natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Zebřičkám velmi prospívá pobyt ve venkovních prostorách za předpokladu, že mají pokud možno přístup k chráněnému místu a hnízdům pro hřadování.
Zebra finches thrive in outdoor enclosures provided they have access to shelter and roosting nests where appropriate.
Pro ptáky ustájené ve venkovních prostorách je třeba zajistit při chladném počasí dodatečný zdroj tepla.
Additional heating should be provided for birds housed outdoors in cold conditions.
Tabulka H.7
Table H.7.
Zebřička pestrá: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky
Zebra Finch: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Pro výzkum chovu lze pár ustájit v menších prostorách s vhodným obohacením prostředí s minimální podlahovou plochou 0,5 m2 a minimální výškou 40 cm.
For breeding studies, pairs may be housed in smaller enclosures containing appropriate enrichment with a minimum floor area of 0,5 m2 and a minimum height of 40 cm.
Doba uzavření ptáků v omezeném prostoru by měla být zdůvodněna osobou provádějící pokus a stanovena po poradě s ošetřovatelem ptáků a s kvalifikovanou osobou působící v oblasti poradenství týkajícího se pohody zvířat.
The duration of the confinement should be justified by the experimenter and determined in consultation with the animal technician and with the competent person charged with advisory duties in relation to the well-being of the animals.
I. POKYNY PRO UMÍSTĚNÍ OBOJŽIVELNÍKŮ A PÉČI O NĚ
I. SPECIES-SPECIFIC GUIDELINES FOR AMPHIBIANS
Podle systematiky se obojživelníci dělí na tři hlavní řády: Urodela (Caudata), Gymnophiona (Apoda) a Anura (Ecaudata).
According to systematics, amphibians involve three main orders: Urodela (Caudata), Gymnophiona (Apoda), and Anura (Ecaudata).
Řád Anura patří do podtřídy Salientia.
The Anura belong to the super-order Salientia.
Předmětem zájmu těchto pokynů je řád Urodela (mloci, čolci) a Anura (žáby, ropuchy).
For the present guidelines, Urodela (salamanders, newts) and Anura (frogs, toads) are of interest.
Tyto řády se značně liší geografickým původem a rozmanitostí žijících druhů, jako jsou vodní (například Xenopus laevis), polovodní (například Rana temporaria), převážně suchozemští (například Bufo marinus) a stromoví (například Hyla cinerea).
They differ greatly in their patterns of geographic distribution and in the diversity of living types, such as aquatic (for example, Xenopus laevis), semi-aquatic (for example, Rana temporaria), semi-terrestrial (for example, Bufo marinus) and arboreal (for example, Hyla cinerea).
Obojživelníci obývají celou škálu biotopů od vyprahlých pouští po hluboká sladkovodní jezera.
Amphibians occupy a wide range of habitat types from arid deserts to deep freshwater lakes.
Někteří z nich tráví převážnou většinu svého života pod zemí nebo vysoko v korunách stromů.
Some may spend most of their life underground or high in cloud forest canopy.
Někteří z nich se vyskytují na severu za polárním kruhem a snášejí mrazivé podnebí, zatímco jiní se nejrůznějším způsobem přizpůsobili proti vysychání kůže v tropických oblastech.
Some are found north of the Arctic Circle and can tolerate freezing conditions, while others have evolved a range of adaptations to avoid desiccation in hot areas of the world.
Obojživelníci se do velké míry přizpůsobují substrátu, na němž nebo v němž žijí.
Amphibians are very much adapted to the substrate on/in which they live.
Kůže hraje v tomto ohledu důležitou úlohu při přenosu vody, rozpustných látek, včetně látek toxických, a kyslíku.
In this context, the body skin plays an important role in the transfer of water, soluble substances, including toxic substances and oxygen.
Proto má zásadní význam pro přežití obojživelníků, jejich interakci s prostředím, kde žijí, a pro jejich schopnost využívat širokou škálu biotopů a ekologických podmínek.
Therefore it plays key roles in the survival of amphibians, their interaction with their environment, and their ability to exploit a wide range of habitats and ecological conditions.
