natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Některé strany uvedly, že nebylo vhodné provést úpravy s ohledem na kvalitu usní, jestliže bylo zjištěno, že výrobní náklady ve vyvážejících zemích byly zkresleny s ohledem na skutečnost, že s jedinou výjimkou nebyl vývozcům v těchto zemích status tržního hospodářství přiznán.
Some parties argued that it was not appropriate to make adjustments on the leather quality where it was found that the cost of production in the export countries was distorted due to the fact that all but one of the exporters in those countries had not been granted MET.
Je pravdou, že přiznání statusu tržního hospodářství bylo zamítnuto také kvůli tomu, že byl zjištěn vliv státu s dopadem na náklady a ceny.
It is true that MET was rejected also because state influence was found that impacted on costs/prices.
Jak však bylo uvedeno výše, bylo zjištěno, že useň byla dovážena ze zemí s tržním hospodářstvím.
However, as noted above, it was found that leather had been imported from market economy countries.
Některé strany tvrdily, že Komise nezveřejnila přesné údaje, na jejichž základě byla vypočtena úprava, a důvody pro nutnost revidovat úpravu s ohledem na usně po prozatímním rozhodnutí.
Some parties argued that the Commission did not disclose the exact figures on which basis the adjustment was calculated and why the leather adjustment had to be revised after the provisional determination.
Revize úpravy s ohledem na usně však byla vysvětlena výše.
However, the revision on the leather adjustment is explained above.
Komise poskytla všem stranám dotčeným tímto řízením potřebné podrobné údaje týkající se zásadních skutečností a úvah, na jejichž základě bylo doporučeno uložit konečná opatření.
Furthermore, the Commission disclosed to all companies concerned by this proceeding the necessary details underlying the essential facts and considerations on the basis of which it is intended to recommend the imposition of definitive measures.
Některé zúčastněné strany tvrdily, že by se neměla provést úprava běžné hodnoty s ohledem na výzkum a vývoj, jelikož obdobné částky výdajů na výzkum a vývoj vynaložili rovněž čínští a vietnamští výrobci.
Some interested parties claimed that no research and development (‘R&D’) adjustment should have been applied on the normal value, because similar amounts of R&D were incurred by the Chinese and Vietnamese producers.
Bylo však zjištěno, že náklady na výzkum a vývoj, které vznikly výrobcům zařazeným do vzorku z dotčených zemí, se týkaly pouze výzkumu a vývoje v souvislosti s výrobou, kdežto v případě Brazílie zahrnovaly rovněž design a testování nových modelů obuvi, tzn. jedná se o jiný druh výdajů na výzkum a vývoj, a proto se považuje za vhodné tuto úpravu zachovat.
However, it was found that R&D costs incurred by the sampled producers from the countries concerned related only to production R&D, whereas the Brazilian R&D covered design and samples of new footwear models, i.e. such type of R&D is different and therefore it is considered necessary to keep this adjustment.
Jedna strana rovněž uvedla, že by se měla provést úprava ke zohlednění skutečnosti, že zisk, jehož bylo dosaženo v souvislosti s prodejem výrobcům původního vybavení, je nižší než v případě ostatního prodeje.
One other party also claimed that an adjustment should be made to take into account that the profit made with sales to original equipment manufacturers (‘OEM’) generates less profit than other sales.
Toto tvrzení však nebylo podpořeno nálezy šetření v brazilských společnostech, kde takovýto rozdíl neexistuje.
However, this allegation was not supported by the findings of the investigation in the Brazilian companies where such difference did not exist.
Kromě toho je k rozdílu mezi prodejem výrobcům původního vybavení a prodejem vlastní značky přihlédnuto již v úpravě provedené s ohledem na rozdíly ve výdajích na výzkum a vývoj.
Moreover, any difference between sales to OEM and own brand sales, is already taken into account in the adjustment made to allow for the R&D cost difference.
Dále se poznamenává, že byla nutná úprava s ohledem na dětskou obuv.
It is further noted that an adjustment with regard to children's shoes was necessary.
Žádný z brazilských výrobců dětskou obuv nevyrábí.
None of the Brazilian producers manufactured children's shoes.
Lze zjistit (např. z údajů Eurostatu o dovozu), že dětské boty jsou obecně levnější než boty pro dospělé.
It can be observed, e.g. by Eurostat import data, that children's shoes are in general cheaper than adults' shoes.
To lze přičíst menší velikosti dětských bot, tedy menšímu množství suroviny potřebné k jejich výrobě.
