commission therefore does not consider the segments inside and outside the Community to be completely separate.
Existuje vzájemné propojení, přičemž vývoj mimo Společenství může mít vliv na vývoj uvnitř Společenství a naopak.
Linkages exist, with developments outside the Community having an effect on developments inside, and vice versa.
S ohledem na výše uvedené skutečnosti Komise nesouhlasí se závěrem zprávy Frontier Economics, že nic nenaznačuje tomu, že subvence poskytnutá Holland Malt povede k jinému posunu odbytu sladu u ostatních evropských výrobců, než k jakému by beztak došlo.
Given the above, the Commission does not share the conclusion of the report by Frontier Economics that there is no indication that the subsidy granted to Holland Malt will lead to a displacement of malt sales by other European producers over and above those which would occur in any event.
Komise nemůže vyloučit podobný posun odbytu sladu u ostatních evropských výrobců sladu vůči odběratelům uvnitř i mimo Společenství.
The Commission cannot rule out such displacements in the sale of malt by other Community malt producers to customers within and outside the Community.
V důsledku toho dospěla Komise k závěru, že podpora může ovlivnit obchod a hospodářskou soutěž mezi členskými státy.
It concludes, therefore, that the aid may well have an impact on trade and competition between the Member States.
Trh s prémiovým sladem
A market for premium malt
Komise vzala na vědomí údaje zaslané Nizozemskem a společností Holland Malt (včetně dopisů třetích osob) ohledně vývoje v oblasti HTST sladu.
The Commission has taken note of the information sent by the Netherlands and Holland Malt (including the letters from third parties) on the development of HTST malt.
Nizozemsko, Holland Malt a zúčastněné strany popisují HTST slad jako druh sladu s jinými vlastnostmi než běžný slad, který dodává pivu více chuti a aromatu, trvalou perlivost a delší trvanlivost.
The Netherlands, Holland Malt and the interested parties describe HTST malt as having different characteristics from regular malt, which give the beer more taste and flavour, longer-lasting sparkle and an increased shelf life.
Podle Nizozemska a společnosti Holland Malt lze HTST slad považovat za prémiový slad.
The Netherlands and Holland Malt state that HTST malt can be considered to be a premium malt.
S ohledem na jedinečné fyzikální vlastnosti, hmatatelnou jakost a vyšší cenovou třídu je podle nich také velice pravděpodobné, že HTST slad a obyčejný slad nebudou téměř nebo vůbec zaměnitelné.
They also maintain that as a result of its unique physical characteristics, its perceived quality and its higher price range, it is very likely that there will be no or limited substitutability between HTST malt and regular malt.
Komise uznává, že HTST slad může mít zvláštní vlastnosti a vysokou jakost.
The Commission acknowledges that HTST may well have particular characteristics and be of a high quality.
Je také třeba zjistit, zda existuje samostatný trh s prémiovým sladem (který by byl zásobován HTST sladem) vedle trhu s obyčejným sladem, či nikoli.
It has to be established, however, whether or not a separate market exists for premium malt (which HSTS malt would serve) alongside a market for regular malt.
Soud prvního stupně prohlásil, že o dostatečně samostatném trhu lze hovořit pouze tehdy
The Court of First Instance has specified that in order to be considered the subject of a sufficiently distinct market,
„pokud tento produkt nebo tato služba má zvláštní znaky, jimiž se produkt nebo služba natolik zřetelně odlišuje od jiných produktů nebo služeb, že záměna s těmito jinými produkty nebo službami je možná jen v omezené míře a jejich konkurování není téměř znatelné.
‘it must be possible to distinguish the service or the good in question by virtue of particular characteristics that so differentiate it from other services or other goods that it is only to a small degree interchangeable with those alternatives and affected by competition from them.
V tomto rámci je třeba posuzovat vzájemnou zaměnitelnost produktů na základě objektivních znaků těchto produktů, jakož i na základě struktury poptávky a nabídky na trhu a na základě poměrů v oblasti hospodářské soutěže .“ (81) V souvislosti se strukturou poptávky a nabídky na trhu a s poměry v oblasti hospodářské soutěže obdržela Komise připomínky několika zúčastněných stran (zejména národních sdružení výrobců sladu), které uvádějí, že nelze činit žádný jasný rozdíl mezi běžným a prémiovým sladem.