Zdravotní stav obojživelníků závisí na určitých vlastnostech a zvláštnostech jejich kůže a v tomto smyslu lze obojživelníky považovat za významné bioindikátory zdravého životního prostředí.
An amphibian's health depends on certain properties and peculiarities of its body skin, thus making amphibians significant bio-indicators of environmental health.
Obojživelníci používaní pro pokusné a jiné vědecké účely by měli být pokud možno odchováni v zajetí.
Where possible, amphibians used for experimental or other scientific purposes should be bred and reared in captivity.
Obojživelníkům odchovaným pro účely pokusů by měla být dávána přednost před obojživelníky z volné přírody.
Purpose-bred animals should be used in preference to animals taken from the wild.
Tabulka I.1 uvádí čtyři hlavní biotopy a příklady druhů z každého biotopu často používaných pro pokusné a jiné vědecké účely.
Table I.1. lists the four main habitats of amphibians and examples of species of each habitat frequently used for experimental and other scientific purposes.
Následující návrhy obsahují podrobné informace o základním umístění a podmínkách péče, které by měla být poskytnuty druhů z těchto biotopů.
The following proposals provide details on the basic accommodation and care conditions to be covered for species of these habitats.
Specifické pokusy mohou vyžadovat použití určitých jiných druhů, které nespadají do těchto čtyř kategorií biotopů.
Specific procedures may require the use of certain other species which do not fall into the four habitat categories.
Doplňující informace jsou uvedeny u běžně chovaných a používaných laboratorních druhů. Další informace o požadavcích týkajících se ostatních druhů (nebo případných problémů v chování zvířat nebo chovatelských problémů) by měly být získány od zkušených odborníků a ošetřovatelů, aby bylo zajištěno, že budou všechny potřeby jednotlivých druhů náležitě ošetřeny.
Further advice on requirements for these and other species (or if behavioural or breeding problems occur) should be sought from expert specialists and care staff to ensure that any particular species needs are adequately addressed.
Další základní informace o méně běžně používaných druzích a biotopech jsou k dispozici v základním informačním dokumentu zpracovaném příslušnou odbornou skupinou.
Additional background information on less commonly used species, and habitats is available in the background information document elaborated by the Group of Experts.
Tabulka I.1
Table I.1:
Hlavní kategorie biotopů a příklady často používaných druhů podle biotopů
Main habitat categories and examples by habitat of species frequently used
Biotop
Habitat
Druh obojživelníků
Amphibian species
Velikost (cm)
Size (cm)
Geografický původ/Biotop
Original geographic distribution/Biotope
Hlavní doba aktivity
Main period of activity
Vodní
Aquatic
(Mloci)
(Urodeles)
Mexiko/Kanály původního jezera Xochimilco
Mexico/Channels of the former sea of Xochimilco
15 oC až 22 oC
15 oC to 22 oC
Soumrak
Twilight
(Žáby, ropuchy)
(Anurans)
Xenopus laevis (Drápatka vodní)
Xenopus laevis (Clawed frog)
Střední a Jižní Afrika/vodní nádrže, pozemní vody a prameny
Central and South Africa/ponds, ground water and spring-fed
18 oC až 22 oC
18 oC to 22 oC
Soumrak/noc
Twilight/night
Polovodní
Semi-aquatic
Rana temporaria (Skokan hnědý)
Rana temporaria (Common frog)
Evropa (střed a sever) po Asii (bez jižního Balkánu)/v blízkosti vodních nádrží, jezer, potoků (břehy, louky)
Europe (middle and north) to Asia (without southern Balkan)/Near ponds, lakes, streams (shores, meadows)
10 oC až 15 oC
10 oC to 15 oC
Den/noc
Day/night
Převážně suchozemští
Semi-terrestrial
Bufo marinus (Ropucha obrovská)
Bufo marinus (Marine toad)
Střední a Jižní Amerika/mangrovové lesy
Central and South America/Mangrove, woods
23 oC až 27 oC
23 oC to 27 oC
Stromoví
Arboreal
Hyla cinerea (Rosnička karolínská)
Hyla cinerea (Green tree frog)
Jihovýchod USA/Otevřené křovinaté hranice cypřišových bažin, nížiny, lesy
Southeast USA/Open bushy borders of cypress swamps, flat country, forest
18 oC až 25 oC
18 oC to 25 oC
Prostory pro obojživelníky by měly být dostatečně větrány.
