natgillin/translations-raw huggingface dataset:
V souvislosti s čl. 87 odst. 3 písm. b) se připomíná, že dotyčné opatření není určeno k podpoře uskutečnění některého významného projektu společného evropského zájmu ani nemá napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu.
As regards Article 87(3)(b), it is noted that the measure concerned is not intended to promote the execution of an important project of common European interest or to remedy a serious disturbance in the economy of a Member State.
Podpora také není určena ani vhodná k uskutečnění cílů podle čl. 87 odst. 3 písm. d).
Nor is the aid intended or suitable for achieving the objectives referred to in Article 87(3)(d).
Ustanovení čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy
Article 87(3)(c) of the Treaty
Podpory, které mají usnadnit rozvoj určitých hospodářských činností nebo hospodářských oblastí, mohou být na základě čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy považovány za slučitelné se společným trhem, pokud nemění podmínky obchodu v takové míře, jež by byla v rozporu se společným zájmem.
Aid to facilitate the development of certain economic activities or of certain economic areas may be considered to be compatible with the common market under Article 87(3)(c) of the Treaty, where such aid does not adversely affect trading conditions to an extent contrary to the common interest.
Vzhledem k tomu, že Holland Malt není malým ani středním podnikem ve smyslu definice Komise, nevztahuje se na něj nařízení Komise (ES) č. 1/2004 ze dne 23. prosince 2003 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podporu malým a středním podnikům působícím v produkci, zpracování a uvádění zemědělských produktů na trh.
Since Holland Malt is not a small or medium-sized enterprise as defined by the Commission, Regulation (EC) No 1/2004 of 23 December 2003 on the application of Articles 87 and 88 of the EC Treaty to State aid to small and medium-sized enterprises active in the production, processing and marketing of agricultural products does not apply.
Zda je podpora investice ve prospěch zpracování zemědělských produktů slučitelná s čl. 87 odst. 3 písm. c), se proto bude posuzovat na základě bodu 4.2 pokynů.
Whether investment aid for the processing of agricultural products is compatible with Article 87(3)(c) is assessed therefore on the basis of point 4.2 of the guidelines.
Způsobilé výdaje a procento podpory
Eligible expenses and aid rate
V souladu s bodem 4.2.3 pokynů se mohou způsobilé výdaje týkat stavby, získávání nebo zlepšování nemovitostí a nových strojů a vybavení, včetně počítačových programů.
According to point 4.2.3 of the guidelines, eligible expenses may include construction, acquisition or improvement of immovable property, new machinery and equipment, including computer software.
Podpora nesmí činit víc než 50 % způsobilých investic v regionech cíle 1 a 40 % v ostatních regionech.
The aid rate may not exceed 50 % of eligible investments in Objective 1 regions and 40 % in other regions.
Tyto podmínky jsou splněny, jelikož podpora má být poskytnuta na stavbu budov, nákup pozemků pro tyto budovy a na vybavení.
These conditions are met, as aid would be given for the construction of buildings, the purchase of plots for these buildings and machinery.
Navíc Nizozemsko oznámenou podporu omezilo na nejvýše 13,5 % způsobilých nákladů.
In addition, the Netherlands has limited the notified aid to a maximum of 13,5 % of the eligible costs.
Ekonomická životaschopnost a minimální normy Společenství
Economic viability and Community minimum standards
V bodě 4.2.3 pokynů se dále stanoví, že podpora investice smí být poskytnuta pouze podnikům, u nichž lze na základě posouzení vyhlídek prokázat, že jsou ekonomicky životaschopné.
Point 4.2.3 of the guidelines states that aid for investments may only be granted to firms the economic viability of which can be demonstrated by an assessment of the prospects of the enterprise.
Podnik musí splňovat minimální normy Společenství v oblasti životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat.
The enterprise must comply with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare.
Tyto podmínky jsou splněny.
These conditions are satisfied.
Nizozemsko poskytlo dostatečné záruky ekonomické životaschopnosti jak pivovaru Bavaria NV, tak sdružení Agrifirm, které společně tvoří společnost Holland Malt.