In that context, the degree of interchangeability between products must be assessed in terms of their objective characteristics, as well as the structure of supply and demand on the market, and competitive conditions.’(81) As regards the structure of supply and demand on the market and competitive conditions, the Commission has received comments from several parties (mostly national maltsters' associations) indicating that a clear distinction between regular and premium malt cannot be made.
Podle těchto připomínek je slad spíše produktem druhové povahy s lehce rozdílnými vlastnostmi a jakostními normami uloženými pivovarnictvím.
According to these, malt is, if anything, a product of a generic nature, with small variations in characteristics and subject to quality standards imposed by the brewing industry.
Většina zákazníků sladoven zjevně poptává pouze slad vysoké jakosti, který odpovídá jejich specifikacím a splňuje veškeré požadavky na bezpečnost potravin.
The majority of maltsters' customers seem only to want high-quality malt that meets their specifications and satisfies all food safety requirements.
Lze proto usuzovat, že míra zaměnitelnosti různých druhů sladu z různých sladoven není nízká, jelikož všechny sladovny, aby uspokojily poptávku zákazníků, musejí produkovat slad vysoké jakosti.
The degree of interchangeability between different malts from different malting companies would therefore not seem to be small, since all these companies have to produce malt of high quality to be able to satisfy their customers' demand.
Toto podle všeho potvrzuje i skutečnost, že prémiové pivo nemusí být nutně vyráběno ze sladu jiné jakosti než běžné pivo.
This would seem to be confirmed by evidence that premium beer is not necessarily produced with another quality of malt than regular beer.
Podle Nizozemska bude společnost Holland Malt vyrábět HTST slad v první řadě pro „prémiový segment“ pivního trhu.
According to the Netherlands, Holland Malt will produce its HTST malt primarily for the ‘premium’ segment of the beer market.
Nizozemsko uvádí, že na výrobu takového prémiového piva jsou požadovány suroviny vysoké jakosti s vlastnostmi, které tomuto pivu dodají lepší chuť.
The Netherlands states that for the production of these premium beers, raw materials of a high quality are required with characteristics that improve the flavour of these beers.
Holland Malt zmiňuje ve svém dopise zprávu „Just Drinks.com 2004 report“, v níž podle společnosti Holland Malt významné pivovary tvrdí, že prémiové pivo je ze své podstaty lepší tekutinou s plnější a specifičtější chutí.
Holland Malt in its letter mentions the ‘Just Drinks.com 2004 report’, in which — according to Holland Malt — ‘major brewers state that premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Podle Komise odkazuje tato věta ve zprávě na obrázek, který má o prémiovém pivu spotřebitel, a není výrokem významných pivovarů.
According to the Commission, however, this sentence in the report refers to consumers' perception of premium beer, and not to a statement of major brewers.
Na straně 59 této zprávy se uvádí, že spotřebitel má podle Scottish & Newcastle dojem, že prémiová značka piva má vyšší jakost a vyšší status.
On page 59 of the report it is stated that ‘Scottish & Newcastle on the other hand pointed to consumers' perception of higher quality and the status that is conferred by purchasing a premium brand.
Zásadními faktory jsou: dojem vyšší jakosti – prémiové pivo je ze své podstaty lepší tekutinou s plnější a specifičtější chutí.
The key factors are: perception of higher quality — premium beers are an inherently better liquid with a fuller, more distinctive taste’.
Ve shrnutí zprávy, kterou předložila sama společnost Holland Malt, se uvádí, že „z rozhovorů just-drinks.com s několika významnými mezinárodními aktéry v pivovarnictví po celém světě vyplynulo, že prémiové pivo je vlastně marketingovým pojmem“.
In fact, the executive summary of the report as submitted by Holland Malt itself starts by saying that ‘interviews by just-drinks.com with a number of major international players in the global brewing industry revealed that premium beer is basically a marketing concept’.