Enclosures for amphibians should be adequately ventilated.
Voda v prostorách pro vodní obojživelníky by měla být filtrována, měla by cirkulovat a být provzdušňována (viz též odstavec 4.3.1).
The water in enclosures of aquatic caged amphibians should be filtered, circulated, and aerated (see also paragraph 4.3.1.).
Obojživelníci jsou ektotermní živočichové.
Amphibians are ectothermic.
K jejich dobrým životním podmínkám přispívají prostory s různou teplotou a vlhkostí umožňující jim vybrat si nejvhodnější mikroprostředí.
Areas of different temperature and humidity are beneficial, to allow amphibians to seek their preferred microenvironment.
Časté výkyvy teploty a vlhkosti mohou pro ně být značně stresující a mohou u nich vyvolávat zdravotní problémy.
Amphibians exposed to frequent fluctuations in temperature and humidity may be severely stressed and may be more prone to health problems.
Teplota místnosti a vody by měla být regulována.
Room and water temperatures should be controlled.
Zimní spánek lze u obojživelníků navodit nebo přerušit regulováním rytmu světla a tmy a teploty v místnosti.
Hibernation in amphibians may be induced or interrupted by regulating light-dark rhythm and room temperature.
Před navozením zimního spánku v zajetí by měla být zvířata v dobrém zdravotním a tělesném stavu.
Before inducing hibernation in captivity, animals should be in good health and body condition.
U zvířat používaných pro chov lze případně navodit stav nehybnosti podobný zimnímu spánku (například tlumeným světlem až tmou a teplotou místnosti 8 oC až 10 oC).
In animals used for breeding, a state of near winter torpor (for example dim light to darkness and 8 oC to 10 oC room temperature) may be simulated where appropriate.
V těchto podmínkách lze zvířata držet bez krmení po dobu čtyř až pěti měsíců.
Under these conditions, the animals can be kept without feeding for as long as four to five months.
Obnovení podmínek prostředí před zimním spánkem navodí u obojživelníků aktivitu a stimulaci k páření.
Restoration of pre-hibernation environmental conditions will induce activity and mating behaviour.
Zabránění zimnímu spánku v laboratorním prostředí nepůsobí zvířatům z hlediska jejich dobrých životních podmínek žádné větší problémy.
Prevention of hibernation in a laboratory environment will not cause major welfare problems.
Obojživelníci nepijí, ale absorbují vlhkost kůží.
Amphibians do not drink but absorb moisture through their skin.
Ztráta vlhkosti je závažným problémem u suchozemských a převážně suchozemských obojživelníků, neboť dostatečně vlhká kůže má zásadní význam pro zachování svých normálních funkcí u obojživelníků.
Water loss is an especially critical problem in captive terrestrial and semi-terrestrial amphibians, as a properly hydrated integument is essential to the normal function of the amphibian skin.
Proto je vhodné zajistit ve vyhrazeném prostoru místa s různou vlhkostí.
Areas of different humidity within the enclosure are beneficial.
I obojživelníci přizpůsobení podmínkám v poušti by měli mít přístup k vlhkému prostředí.
Even desert-adapted amphibians should have access to a humid environment.
Měly by být používány fotoperiody odpovídající přirozenému cyklu v biotopech, odkud obojživelníci pocházejí.
Photoperiods reflecting the natural cycle from where the animals originate should be used.
Intenzita osvětlení by měla odpovídat intenzitě světla předpokládané v přirozených podmínkách.
Light levels in the enclosures should be consistent with that expected to be encountered under natural conditions.
Převážně suchozemská a vodní zvířata by měla mít možnost uchýlit se v rámci vyhrazeného prostoru na stinná místa.
Both semi-terrestrial and aquatic caged animals should have the opportunity to withdraw to shaded areas within the enclosure.
Obojživelníci jsou velmi citliví na hluk (podněty přenášené vzduchem) a vibrace (podněty přenášené substrátem) a všechny nové a nečekané podněty je ruší.