The Netherlands has given sufficient guarantees concerning the economic viability of both Bavaria NV and Agrifirm, which together form Holland Malt.
Navíc bylo řádně prokázáno, že sladovna splňuje minimální normy Společenství v oblasti životního prostředí, hygieny a dobrých životních podmínek zvířat stanovených v nizozemském programu rozvoje venkova.
In addition, it has been adequately shown that the malting plant complies with minimum Community standards regarding the environment, hygiene and animal welfare as laid down in the Dutch rural development programme.
Možnosti odbytu na trhu
Market outlets
V bodě 4.2.5 pokynů se stanoví, že podporu nelze přiznat investicím do produktů, pro něž nelze najít běžné možnosti odbytu na trhu.
Point 4.2.5 of the guidelines provides that no aid may be granted for investments in products for which normal market outlets cannot be found.
To je třeba posoudit na příslušné úrovni v závislosti na dotyčných produktech, druzích investic a stávající i očekávané kapacitě.
This must be assessed at the appropriate level in relation to the products concerned, the types of investments, and existing and expected capacities.
Přitom je třeba počítat s případnými omezeními výroby nebo omezeními poskytování podpor v rámci společné organizace trhu.
To this end, any restrictions on production or limitations of Community support under the common market organisation must be taken into account.
Řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy bylo zahájeno, jelikož na základě údajů, které měla Komise při zahájení řízení k dispozici, nebylo možné vyloučit, že se na trhu se sladem jedná o nadbytečnou kapacitu.
The procedure provided for under Article 88(2) of the Treaty was initiated, since, on the basis of the information available to the Commission at the time, could not be ruled out that the malt market showed overcapacity.
Připomínky Nizozemska a společnosti Holland Malt na základě zahájení řízení se v zásadě týkají třech bodů.
The Netherlands' and Holland Malt's comments on the opening of the procedure essentially concern three points.
Na prvním místě je zpochybňována nadbytečná kapacita na trhu se sladem (Nizozemsko a Holland Malt však nezpochybňují, že projekt povede ke zvýšené kapacitě na trhu se sladem).
First, the issue of overcapacity on the malt market is challenged (the Netherlands and Holland Malt do not dispute, however, that the project creates additional capacity on the malt market).
Za druhé se tvrdí, že investice do závodu v Eemshavenu bude mít větší vliv na obchod se třetími zeměmi než na obchod mezi členskými státy, protože vývoz sladu tvoří tržní segment, který je nezávislý na segmentu, v němž působí vnitrostátní dodavatelé sladu.
Second, it is stated that the investment in the Eemshaven plant will affect trade with third countries more than trade between Member States, since the export of malt constitutes a market segment separate from that in which inland malt suppliers operate.
Za třetí se vychází z toho, že existují oddělené trhy s obyčejným sladem a s prémiovým sladem.
Third, different markets are assumed to exist for regular and premium malt.
Nadbytečná kapacita na trhu se sladem
Overcapacity on the malt market
Komise posuzovala situaci v souvislosti s výrobou a obchodem se sladem jak na světové úrovni, tak na úrovni Společenství.
The Commission has examined the situation concerning the production of and trade in malt at both world and Community levels.
Vzhledem k tomu, že statistiky Eurostatu ohledně sladu jsou neúplné (chybějící nebo důvěrné údaje o výrobě a vývozu z několika zemí), opírala se Komise o údaje sdružení Euromalt, Mezinárodní rady pro obiloviny a o zprávu H.M.
As Eurostat statistics on malt are incomplete due to missing or confidential data on the production and exports of several countries, the Commission has used the data of Euromalt, the International Grains Council and H.M.
Gaugera o trhu se sladovnickým ječmenem.
Gauger's report on the barley-malt market report.
Co se týče situace na světovém trhu, lze z údajů sdružení Euromalt vyčíst, že současná světová dodavatelská kapacita sladoven značně převyšuje poptávku a že tomu tak bude i v následujících letech.
