natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mezi účinky dlouhodobé expozice patří: zvýšené obtíže v dolním respiračním systému, nárůst počtu chronických obstruktivních onemocnění plic, snížená funkce plic u dětí a dospělých, zkrácení délky života způsobené především kardiopulmonární úmrtností a pravděpodobně rakovinou plic.
The effects related to long-term exposure include: increases in lower respiratory symptoms and chronic obstructive pulmonary disease, reductions in lung function in children and adults, and reduction in life expectancy, due mainly to cardiopulmonary mortality and probably to lung cancer.
Nizozemské orgány předložily dokumenty dokazující, že přestože účinky různých subfrakcí a různých zdrojů částic na zdraví nejsou zcela jasné, nedávné epidemiologické a toxikologické studie dokazují, že částice pocházející z procesů spalování, jako např. saze ze vznětových motorů, jsou z hlediska účinků na zdraví obzvlášť důležité.
The Dutch authorities submitted documents showing that although the health effects of the various sub-fractions and various sources of particulate matter is not entirely clear, recent epidemiological and toxicological studies showed that particles generated by combustion processes, such as soot from diesel engines, are particularly important in terms of health effects.
Částice z primárního spalování mají na zdraví zvláště škodlivé účinky kvůli svému složení (přítomnost přechodných kovů a reaktivních organických sloučenin) a kvůli své malé velikosti.
Primary combustion derived particles have especially harmful effects on health because of their composition (presence of transitional metals and reactive organic compounds) and because of their very small size.
Kvůli své malé velikosti mohou částice z primárního spalování obejít ochranné mechanismy lidského těla a proniknout do krevního oběhu a různých tkání.
Due to their small size, combustion derived particles have the potential to sidestep the human body's protective mechanisms and penetrate into the blood stream and various tissues.
Nizozemské orgány poukazují na skutečnost, že epidemiologické studie většího vzorku populace nejsou schopny stanovit prahovou koncentraci, pod níž částice v prostředí nemají na úmrtnost a nemocnost vliv.
The Dutch authorities point to the fact that epidemiological studies on large scale populations have been unable to identify a threshold concentration below which ambient particulate matter has no effect on mortality and morbidity.
Nizozemské orgány mají za to, že ačkoli v současné době není možné zdravotní dopady částic vědecky číselně stanovit, je z hlediska ochrany zdraví nizozemského obyvatelstva i podle zásady bezpečnosti zásadní jednat co nejrychleji, aby se expozice částicím sazí z dopravy snížila v co nejvyšší míře.
The Dutch authorities consider that although it is currently not possible to sufficiently quantify the health impacts of particulate matter, on grounds of protection of the health of the Dutch population and on the basis of the precautionary principle, it is essential to act as swiftly as possible to reduce by the greatest possible extent exposure to traffic-generated soot particles.
Podle názoru nizozemských orgánů nedávné vědecké studie dokazují, že citlivé skupiny obyvatelstva jsou vystaveny vyšším zdravotním rizikům souvisejícím s částicemi.
In the Dutch authorities’ view, recent scientific studies show that susceptible population groups are subject to higher health risks associated with particulate matter.
Do těchto skupin patří osoby, které jsou na expozici částicím citlivější vrozeně (tj. osoby s genetickou predispozicí, velmi malé děti, senioři, osoby trpící dýchacími potížemi a plicními chorobami), osoby, které se stanou citlivějšími v důsledku environmentálních nebo sociálních činitelů nebo vlastního chování, a osoby, které jsou vystaveny nezvykle vysokému množství látek znečišťujících ovzduší v důsledku toho, že žijí u frekventované silnice nebo tráví mnoho času ve vnějším prostředí.
These groups comprise those who are innately more susceptible to the effects of exposure to particulate matter (e.g. those with genetic predisposition, very young children, aged people, people with respiratory disorders and lung diseases), those who become more susceptible as a result of environmental or social factors or personal behaviour and those who are exposed to unusually large amounts of air pollutants as a result of living near a main road or spending long hours outdoors.
Vzhledem k tomu, že v Nizozemsku žije velká část obyvatelstva ve městech a poblíž frekventovaných silnic, tvrdí nizozemské orgány, že je pro obyvatelstvo zdravotní riziko související s částicemi značné.
Due to the fact that in the Netherlands a large proportion of the population is living in an urban environment and near busy roads, the Dutch authorities claim that the health risk related to particle matter for the population is considerable.
Komise bere na vědomí, že účinky na životní prostředí a zdraví související s koncentracemi částic již byly do určité míry známy před přijetím směrnice 98/69/ES.