Dále se v této zprávě uvádí, že standardní pivo se v určitých regionech nebo v určitých zemích uvnitř určitého regionu může stát pivem prémiovým a že významné mezinárodní pivovary přizpůsobují marketingovou strategii trhu.
The report also mentions that a standard beer can become a premium beer in a given region or a particular country within a region and that the major international brewers adopt different marketing strategies for different markets.
Druhy, které jsou v určitých regionech označeny jako prémiové značky, nemusejí být nutně takto označeny v jiných regionech.
Brands recognised as premium in some regions are not necessarily recognised as such in others.
Dále se v této zprávě uvádí, že „čtenář si musí být vědom toho, že poptávka po prémiovém pivu se při srovnání mezi jednotlivými roky a při pohledu na vývoj během několika let liší z hlediska vnímání spotřebitele, a nikoli z hlediska specifikace produktu.
The report furthermore states that ‘the reader must be aware that demand for premium beer looked at in terms of comparisons between years and trends over a number of years, is variable due to changes in consumer perceptions and not in product specification.
Jak tvrdí společnost Interbrew, co je prémiové pivo určuje spotřebitel, a ne dané odvětví.“
As Interbrew points out, it is consumers who decide what is premium, not the industry’.
Skutečnost, že specifikace produktu není důležitým faktorem k určení, které pivo je označeno jako prémiové, by ukazovala na to, že různé druhy sladu, jestliže splňují (minimální) normy uložené pivovarnictvím, jsou mezi sebou snadno zaměnitelné.
The fact that product specification is not an important factor in determining which beers are considered premium beers indicates that different malts, provided they meet (minimum) quality standards imposed by the brewing industry, are easily interchangeable.
Na tuto zaměnitelnost se odkazuje také v oblasti fúzí věc Hugh Baird/Scottish and Newcastle.V souvislosti s trhem s dotčenými produkty tvrdí oznamující strany (Hugh Baird a Scottish and Newcastle), že je tento trh přinejmenším stejně široký jako všeobecný trh se sladem.
This interchangeability of malt is also referred to in the Hugh Baird/Scottish and Newcastle merger case. Concerning the relevant product market, the notifying parties (Hugh Baird and Scottish and Newcastle) state that it is at least as broad as the malt market.
V rozhodnutí se uvádí, že ačkoli je trh se sladem patrně rozdělen na trh pro pivovary a na trh pro palírny, nepovažují to strany za argument vzhledem k vysoké míře zastupitelnosti na straně nabídky.
The decision mentions that ‘although the malt market may arguably be subdivided, e.g. into brewing malt and distilling malt, the parties do not believe that this is appropriate because of the high degree of supply-side substitutability’.
Navíc Komise při prostudování statistických zdrojů pro výrobu sladu neobjevila žádný samostatný trh s prémiovým sladem.
In addition, the Commission has not been able to detect a separate market for premium malt in studying the statistical sources for malt production.
Právě naopak, všechny tyto zdroje (Eurostat, Euromalt, Mezinárodní rada pro obiloviny) poskytují údaje pouze o všeobecném trhu se sladem.
On the contrary, all these sources (Eurostat, Euromalt, International Grains Council) only provide data on the general malt market.
Nizozemsko a společnost Holland Malt neposkytly žádné údaje o stávajících kapacitách nebo výrobě prémiového sladu.
The Netherlands and Holland Malt themselves have not provided data on existing capacities for, or the production of, premium malt.
Naopak, v argumentu o nadbytečné kapacitě poukazují na čísla o sladu (jako produktu), aniž činí rozdíl mezi obyčejným sladem a prémiovým sladem.
On the contrary, in the argument about overcapacity, they have referred to figures for malt (as a product), without making a distinction between regular and premium malt.
Komise se proto domnívá, že mezi oběma kategoriemi (obyčejným a prémiovým sladem) nelze určit jasnou hranici.
The Commission considers, therefore, that a clear dividing line between the two categories (regular and premium malt) cannot be drawn.