Amphibians are very sensitive to noise (airborne stimuli) and vibration (substrate-borne stimuli) and are disturbed by any new, unexpected stimulus.
Proto je třeba tyto zvuky zvenčí minimalizovat.
Therefore, such extraneous disturbances should be minimised.
Při používání systémů pro cirkulaci vody a v případě potřeby provzdušňování se doporučuje zajištění vhodných poplašných systémů.
Adequate alarm systems are recommended if circulation systems are used and/or aeration is required.
(Viz odstavec 4.1 obecného oddílu)
(See paragraph 4.1. of the General section)
U většiny obojživelníků se sociální chování omezuje zejména na období páření.
In most amphibians, social behaviour is mainly restricted to the mating season.
Avšak skupinové ustájení se doporučuje například pro zlepšení krmení a omezení strachu.
However, group-housing of amphibians is advisable, for instance to improve feeding and reduce fear responses.
Například u Xenopus spp. skupinové krmení podporuje horečnou činnost při krmení, do níž se zapojují všechna zvířata.
For example, in Xenopus spp. group feeding promotes feeding frenzies inducing all animals to feed.
Při velmi nízké hustotě obsazení, kdy k této horečné činnosti nedochází, zůstává potrava často netknutá.
At very low stocking densities such frenzies do not occur and food is frequently not eaten.
Pro prevenci kanibalismu u určitých druhů (zejména mezi larválními Ambystoma spp. a Scaphiopus spp.), by měla být tato zvířata držena v malých skupinách.
To avoid cannibalism in certain species (particularly among larval Ambystoma spp. and Scaphiopus spp.), these animals should be maintained in small groups.
Kanibalismus ve skupinách lze omezit výběrem zvířat stejné velikosti.
Cannibalism in groups can be reduced by size grading.
Suchozemský biotop obojživelníků by měl být obohacen například větvemi, listím, kusy kůry, kameny nebo vhodnými umělými materiály.
The terrestrial habitat of amphibians should be structured, including, for example, branches, leaves, pieces of bark, stones or other suitable man-made materials.
Obojživelníci využívají takto obohacené prostředí různým způsobem. Toto obohacení například umožňuje zvířatům se ukrýt nebo zajišťuje orientační body pro vizuální a prostorovou orientaci.
Amphibians benefit from such environmental enrichment in different ways: for example, such inclusions allow animals to hide, and provide labels for visual and spatial orientation.
Postranní stěny terárií by měly být různě tvarované, aby zajišťovaly různorodý povrch.
The side walls of the terraria should be textured to provide a structured surface.
Doporučuje se zajištění úkrytů a chráněných míst vhodných pro uspokojení potřeb obojživelníků, neboť snižují stres zvířat žijících v zajetí.
The provision of hiding places/shelters that are appropriate to the amphibian's needs is recommended, because they can reduce stress on captive amphibians.
U Xenopus spp. lze například použít keramické nebo plastové trubky.
For example, in Xenopus spp. a tube of ceramic or plastic may be provided.
Tyto úkryty by měly být pravidelně kontrolovány, zda se v nich neukrývají nemocná nebo zraněná zvířata.
Refuges should be inspected regularly for sick or injured animals.
Tmavá podlaha nádrže může u zvířat zvyšovat pocit bezpečí.
A dark floor to the tank may enhance the sense of security in the animals.
Materiály používané pro vybavení obohacující prostředí by neměly být škodlivé pro zdraví obojživelníků.
Materials used for enrichment devices should not be detrimental to the health of the amphibians.
Povrch prostoru a předmětů obohacující prostředí by měl být hladký, se zaoblenými rohy, aby se snížilo riziko poranění kůže obojživelníků.
Enclosures and enrichment structures should have smooth surfaces and rounded edges to minimise the risk of injury to the amphibian's skin.
Prostory pro vodní obojživelníky
Enclosures for aquatic amphibians
Vodní obojživelníci, například Xenopus laevis nebo obojživelníci v larválním stádiu jsou ustájeni v nádržích a akváriích, které mohou být vybaveny systémem pro cirkulaci nekontaminované vody (například bez obsahu chlóru) s pomalým průtokem, systémem vytápění pro udržení vhodné teploty a přívodem stlačeného vzduchu a vzduchovacími kameny pro provzdušňování.