The Commission notes that the environmental and health effects related to particulate matter concentrations were already known to a certain extent before the adoption of Directive 98/69/EC.
Již tenkrát panoval dojem, že menší částice mají významnější zdravotní dopady než hrubší částice.
There was already an impression that smaller particles had more significant impacts on health than coarse particles.
O této otázce však bylo k dispozici málo studií.
However, few studies on this issue were available.
Od té doby již bylo provedeno mnoho nových epidemiologických studií o různých hlediscích expozice částicím a jejich účincích na zdraví, které především poskytují důkazy, že jemné částice jsou nebezpečnější než velké částice [8].
Since then, a large number of new epidemiological studies on many aspects of exposure and health effects of particulate matter have been completed showing in particular evidence to conclude that fine particles are more hazardous than larger ones [8].
Dostupnost těchto nových důkazů vedla Světovou zdravotnickou organizaci v letech 2000, 2003 a 2004 k aktualizaci „Směrnic pro kvalitu ovzduší v Evropě“ („Air Quality Guidelines for Europe“), pokud jde o částice [9].
The availability of such new studies led the World Health Organisation to produce updates of its ‘Air Quality Guidelines for Europe’ for particulate matter in 2000, 2003 and 2004 [9].
Ve světle zmíněných skutečností by se tedy zdálo, že Nizozemsko poskytlo nové vědecké poznatky týkající se ochrany životního prostředí, jak požaduje čl. 95 odst. 5 Smlouvy o ES.
In the light of the foregoing, it would appear that the Netherlands has provided new scientific evidence relating to the protection of the environment as required by Article 95(5) of the EC Treaty.
Tyto vědecké poznatky nebyly v době přijetí směrnice 98/69/ES k dispozici.
This scientific evidence was not available at the time of adoption of Directive 98/69/EC.
Zvláštní problém, který se v Nizozemsku objevil po přijetí směrnice 98/69/ES
Problem specific to the Netherlands arising after the adoption of Directive 98/68/EC
Nizozemské orgány zastávají názor, že Nizozemsko čelí zvláštnímu problému, který se objevil po přijetí směrnice 98/69/ES.
The Dutch authorities take the view that the Netherlands is facing a specific problem that has arisen after the adoption of Directive 98/69/EC.
Zaprvé Nizozemsko tvrdí, že má přibližně jeden a půl roku potíže s plněním směrnice 99/30/ES.
First, they argue that the Netherlands has been experiencing difficulties for around one and a half years in complying with Directive 99/30/EC.
Zadruhé tvrdí, že se v Nizozemsku kvůli vysokým cenám benzínu, lepší dostupnosti dieselových modelů vozidel a výraznému vylepšení výkonu a snížení spotřeby vznětových motorů zvýšil počet dieselových vozidel.
Secondly, they note that the number of diesel cars has risen in the Netherlands due to higher petrol prices, the wider availability of diesel car models, and the greatly improved performance and fuel efficiency of diesel engines.
S takovým nárůstem podílu dieselových vozidel se při přijímání směrnice 98/69/ES nepočítalo.
Such an increase in the share of diesel cars was not expected when Directive 98/69/EC was adopted.
Podíl dieselových vozidel vzrostl z méně než 15 % v roce 1995 na současných přibližně 25 %.
The share of diesel cars has risen from up from below 15 % in 1995 to around 25 % now.
Všechny tyto činitele vedly k tomu, že byl plný rozsah problému kvality ovzduší rozpoznán až po roce 1998.
All of these factors have meant that the full extent of the air quality problem was not realised until after 1998.
Podle nizozemských orgánů způsobují částice v Nizozemsku významné obavy, protože jde o zemi s vysokou hustotou zalidnění a s koncentrovanější infrastrukturou, než je v jiných evropských zemích.
According to the Dutch authorities, particulate matter is a cause of major concern in the Netherlands because of the high population density and a more highly concentrated infrastructure than in other European countries.
Jsou toho názoru, že Nizozemsko kvůli svému intenzivnímu využití prostoru, vysoké hustotě zalidnění, užitkových zvířat, dopravy a průmyslu zaujímá v Evropě zvláštní místo.
They take the view that the Netherlands occupies a special position in Europe by virtue of its intensive use of space, with high density of people, cattle, traffic and industry.
Podle nich tato situace vede k vysokým emisím na kilometr čtvereční.
In their view, this situation leads to high emissions per square kilometre.
Nizozemské orgány dále tvrdí, že se Nizozemsko musí vypořádat s vysokým znečištěním ze zahraničí.
Furthermore, the Dutch authorities claim that the Netherlands has to cope with a major amount of pollution from abroad.