As regards the situation on the world market, the Euromalt data indicate that the current world supply capacity of malting plants substantially exceeds demand and will do so for some years to come.
Dopis sdružení Euromalt ze srpna 2005 obsahuje následující tabulku o světové kapacitě výroby sladu.
The letter from Euromalt of August 2005 contains the following table on world malt capacity.
Světová kapacita výroby sladu
Worldwide Malt Capacity
(v 1000 tun)
(1000 tonnes)
Přebytek
Surplus
2006 (odhad)
2006 (estimate)
Celkem EU-25
Total EU-25
Střední a východní Evropa
Central and Eastern Europe
Evropa celkem
Total Europe
Oceánie
Oceania
Střední východ a střední Asie
Middle East and Central Asia
Afrika
Africa
Dálný východ
Far East
Jak vyplývá z tabulky, překročila celosvětová kapacita výroby sladu v roce 2004 poptávku přibližně o půl milionu tun.
As can be seen from the table, in 2004 world malt production capacity exceeded demand by approximately half a million tonnes.
Odhady na rok 2006 ukazují na nárůst této nadbytečné kapacity na zhruba 2 miliony tun.
Estimates for 2006 point to an increase in this overcapacity to approximately 2 million tonnes.
V dopise sdružení Euromalt se uvádí, že světová produkce piva dle očekávání nadále poroste průměrně nejméně o 1 až 2 % ročně.
Euromalt in its letter mentions that world beer production is forecast to continue growing at an average minimum rate of between 1 % and 2 % a year.
Tento průměrný růst je výsledkem růstu ve dvojmístných číslech v několika „nových“ pivních oblastech (Jižní Americe, Africe, Rusku, jihovýchodní Asii a Číně) a poklesu ve „starých“ regionech (západní Evropě a Severní Americe).
This average growth is a result of two-digit growth in some ‘new’ beer regions (South America, Africa, Russia, South-East Asia and China) and a decline in the ‘old’ regions (Western Europe and North America).
Efektivita nových investic do pivovarů v růstových oblastech a příklon k „lehčím“ pivům vyústily také v drastický pokles spotřeby sladu na litr piva.
At the same time however, the efficiency of the new brewery investments in the growth regions and the trend towards ‘lighter’ beers has resulted in a drastic decline in the use of malt per litre of beer.
Euromalt také vyvozuje závěr, že rostoucí poptávka po pivu v nejbližších letech nebude spojena s růstem světové poptávky po sladu.
Euromalt therefore concludes that the rising demand for beer is not matched by an increase in worldwide malt demand for some years to come.
Struktura růstu spotřeby piva a její předpokládané pokračování příliš stimulovaly stavbu dalších sladových kapacit ve světě, takže současná světová kapacita na straně nabídky značně převyšuje poptávku, což potrvá ještě několik let.
In fact, the beer consumption growth pattern, and its predicted continuation, have overencouraged the building of additional malting capacity in the world, the result being that current world capacity on the supply side substantially exceeds demand, and will do so for some years to come.
Podle Euromaltu je sice třeba nadále investovat do sladoven, avšak v Evropě není při zaostávání vývozních trhů zapotřebí žádné nové kapacity.
According to Euromalt, continuous investment in maltings is required, but Europe does not need additional new capacity while export markets decline.
Současnou světovou nadbytečnou kapacitu potvrzují i klesající číselné údaje o obchodu se sladem, která poskytla Mezinárodní rada pro obiloviny na semináři o sladovnickém ječmeni ve dnech 4. a 5. října 2005 v Bruselu.
The current situation of overcapacity worldwide seems to be confirmed by declining global trade figures for malt, as presented by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar on 4 and 5 October 2005 in Brussels.
Podle Mezinárodní rady pro obiloviny světový obchod sladem během dvou let klesl z 5621 milionů tun v roce 2002/2003 na 5275 milionů tun v roce 2004/2005 (toto číslo je rámcové).