Aquatic amphibians such as Xenopus laevis or amphibian larvae are housed in tanks and aquaria. These may be equipped with a gentle flow-through water system for the circulation of uncontaminated (for example, dechlorinated) water, a heating device to maintain suitable temperatures, and a compressed air supply and airstones for aeration.
Je třeba dbát na to, aby provzdušňování nemohlo způsobit zvířatům zranění.
Care is needed to ensure that aeration does not cause injury to the animals.
Pokud se nepoužívá vhodný průtokový systém, měla by být voda v nádržích a akváriích vyměňována zhruba dvakrát týdne pro zajištění náležité kvality vody.
Unless a proper flow system is in place, the water in the enclosures should be renewed with water of an appropriate quality about twice a week.
U Xenopus spp. stačí pro zajištění náležité kvality vody (například snížení hladiny amoniaku) systémy s pravidelnou výměnou vody (systémy pro napouštění a vypouštění vody).
For Xenopus spp., systems with regular changes of water (fill-and-dump systems) are sufficient for maintaining appropriate water quality (such as minimising levels in ammonia).
U tohoto druhu nejsou vzduchovací kameny třeba.
Airstones are not required for Xenopus.
Dále by neměly být používány dlouhé a úzké nádrže a akvária, neboť mohou omezovat pohybovou aktivitu a sociální chování, například horečnou činnost při krmení.
Furthermore, long, narrow enclosures should be avoided since they may restrict locomotor activity and social behaviour such as feeding frenzies.
Tabulka I.2
Table I.2.
Vodní obojživelníci, například Ambystoma spp: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky
Aquatic urodeles, e.g., Ambystoma spp: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Délka těla [28](cm)
Body length [28](cm)
Minimální plocha vodního povrchu(cm2)
Minimum water surface area (cm2)
Tabulka I.3
Table I.3.
Vodní žáby, například Xenopus spp: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky [29]
Aquatic anurans, e.g., Xenopus spp: Minimum enclosure dimensions and space allowances. [30]
Délka těla [30] (cm)
Body length [30] (cm)
nad 9 až 12
over 9 to 12
nad 12
over 12
Prostory pro polorodní a převážně suchozemské obojživelníky
Enclosures for semi-aquatic and semi-terrestrial amphibians
Polorodní a převážně suchozemští obojživelníci jsou drženi v prostorách se suchozemskou částí a částí vodní.
Semi-aquatic and semi-terrestrial amphibians are kept in enclosures consisting of a terrestrial part and a aquatic part.
Vodní plocha terária by měla umožnit zvířatům se potápět.
The water area of the terrarium should allow animals to submerge.
Pokud se nepoužívá průtokový systém vody, měla by se voda vyměňovat alespoň dvakrát týdně.
Unless a flow-through system is used, water should be renewed at least twice a week.
Každé terárium by mělo být opatřeno krytem, aby zvířata neunikla.
Each terrarium should be covered to prevent escape.
Doporučuje se pomalovat nebo jinak pokrýt průhledné stěny zvenčí, aby se snížilo riziko poranění zvířat.
It is advisable to paint or otherwise cover the outside of transparent walls to minimise damage to the animal.
Jako předměty pro obohacení vnitřku lze použít molitan na podlahu nádrže, kameny, kousky umělé kůry, umělé větvičky a listy a police.
Additions to the interior design can include: soft-foamed plastic material on the floor near the pool area, stones, pieces of artificial bark material, artificial branches and leaves, and shelves.
Jemné piliny nebo jiný substrát s drobnými částečkami je nevhodný, protože poškozuje citlivou kůži obojživelníků, může být zdrojem patogenů a obtížně se čistí pro další použití.
Fine sawdust and any other related small-particle substrate should be avoided, as it affects the sensitive body skin, harbours pathogens and is difficult to clean and re-use.
Tabulka I.4
Table I.4.