This can be ascribed to the smaller size of children's shoes and consequently smaller quantity of raw material required for their production.
Úprava se proto provedla na základě poměrných cenových rozdílů mezi dětskou obuví a obuví pro dospělé, kterou prodává výrobní odvětví Společenství.
Consequently, an adjustment was applied on the basis of the proportional price differences between children's and adult's shoes sold by the Community industry.
Úprava činí 33,2 % běžné hodnoty.
The adjustment amounts to 33,2 % on the normal value.
Některé strany uvedly, že tato úprava nebyla dostatečně vysvětlena.
Some parties claimed that this adjustment has not been adequately explained.
Dále uvedly, že jediným činitelem, který odůvodňuje rozdíl v ceně, je rozdílná velikost, a tedy množství použité suroviny.
Furthermore, it was stated that the only factor justifying the price difference is the difference in sizes and subsequently the amount of raw materials used.
Podle těchto stran byl takovýto předpoklad chybný.
Such an assumption was erroneous according to those parties.
V této souvislosti se uvádí, že stranám byly poskytnuty úplné informace o výše uvedené úpravě provedené s ohledem na dětskou obuv.
In this respect it is noted that the adjustment made with regard to children's shoes was fully disclosed to the parties and is set out above.
Strany, které považovaly tuto úpravu za chybnou, neuvedly žádnou lepší alternativní metodu, kterou by bylo možno použít, a zajistit tak spravedlivé srovnání vývozních cen a běžných hodnot.
Furthermore, parties that regarded this adjustment erroneous failed to provide any better alternative method that could be used and ensure comparison of export prices and normal values on a fair basis.
Jelikož nebyly podány žádné další připomínky, potvrzují se nálezy v 131. až 133. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
In the absence of further comments the findings in recitals 131 to 133 of the provisional Regulation are hereby confirmed.
Některé strany tvrdily, že systém PCN neumožnil spravedlivé srovnání.
Some parties argued that the PCN scheme did not allow for a fair comparison.
Strany zejména uvedly, že použitý systém PCN byl příliš široký a nezakládal se na fyzických vlastnostech specifických pro daný výrobek.
In particular, parties claimed that the PCN scheme used was too broad and not based on product-specific physical characteristics.
Podle těchto stran to údajně představuje porušení článku 2.4 antidumpingové dohody.
According to those parties this allegedly constituted a violation of Article 2(4) of the ADA.
Strany dále uvedly, že obecné úpravy (s ohledem na kvalitu usní) nezajistily dostatečnou náhradu za tuto údajnou chybu.
It was further argued that general adjustments (on the leather quality) did not provide sufficient compensation for this alleged flaw.
Tato tvrzení bylo nutno odmítnout.
These arguments had to be rejected.
Článek 2.4 antidumpingové dohody, jakož i čl. 2 odst. 10 základního nařízení nařizuje spravedlivé srovnání.
Indeed Article 2(4) of the ADA, as well as Article 2(10) of the basic Regulation, mandates a fair comparison.
Tato ustanovení však neobsahují žádné podrobné údaje o konstrukci PCN.
However, these provisions do not provide any details with regard to the design of PCNs.
Je třeba připomenout, že je dlouhodobou praxí Společenství usnadňovat srovnatelnost mezi dotčeným výrobkem a obdobným výrobkem pomocí PCN, která rozdělují výrobek na druhy nebo modely podle určitých vlastností nebo technických specifikací.
It is recalled that it is the long-standing practice of the EC to facilitate the comparability between the product concerned and the like product by using PCNs which subdivide the product into types/models according to certain features or technical specifications.
V daném případě bylo vzato v úvahu pět takovýchto prvků, tj. styl obuvi, typ spotřebitele, druh obuvi, materiál podešve a podšívka.
In the present case five such elements have been taken into consideration, i.e. style of footwear, type of consumer, type of footwear, material of the outer sole and lining.
Tyto prvky dostatečně vyjadřují základní dostatečné vlastnosti dotčeného výrobku.
These elements sufficiently reflect the essential characteristics of the product concerned.
Dále se poznamenává, že základní nařízení ani antidumpingová dohoda nestanoví právní povinnost použít v antidumpingovém řízení PCN.
Furthermore, it is noted that no legal obligation is set neither by the basic Regulation nor by the ADA to make use of any PCNs in anti-dumping investigations.