According to the International Grains Council, global trade in malt declined for two years in a row from 5,621 million tonnes in 2002/2003 to 5,275 million tonnes in 2004/2005 (the latter figure is an estimate).
Na rok 2005/2006 očekává Mezinárodní rada pro obiloviny další pokles obchodovaného množství sladu.
For 2005/2006, the International Grains Council expects a further fall in the quantity of malt traded.
Tato sestupná tendence se odráží i v poklesu počtu vývozních certifikátů registrovaných u vývozců sladu v roce 2004/2005 (2219661 tun) oproti roku 2003/2004 (2477849), přičemž se na rok 2005/2006 očekává tento údaje ještě nižší než v roce 2004/2005.
This downward trend is also reflected in lower export certificates booked by EU malt exporters in 2004/2005 (2219661 tonnes) as compared with 2003/2004 (2477849 tonnes), with expectations for 2005/2006 being slightly lower than the figure for 2004/2005.
Také zpráva o trhu se sladem od RM International zjevně poukazuje na světovou nadbytečnou kapacitu; v důsledku vyšší standardní kapacity nových sladoven a vzhledem ke skutečnosti, že světová produkce piva nerostla tak rychle, bude nová produkce sladu absorbována poptávkou pomaleji.
RM International's report on the malt market would also seem to indicate global overcapacity: given the higher standard capacity for new malting plants and that world beer production has increased less quickly in recent years, new malt output would be absorbed less quickly by demand.
Nizozemsko v dopise ze dne 14. října 2005 tvrdí, že světová poptávka po sladu kolem roku 2010 dle očekávání vzroste údajně o 10 %.
The Netherlands in its letter of 14 October 2005 states that world demand for malt is expected to rise by 10 % by 2010.
Poukazuje se na prezentaci Mezinárodní rady pro obiloviny na semináři o sladovnickém ječmeni ve dnech 4. a 5. října 2005 v Bruselu.
Reference is made to the presentation by the International Grains Council at the Malting Barley Seminar in Brussels on 4 and 5 October 2005.
V této prezentaci se však uvádí, že pokud jde o prognózy na rok 2010, stoupne světová kapacita sladu dle očekávání o 10 %.
It was also stated at this presentation, however, that as regards forecasts for 2010, global malting capacity was expected to rise by 10 %.
Jako nesprávné se jeví použít za ukazatele poptávky světovou kapacitu sladu, jak podle všeho činí Nizozemsko.
It would not seem appropriate to use global malting capacity as an indicator of demand, as the Netherlands appears to do.
V následujících letech bude světový trh se sladem zjevně podléhat dvěma důležitým polohám vývoje.
In the years ahead, the development of the global malt market would seem to be subject to two important developments.
Na prvním místě je zde nárůst spotřeby piva v „nových“ pivních oblastech.
First, there is the increase in beer consumption in the ‘new’ beer regions.
Bude však třeba zvážit, do jaké míry bude sladovnictví Společenství mít z tohoto růstu užitek.
It remains to be seen however, to what extent the Community malting industry will be able to take advantage of this growth.
Nárůst produkce piva v Číně nevedl k výraznějšímu nárůstu dovozu sladu.
The growth of beer production in China has not led to a substantial increase in malt imports.
Podle zprávy Rabobank o světovém sladovnictví se množství dováženého sladu nezvýšilo, dokonce ani poté, co bylo v roce 2002 výrazně sníženo dovozní clo, jelikož rozsáhlý zpracovatelský průmysl v Číně je nakloněn dovozu sladovnického ječmene.
According to the Rabobank report on the global malt industry, the imported volume of malt did not rise, even after the import tariff was significantly reduced in 2002, because China's huge processing industry favours the import of malting-barley.
Rostoucí spotřeba a produkce piva v jihovýchodní Asii je z větší části umožněna větším dovozem sladu z Austrálie, a to díky její blízkosti a dohodám o volném obchodu s touto zemí.
Rising beer consumption and production in South-East Asia has been made possible to a large extent through higher malt imports from Australia due to the proximity of, and free-trade agreements, with that country.