Je pravděpodobné, že existují rozdíly v jakosti, avšak zjevně nemají takovou povahu, aby se jimi zřetelně omezila zaměnitelnost druhů sladu nebo konkurence mezi výrobci sladu.
There may perhaps be differences in quality, but they do not appear to be of such a nature that the interchangeability of types of malt or competition between maltsters is appreciably limited thereby.
Na základě výše uvedených závěrů o nadbytečné kapacitě na trhu se sladem, o možném vlivu dotyčné podpory na obchod mezi členskými státy a o absenci jasně prokazatelného samostatného trhu s prémiovým sladem Komise usoudila, že podpora není v souladu s bodem 4.2.5 pokynů, v němž se stanoví, že podporu nelze přiznat investicím do produktů, pro které nelze najít běžné možnosti odbytu na trhu.
Based on the above findings on overcapacity in the malt market, possible effects on trade between Member States of the aid measure in question and the lack of a clearly distinctive separate market for premium malt, the Commission considers the aid not to comply with point 4.2.5 of the guidelines, which provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
Podpora sladovně v Litvě
Aid to a malting plant in Lithuania
Společnost Holland Malt poukazuje na to, že situace na světovém trhu se sladem nebránila Komisi v tom, aby schválila podporu investice do sladovny v Litvě.
Holland Malt points out that the situation on the global malt market did not prevent the Commission from authorising investment aid for a malting plant in Lithuania.
Komise si dovoluje poukázat na to, že neschválila žádnou státní podporu investice do sladovny v Litvě po přistoupení této země do Společenství dne 1. května 2004.
The Commission would like to stress that it has not authorised state aid for an investment in a malting plant in Lithuania after that country's accession to the Community on 1 May 2004.
Před tímto datem se v Litvě neuplatňovala žádná pravidla pro státní podporu na zemědělské produkty.
Before that date, no state aid rules applied in Lithuania for agricultural products.
V každém případě jsou však nedostatky jiných členských států při plnění povinností podle článků 87 a 88 Smlouvy nepodstatné v souvislosti s otázkou, zda členský stát, proti němuž bylo zahájeno řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy, poskytl (nezákonnou) podporu.
In any event, failings by other Member States to meet their obligations under Articles 87 and 88 of the Treaty are irrelevant to whether the Member State against which the procedure in Article 88(2) of the Treaty has been initiated has granted (unlawful) aid.
Komise si přeje v této souvislosti rovněž uvést, že zahájila formální vyšetřovací řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy poté, co Španělsko oznámilo svůj záměr poskytnout podporu sladovně Maltacarrión S.A.. Toto řízení bylo zahájeno z téhož důvodu jako řízení v této věci, tj. z důvodu, že nelze vyloučit, že se na trhu se sladem jedná o nadbytečnou kapacitu.
The Commission also wishes to state in this respect that it initiated the formal investigation procedure laid down in Article 88(2) of the Treaty after Spain had notified its intention to grant aid to a malt factory named Maltacarrión S.A. The procedure was initiated on the same grounds as in the present case, i.e. that it cannot be ruled out that the malt market shows overcapacity.
Po zahájení řízení Španělsko oznámení dotyčné podpory stáhlo.
After the procedure had been initiated, Spain withdrew its notification of the aid in question.
Regionální aspekty
Regional aspects
Komise uznává význam regionálního rozvoje v rámci podpory společnosti Holland Malt, jak jej uvádí Nizozemsko a různé zúčastněné strany, a tento význam jistě nebude zpochybňovat.
The Commission acknowledges and does not dispute the important regional development aspects of the aid for Holland Malt, as explained by the Netherlands and various interested parties.
V tomto smyslu by projekt vhodně zapadal do režimu IPR.
In this sense, the project would fit well with the IPR scheme.
Projekt však musí splňovat všechny podmínky pro podporu investic ve prospěch zpracování a odbyt zemědělských produktů, jak jsou stanoveny v pokynech.
The project must, however, meet all the requirements for investment aid for the processing and selling of agricultural products as laid down by the guidelines.