V tomto případě se k zařazení modelů dotčeného výrobku vyráběného a prodávaného výrobci ve Společenství, ve vyvážejících zemích a ve srovnatelné zemi použil v souladu se zásadou spravedlivého srovnání jeden a tentýž systém PCN, aby bylo provedeno spravedlivé srovnání cen Společenství, vývozních cen a běžných hodnot.
In the present case, in line with the principle of a fair comparison, one and the same PCN scheme has been consistently used to classify models of the product concerned manufactured and sold by producers in the Community, the export countries and the analogue country, for the sake of comparing Community prices, export prices and normal values on a fair basis.
Dále bylo zjištěno, že otázka kvality usní, která nebyla v systému PCN zahrnuta, skutečně ovlivnila ceny a srovnatelnost cen dotčeného výrobku.
Furthermore, it was found that indeed the leather quality issue, which was not covered by the PCN scheme affected the prices and price comparability of the product concerned.
Useň obvykle tvoří až 50 % či více celkových výrobních nákladů na usňovou obuv.
Leather usually makes up for 50 % or more of a leather shoe's total cost of production.
V závislosti na druhu, kvalitě a množství použité usně se mohou náklady na useň významně lišit. Bylo však zjištěno, že rozdíly v nákladech se odpovídajícím způsobem odrážejí v prodejních cenách.
Depending on the type, quality and quantity of leather used, the leather cost may vary to a significant degree but the cost differences were found to be reflected accordingly in sales prices.
Ke srovnání běžné hodnoty a vývozních cen a pro účely výpočtu cenového podbízení nebo prodeje pod cenou se v souladu s čl. 2 odst. 10 písm. a) základního nařízení provedla odpovídající úprava s ohledem na rozdíly ve fyzických vlastnostech.
For the purposes of comparing normal value with the export prices and for the undercutting/underselling calculations, an appropriate adjustment for differences in the physical characteristics was made in line with Article 2(10)(a) of the basic Regulation.
Jiné strany zaznamenaly v rámci některých PCN obrovské cenové rozdíly, což podle jejich názoru naznačovalo chybu v systému PCN.
Other parties observed huge price differences within certain PCNs, which in their view indicated a flaw in the PCN scheme.
Cenové rozdíly mohly být zapříčiněny různými okolnostmi, např. výkyvy trhu, zvláštním cenovým tlakem v případě nadměrné nabídky atd. a ochotou k dumpingu atd. V každém případě je s ohledem na použití systému PCN rozhodující to, že se použil důsledně na všechny strany, jichž se tento případ týká.
The price differences could be due to various circumstances like market fluctuations, specific price pressure in case of oversupply etc. and willingness to dump etc. In any event, what matters with regard to the application of the PCN scheme is that is consistently applied for all parties concerned by the case.
Cenové rozdíly mohou být ve skutečnosti zapříčiněny řadou činitelů, např. módními trendy nebo psychologií trhu, což nezpochybňuje nutně srovnatelnost výrobků v rámci stejného PCN.
Price differences can be due to a number of factors, such as fashion trends and market psychology, which do not necessarily put into question the comparability of products within the same PCN.
Co je důležitější, strany neuvedly žádnou jinou lepší a proveditelnou metodiku, která by usnadnila srovnatelnost.
More importantly, the parties failed to identify any better and yet practical methodology to facilitate the comparability.
Jak již bylo zmíněno, byly případné cenové rozdíly zapříčiněné odlišnou kvalitou usní zohledněny provedením příslušných úprav.
As already noted any price differences due to different leather qualities have been taken into account by making appropriate adjustments.
Tvrzení proto bylo nutno odmítnout.
The claim had therefore to be rejected.
Jiné strany tvrdily, že jelikož bylo rozhodnuto o vyloučení obuvi STAF ze škály dotčeného výrobku, měl by být tento druh obuvi identifikován v systému PCN zvlášť.
Other parties argued that since it was decided to exclude STAF from the scope of the product concerned this footwear type should have been identified separately by the PCN scheme.
Pokud v tomto případě vznikla potřeba vyloučit obuv STAF ze škály dotčeného výrobku, použila se s ohledem na všechny vyvážející výrobce přiměřená a jednotná metodika, aby se ze šetření vyloučil veškerý jejich prodej této obuvi.
When in the present case the need arose to exclude STAF from the product concerned scope, a reasonable and consistent methodology was applied vis-à-vis all exporting producers to exclude their respective STAF sales from the scope of the investigation.
Záměr vyloučit obuv STAF ze škály dotčeného výrobku byl oznámen všem dotčeným stranám dlouho před tím, než byly poskytnuty prozatímní informace.