Polorodní žáby, například Rana temporaria: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky
Semi-aquatic anurans, e.g., Rana temporaria: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Délka těla [31](cm)
Body length [31](cm)
Minimální velikost prostoru [32] (cm2)
Minimum enclosure size [32] (cm2)
Nejmenší výška prostoru [33] (cm)
Minimum enclosure height [33] (cm)
nad 5,0 až 7,5
over 5,0 to 7,5
nad 7,5
over 7,5
Tabulka I.5
Table I.5.
Převážně suchozemské žáby, například Bufo marinus: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky
Semi-terrestrial anurans, e.g., Bufo marinus: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Délka těla [34](cm)
Body length [34](cm)
Minimální velikost prostoru [35](cm2)
Minimum enclosure size [35](cm2)
Nejmenší výška prostoru [36] (cm)
Minimum enclosure height [36] (cm)
Prostory pro stromové obojživelníky
Enclosures for arboreal amphibians
S ohledem na chování různých stromových druhů by jim měly maximálně zajištěny vhodné konstrukce pro šplhání a odpočívání (viz oddíl 4.3.2).
Having regard for the behaviour of different arboreal species, every effort should be made to allow for this by the provision of appropriate structures for climbing and resting by arboreal species (see section 4.3.2).
Kromě toho je třeba zajistit vodu, kde by se mohli obojživelníci potápět a vyhledávat prostředí s vhodnou vlhkostí.
In addition, it is necessary to provide water in which they can submerge themselves or seek greater humidity.
Pokud se používají nádoby s vodou, měly by být uspořádány tak, aby do nich mohli obojživelníci snadno lézt a vylézat z nich.
If water dishes are used, they should be arranged in such a way that they are easy for the amphibians to enter or to leave.
Tabulka I.6
Table I.6:
Stromové žáby, například Hyla cinerea: minimální rozměry prostoru a prostorové podmínky
Arboreal anurans, e.g., Hyla cinerea: Minimum enclosure dimensions and space allowances
Délka těla [37](cm)
Body length [37](cm)
Minimální velikost prostoru [38](cm2)
Minimum enclosure size [38](cm2)
Nejmenší výška prostoru [39](cm)
Minimum enclosure height [39](cm)
nad 3,0
over 3,0
Většina obojživelníků jsou hmyzožravci a živí se převážně živými malými bezobratlými živočichy (například larvami, hmyzem a červi).
The majority of amphibians are carnivores with food preferences for living small invertebrates (such as larvae, insects and worms).
Zvířata v zajetí by měla být krmena přirozenou stravou podobnou jejich stravě ve volné přírodě.
Captive animals should be maintained on their natural foods or on foodstuffs approximating those of their natural diets.
Avšak vodní obojživelníci mohou být v zajetí úspěšně krmeni i kousky rybího filé nebo kousky mražených jater a srdce.
However, captive aquatic amphibians can successfully be maintained on pieces of fish fillet or scrapings from frozen liver and heart.
Režim krmení by měl být přizpůsoben podmínkám daného prostředí, například teplotě a intenzitě osvětlení.
The feeding frequency should be related to environmental conditions, such as temperature and light intensity.
U dospělých jedinců se nedoporučuje krmení denně, ale jednou až třikrát týdně do sytosti.
Daily feeding is not advisable for adult animals, but once to three times weekly to satiation at each feeding is recommended.
Kvalita vody by měla být u vodních a polovodních obojživelníků pravidelně kontrolována, včetně koncentrace amoniaku a hodnoty pH ve vodě.
For aquatic and semi-aquatic amphibians water quality, including the concentration of ammonia and the pH level in water, should be regularly monitored.
(Viz odstavec 4.8 obecného oddílu)
(See paragraph 4.8 of the General section)
Pro prevenci chorob by měla být suchozemská část i vodní plocha v teráriu pečlivě čištěna od prachu, výkalů a zbytků potravy.
In order to avoid diseases, the terrestrial and aquatic areas in the terraria should be carefully cleaned to remove dirt, excrement and food particles.
Kůže obojživelníků je velmi lehce zranitelná.
The skin of amphibians can be easily damaged.
Manipulace se zvířaty by měla být velmi opatrná a pokud možno minimální.
Care is required during handling, which should be kept to a minimum.
Anestézie a humánní usmrcování
Anaesthesia and humane killing