Sladovny ve Společenství, které se nacházejí v přímořských přístavech, tak jako je to v případě společnosti Holland Malt, jsou zjevně v dobrém postavení, aby mohly uspokojit rostoucí poptávku po sladu z Jižní Ameriky a Afriky.
Community maltings located at deep sea ports, such as Holland Malt, would seem to be in a good position to satisfy the growing demand for malt in South America and Africa.
Pokud jde o Jižní Ameriku, mohla by rostoucí poptávku po sladu částečně uspokojit taktéž nově budovaná sladová kapacita v Argentině.
As regards South America, however, the new malting capacity currently being built in Argentina could partially absorb the rising demand for malt.
Navíc rozšíření zemí Mercosur o Venezuelu a možná i další jihoamerické státy zřejmě povede k nárůstu obchodu se sladem v Jižní Americe.
In addition, Mercosur's expansion, with Venezuela and possibly other South American countries joining will probably lead to a higher intra-South American trade in malt.
Vývoj v Rusku je druhým významným faktorem na světovém trhu se sladem.
Developments in Russia are a second important factor for the global malt market.
Rusko má celkovou kapacitu sladu o objemu 1 milion tun a buduje kapacitu o objemu 450000 tun.
Russia has a total malting capacity of 1 million tonnes, with a further 450000 tonnes under construction.
Vzhledem k tomu, že dostupnost jakostního sladovnického ječmene poroste s rozšířením kapacity, stane se Rusko soběstačnější a pravděpodobně bude i vývozcem sladu.
As the availability of good malting barley catches up with this capacity expansion, Russia will become self sufficient and probably a malt exporter.
Na základě výše uvedených skutečností nemá Komise žádné důkazy o tom, že v nejbližších letech skončí stávající situace, kdy je na světovém trhu se sladem nadbytečná kapacita.
In view of the above, the Commission has no evidence that the current overcapacity in the global malt market will disappear in the next few years.
Pokud se týče světového trhu se sladem do roku 2010, předpokládá Mezinárodní rada pro obiloviny poměrně stabilní objem, jelikož „pokles v Rusku bude kompenzován růstem v Jižní Americe“, jak bylo uvedeno v prezentaci na semináři o sladovnickém ječmeni v říjnu 2005.
As far as worldwide trade in malt until 2010 is concerned, the International Grains Council seems to predict a relatively stable volume with the ‘decline in Russia being offset by South American growth’, as mentioned in the presentation at the Malting Barley Seminar in October 2005.
Pokud jde o výrobní kapacitu sladu a obchod se sladem ve Společenství, uveďme, že sladovna Holland Malt v Eemshavenu byla zprovozněna v dubnu 2005.
As regards malt production capacity and trade in the Community, it should be noted that Holland Malt's plant at Eemshaven became operational in April 2005.
V dopise sdružení Euromalt ze srpna 2005 se uvádí, že Společenství má i přes uzavření několika sladoven z důvodu nízké rentability stále ještě nadbytečnou kapacitu sladu o objemu nejméně 500000 až 700000 tun (kapacita Společenství je 8800000 tun, spotřeba 5900000 a vývoz 2250000 tun).
Euromalt in its letter of August 2005 mentions that, despite closures of several malting factories due to low profitability, the Community still has a surplus capacity in malt of at least 500000-700000 tonnes (capacity in the Community being 8800000 tonnes, consumption 5900000 tonnes and exports 2250000 tonnes).
Podle sdružení Euromalt dosáhne rentabilita ve sladovnictví Společenství v roce 2005/2006 nejnižšího bodu v důsledku vysokého počtu ztrátových podniků, jejichž náklady jsou pokryty jen zčásti.
According to Euromalt, the profitability of the Community malting industry in 2005/2006 will be at its lowest, with many companies making a loss and covering only part of their costs.
Patrně v důsledku této nízké rentability ohlásil velký německý výrobce sladu Weissheimer v Andernachu na jaře 2006 úpadek.