Především tvrdí, že 45 % koncentrace částic je způsobeno lidskou činností, z nichž dvě třetiny jsou vytvořeny v zahraničí.
In particular, 45 % of the particulate matter concentration in the Netherlands is caused by human activity, of which two thirds is generated abroad.
V městských oblastech však antropogenní podíl ze zdrojů v Nizozemsku činí 30–45 %, přičemž významným zdrojem je doprava.
However, in urban areas, the anthropogenic contribution from sources in the Netherlands is 30-45 %, with traffic being a significant source.
Nizozemské orgány tvrdí, že kvalita ovzduší v mnoha oblastech Nizozemska nesplňuje mezní hodnoty pro částice stanovené směrnicí 99/30/ES.
The Dutch authorities claim that air quality in many areas of the Netherlands does not comply with the European limit values for particulate matter as set out in Directive 99/30/EC.
Ačkoli se emise částic v Nizozemsku mezi lety 1990 až 2003 výrazně snížily, není podle nizozemských orgánů tento pokles vzhledem k vysokému objemu dopravy a vysoké koncentraci obyvatelstva a budov v Nizozemsku dostatečný pro boj proti negativním účinkům nadměrných emisí částic na zdraví a pro provedení mezních hodnot kvality evropského ovzduší.
Though particulate matter emissions in the Netherlands have declined sharply between 1990 and 2003, according to the Dutch authorities, due to the high volume of traffic and the high concentration of people and buildings in the Netherlands, this decrease is not enough to combat the negative health effects of excessive particulate matter emissions and to implement the European air quality limit values.
Podle nizozemských orgánů pochází z celkových domácích emisí částic jedna třetina z dopravy, jedna třetina z průmyslu a přibližně jedna čtvrtina ze zemědělství.
According to the Dutch authorities, of the overall domestic particulate matter emissions, around a third comes from traffic, another third from industry and approximately a quarter from agriculture.
Částice z výfukových plynů jsou jedny z nejškodlivějších částic.
Particles from exhaust gases are among the most harmful of all particulate matter.
Doprava způsobuje vysokou expozici osob, protože k emisím zde dochází v těsné blízkosti obytných oblastí a dalších citlivých využití půdy.
Traffic subjects people to major exposure, due to its emissions occurring in close proximity to residential areas and other sensitive land uses.
V dokumentech nazvaných „Rovnováha životního prostředí 2005“ („Milieubalans 2005“) a „Částice: bližší pohled“ („Fijn stof nader bekeken“), které byly přiloženy k oznámení, nizozemské orgány zdůrazňují, že koncentrace částic v ovzduší v rozsáhlých oblastech Nizozemska značně překračují evropské normy kvality ovzduší.
In the documents titled ‘Environmental balance 2005’ (Milieubalans 2005) and ‘Particulate matter: a closer look’ (Fijn stof nader bekeken) annexed to their notification, the Dutch authorities stress that concentrations of particulate matter in the air exceed European air quality standards to a considerable extent across wide areas of the Netherlands.
Nizozemské orgány poznamenávají, že denní mezní hodnoty kvality ovzduší pro částice budou ve vysoké míře překračovány i v roce 2010.
The Dutch authorities note that the daily air quality limits for particulate matter will still be exceeded on a large scale in 2010.
Naproti tomu k překročení ročních průměrných norem pro částice téměř vůbec nedochází.
On the contrary, breaches of the annually averaged standard for particulate matter occur hardly at all.
Nizozemské orgány poznamenávají, že porušování mezních hodnot stanovených směrnicí 99/30/ES bylo zjištěno téměř ve všech evropských městech.
The Dutch authorities note that violations of the limit values laid down in Directive 99/30/EC have been observed in nearly all European cities.
Porušování v Nizozemsku, Belgii, ruhrské oblasti v Německu a v průmyslové oblasti severní Itálie se však odehrává na větší zeměpisné rozloze než v jiných členských státech.
However, the violations in the Netherlands, Belgium, the Ruhr district of Germany and the industrialised area of northern Italy take place over a larger geographical area than in other Member States.
Nizozemské orgány poznamenávají, že z těchto informací není možné vyvodit dalekosáhlé závěry, aniž by se zvážila přesná situace a velikost těchto zón v jednotlivých zemích.
The Dutch authorities note that it is impossible to draw far-reaching conclusions from this information without considering the exact situation and size of the zones in the various countries.
Nizozemské orgány také poznamenávají, že se v Nizozemsku kvalita ovzduší stanovuje velmi podrobně, spolu s předepsanými měřeními se využívají i podrobné plánovací modely.