Probably as a result of this low profitability, the largest German malt producer, Weissheimer in Andernach, filed for bankruptcy in spring 2006.
Kromě toho byly trvale uzavřeny další sladovny, včetně čtyř závodů ve Spojeném království, dvou v Německu a jednoho ve Francii.
In addition, other malt production plants have shut permanently, including four in the United Kingdom, two in Germany and one in France.
Jedná se o starší jednotky velkých podniků.
These are older units of large companies.
Ostatní výrobci sladu se rozhodli část kapacity uzavřít dočasně.
Other malt producers have decided to shut part of their capacity temporarily.
V jiných případech byly staré sladovny nahrazeny novými.
In other cases, old malt production capacity has been replaced by new.
Celková sladová kapacita ve Společenství, která z toho vyplývá, byla v červnu 2006 H.M.
The resultant total malt capacity in the Community in July 2006 is put by H.M.
Gaugerem odhadnuta na 8800000 tun, přičemž odhadovaná spotřeba ve Společenství a vývoz ze Společenství jsou srovnatelné s údaji z dopisu sdružení Euromalt ze srpna 2005.
Gauger at 8800000 tonnes, the estimates of consumption in, and exports from, the Community being comparable with those in Euromalt's letter of August 2005.
To by stále ještě znamenalo nadbytečnou kapacitu o objemu zhruba 600000 tun.
This would still leave an overcapacity of around 600000 tonnes.
V dopise z října 2005 Nizozemsko uvádí, že číselné údaje uvedené sdružením Euromalt, tedy 500000- 700000 tun nadbytečné kapacity ve sladovnictví ve Společenství, se zakládají na takzvaných „name plate“ kapacitách, tj. produkci 24 hodin denně, 7 dní v týdnu a 365 dní v roce.
The Netherlands, in its letter of October 2005, claims that the figure of 500000 — 700000 tonnes mentioned by Euromalt as being the overcapacity of the Community malting industry is based on so-called ‘nameplate’ capacities, i.e. production 24 hours a day, 7 days a week, 365 days a year.
Odstávky závodů z důvodu údržby, technických poruch a kontrol se neberou v potaz, čímž není jisté, zda se skutečně jedná o nadbytečnou kapacitu.
Periods when plants are at a standstill owing to maintenance, technical failures and overhaul are not taken into account, which makes it uncertain whether overcapacity actually exists.
Komise se opírá o údaje o skutečné kapacitě a produkci ve sladovnictví ve Společenství v uplynulých letech.
The Commission has looked at actual capacity and production figures for the Community malt industry for the last few years. It has taken the following table from H.M.
Ze statistického přehledu za léta 2004/2005 od H.M. Gaugera, který vycházel z vnitrostátních statistik, jakož i z údajů Eurostatu a sdružení Euromalt, Komise odvodila níže uvedenou tabulku.
Gauger's statistical digest 2004/2005, which uses national statistics, Euromalt and Eurostat as sources.
Celková kapacita a výroba sladu ve Společenství
Total malt capacity and production in the Community
Kapacita (v tunách):
Capacity (in tonnes)
Výroba v tunách
Production (in tonnes)
Číselné údaje v tabulce ukazují využití celkové kapacity nejméně na 98 % v letech 2002-2004.
The figures in the table point to a utilisation of at least 98 % of total capacity during the years 2002-2004.
Číselné údaje ze zprávy Frontier Economics vykazují srovnatelné procento využití.
The figures in the report by Frontier Economics indicate a comparable level of utilisation.
V roce 2005 bylo procento využití nižší při produkci sladu ve Společenství o objemu 8,4 milionů tun a kapacitě 8,8 milionů tun.
In 2005, the utilisation rate was lower, with malt production in the Community at 8,4 million tonnes and capacity at 8,8 million tonnes.
Na prodejní rok 2006/2007 se očekává celková produkce 8,0 milionů tun při kapacitě 8,8 milionů tun.
For marketing year 2006/2007, total production is expected to be 8,0 million tonnes and capacity 8,8 million tonnes.