The Dutch authorities also note that determination of air quality in the Netherlands takes place with a high level of detail by employing detailed planning modelling alongside the prescribed measurements.
Modely ale využívá pouze omezený počet zemí EU; většina zemí provádí pouze měření kvality ovzduší.
However, only a limited number of EU countries also use models; most countries on the contrary, only use measurements of air quality.
Je rovněž možné, že lze některé rozdíly vysvětlit odlišnými opravnými koeficienty.
It is also possible that some of the differences can be explained by differences in the correction factors used.
Například Nizozemsko výsledky měření násobí koeficientem 1,33.
The Netherlands, for example, increases the measured result by a factor of 1.33.
Podle nizozemských orgánů se několik zemí řídí pokyny Evropské komise a používá opravný koeficient 1,3.
According to the Dutch authorities, a number of countries follow the indications provided by the European Commission and use a correction factor of 1.3.
Většina zemí používá opravný koeficient nižší nebo nepoužívá vůbec žádný.
Most countries use lower correction factors or no correction factor at all.
Navíc všechny země nemodelují kvalitu ovzduší až na úrovni ulice.
Moreover, not all countries model their air quality down to street levels.
Podle nizozemských orgánů je počet měřicích bodů v zemích, které nemodelují kvalitu ovzduší na úrovni ulice, možná nedostatečný.
According to the Dutch authorities, the number of hotspots in the countries that do not model their air quality at the street level is possibly underestimated.
Konečně nizozemské orgány poukázaly i na svou zvláštní právní situaci.
Finally, the Dutch authorities point to their specific legal situation.
Vyhláška o kvalitě ovzduší, která vstoupila v platnost v roce 2001, zavedla právní režim, v němž lze zablokovat plány výstavby a rozšíření nebo v nich požadovat změny, pokud je pravděpodobné, že budou mít škodlivé účinky na kvalitu ovzduší.
The Air Quality Decree, which entered into force in 2001, has put in place a legal regime whereby construction and expansion plans can be blocked or modifications to the plans can be required if these are likely to have detrimental effects on air quality.
Po zavedení tohoto režimu bylo kvůli možným rozporům s vyhláškou o kvalitě ovzduší vzneseno u různých soudních orgánů, včetně Státní rady, přes 40 námitek proti plánům územního rozvoje.
Following the implementation of this regime, more than 40 objections to spatial developments plans have been lodged with various judicial authorities, including the Council of State, due to possible conflicts with the Air Quality Decree.
V jedné třetině případů Státní rada prohlásila plány za neplatné.
In one third of these cases, the Council of State nullified the plan.
Komise poznamenává, že procentní podíl přeshraničního přenosu částic je v Nizozemsku vysoký, ale není vyšší než v jiných zemích Beneluxu [10].
The Commission notes that the percentage contribution of transboundary transport of particulate matter in the Netherlands is high though not higher than in other Benelux countries [10].
Komise také poznamenává, že pro Nizozemsko jsou na rozdíl od jiných členských států typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy [11].
The Commission also notes that the Netherlands is characterised, in comparison to other Member States, by considerably higher particulate matter emissions derived from inland waterway shipping and maritime transport [11].
Je také třeba uvést, že rozlehlý přístav v Rotterdamu sice není hlavním zdrojem částic, ale má významný vliv na činnosti a dopravu v Nizozemsku i v jeho okolí [10] Viz Zpráva TNO, s. 5.
It should also be noted that the large port at Rotterdam is not a predominant source of particulate matter, but has a significant influence on activities and transport in and around the Netherlands [10] See TNO report, p. 5.
Výroční zprávy podle směrnice Rady 96/62/ES ukazují, že Nizozemsko nemělo v roce 2003 žádné potíže se zvláště vysokým překračováním hodnot v porovnání s jinými členskými státy (např. s Belgií, Rakouskem, Řeckem, Českou republikou, Litvou, Slovinskem a Slovenskem).
The annual reports under Council Directive 96/62/EC indicate that the Netherlands had no especially high exceedance problems in 2003 compared to other Member States (such as Belgium, Austria, Greece, the Czech Republic, Lithuania, Slovenia and Slovakia).
Vzhledem k tomu, že Nizozemsko ještě nepředložilo oficiální údaje za rok 2004, není možné porovnat situaci kvality ovzduší v Nizozemsku a v jiných členských státech v tomto roce.
Since the Netherlands has not submitted official data yet for 2004, it is not possible to compare the air quality situation in the Netherlands with that in other Member States in 2004.
Komise navíc poznamenává, že velmi nedávno (v březnu 2006) zveřejnila Nizozemská agentura pro environmentální posuzování (NMP) přehodnocení hladin PM10, kde se uvádí, že hladiny PM10 jsou o 10 až 15 % nižší, než se předpokládalo.
Moreover, the Commission notes that very recently (March 2006) the Netherlands Environmental Assessment Agency NMP has published a re-evaluation of the PM10 levels, indicating that the levels of PM10 are 10-15 % lower than previously assumed.
Toto snížení závisí na místě v Nizozemsku a bývá výraznější ve venkovských oblastech než ve městech.
This decrease depends on the location in the Netherlands, and tends to be larger in rural areas than in cities.
Podle této zprávy NMP se počet oblastí, kde jsou překračovány mezní hodnoty kvality ovzduší, sníží v roce 2010 ve srovnání s rokem 2005 na polovinu a v roce 2015 bude tvořit polovinu oblastí ve srovnání s rokem 2010.
According to the NMP report, the number of areas where the air quality limit values will be exceeded will be halved in 2010 in comparison with 2005 and in 2015 in comparison to 2010.
Na základě výročních zpráv za rok 2003 a při zohlednění nových informací předložených nizozemskou vládou a obsažených ve zprávě NMP by se zdálo, že existují významné pochybnosti o tom, zda se v Nizozemsku v porovnání s jinými členskými státy objevil zvláštní problém při plnění mezních hodnot stanovených směrnicí o kvalitě ovzduší.
Based on the annual reports for 2003 and taking into account the new information transmitted by the Dutch government and contained in the NMP report, it would seem that there is considerable doubt as to the existence of a specific problem in the Netherlands compared to other Member States in the compliance with the limit values laid down in the Air Quality Directive.
Především je hladina celkových emisí částic (PM10 a PM25) na kilometr čtvereční v Nizozemsku poloviční oproti Belgii [11] Viz Zpráva TNO, s. 31.
In particular, the level of total emissions of particles (PM10 and PM2.5) per square kilometre in the Netherlands is only half of that in Belgium [11] See TNO report, p. 31.
Přesněji řečeno, není jisté, zda se jedná o zvláštní problém ve vztahu ke směrnici 98/69/ES.
More specifically, it is doubtful whether there is a specific problem with regard to Directive 98/69/EC.
Jak již bylo uvedeno ve 40. bodě odůvodnění výše, jsou pro Nizozemsko typické významně vyšší emise částic pocházející z dopravy po vnitrozemských vodních cestách a z námořní dopravy.
As stated in section 40 above, the Netherlands is characterised by considerably higher than average particulate matter emission derived from inland waterway shipping and maritime transport.
Navíc je podíl dieselových vozidel v Nizozemsku podstatně nižší (25 % prodeje nových vozidel) než činí průměr EU (přibližně 50 % prodeje nových vozidel).
Moreover, the share of diesel vehicles in the Netherlands is considerably lower (25 % of new sales) than the EU average (around 50 % of new sales).
Je tedy otázkou, zda se jedná o zvláštní problém vzhledem k emisím částic z motorových vozidel podle směrnice 98/69/ES.
It is therefore questionable whether there is a specific problem with regard to particulate matter emission derived from motor vehicles covered by Directive 98/69/EC.
Komise má tedy za to, že Nizozemsko neprokázalo existenci zvláštního problému vzhledem ke směrnici 98/69/ES.
The Commission therefore considers that the Netherlands has failed to show the existence of a specific problem with regard to Directive 98/69/EC.
Posouzení podmínek podle čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES
Assessment of the conditions under Article 95(6) of the EC Treaty
Ustanovení čl. 95 odst. 6 Smlouvy o ES ukládá Komisi povinnost prověřit, zda oznámené vnitrostátní předpisy neslouží jako prostředek svévolné diskriminace nebo zastřeného omezování obchodu mezi členskými státy a nenarušují fungování vnitřního trhu.
Article 95(6) of the EC Treaty obliges the Commission to verify that the notified national provisions are not a means of arbitrary discrimination or a disguised restriction on trade between Member States and that they do not constitute an obstacle to the functioning of the internal market.
Poslední podmínka nesmí být vykládána tak, že zakazuje schválení jakéhokoli vnitrostátního opatření, které může narušit fungování vnitřního trhu.
The last condition cannot be interpreted in such a way that it prohibits the approval of any national measure likely to affect the functioning of the internal market.
Ve skutečnosti jakékoli vnitrostátní opatření odchylné od harmonizačního opatření pro ustavení a fungování vnitřního trhu představuje ve své podstatě opatření, které může vnitřní trh narušit.
In fact, any national measure derogating from a harmonisation measure aiming at the establishment and operation of the internal market constitutes in substance a measure that is likely to affect the internal market.