The intention to exclude STAF from the scope of the product concerned was communicated to all parties concerned long before the provisional disclosure took place.
Po tomto sdělení ani po zveřejnění prozatímních nálezů žádný vyvážející výrobce nepředložil revidované údaje, které by umožnily lépe určit prodej obuvi STAF v jeho soupisech transakcí.
Neither after that communication nor upon disclosure of the provisional findings has any exporting producer submitted revised data which would have allowed a better identification of its STAF sales in its transaction listings.
Za těchto okolností se metodika PCN použitá s cílem vyloučit prodej obuvi STAF považuje za přiměřenou a vhodnou.
Under these circumstances, the PCN methodology used in order to exclude STAF sales is deemed reasonable and appropriate.
Některé strany tvrdily, že skutečnost, že se nerozlišovalo mezi spolupracujícími a nespolupracujícími společnostmi, zvýhodnilo nedostatečnou spolupráci.
Some interested parties claimed that not distinguishing between cooperating companies and non-cooperating companies gives a bonus for non-cooperation.
Jak bylo vysvětleno v 139. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, úroveň spolupráce byla vysoká, a proto se v souladu s obvyklou praxí považovalo za správné stanovit dumpingové rozpětí pro všechny nespolupracující vyvážející výrobce ve výši váženého průměrného dumpingového rozpětí, které bylo stanoveno pro spolupracující vyvážející výrobce v dotčených zemích, kteří byli zařazeni do vzorku.
However, as explained in recital 139 of the provisional Regulation, the level of cooperation was high and consequently, consistent with standard practice, it was considered appropriate to set the dumping margin for any non-cooperating exporting producers at the level of the weighted average dumping margin established for cooperating exporting producers in the sample in the countries concerned.
Jelikož nebyly podány žádné připomínky, potvrzuje se obecná metodika použitá ke stanovení dumpingových rozpětí popsaná v 134. až 143. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
In the absence of comments the general methodology used to establish the dumping margins as described in recitals 134 to 143 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Dumpingové rozpětí u společnosti Golden Step, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství, činí 9,7 %.
the dumping margin for GS is 9,7 %, expressed as a percentage of the CIF import price at the Community border;
Konečné celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství, činí 28,9 %.
the definitive country wide dumping margin, expressed as a percentage of the CIF import price at the Community border is 28,9 %.
Konečné celostátní dumpingové rozpětí, vyjádřené jako procento ceny CIF na hranice Společenství, činí 70,1 %.
the definitive country wide dumping margin, expressed as a percentage of the CIF import price at the Community border is 70,1 %.
Stejně jako v prozatímní fázi a vzhledem k výše uvedeným konečným závěrům týkajícím se škály výrobků byly všechny údaje související s obuví STAF z níže analyzovaných údajů vyloučeny.
As at the provisional stage, and in view of the above definitive conclusions concerning the product scope, all figures related to STAF have been excluded from the data analysed below.
Na žádost některých vyvážejících výrobců se potvrzuje, že se toto vyloučení vztahovalo stejně na dovoz z dotčených zemí i z ostatních třetích zemí, jakož i na údaje týkající se výrobního odvětví Společenství.
Following the request of certain exporting producers, it is hereby confirmed that such exclusion has been equally applied to both the imports from the countries concerned and those from the other third countries as well as to the data relating to the Community industry.
Vzhledem k výše uvedenému konečnému závěru, že by dětská obuv měla být zahrnuta do škály dotčeného výrobku, byla konečná analýza újmy provedena pro celý dotčený výrobek, tj. včetně dětské obuvi.
However, given the above definitive conclusion that children's footwear should be included in the scope of the product concerned, the definitive analysis of injury has been made for the totality of the product concerned, i.e. including children's shoes.
Jedno sdružení dovozců znovu uvedlo své tvrzení, že pokud se žadatelé, kteří údajně ve Společenství pouze kompletují části obuvi nepocházející ze Společenství, považují za výrobce Společenství, měli by být dovozci, kteří ve Společenství vykonávají návrhářskou, značkovou, výzkumnou a vývojovou, řídící a maloobchodní činnost, rovněž považováni za výrobce ve Společenství.
An association of importers reiterated its claim that if the complainants, who they allege merely assemble in the Community footwear components from non-Community sources, are considered being Community producers, then the importers that maintained design, branding, R&D, management and retail activities in the Community should also be considered Community producers.
Tímto tvrzením se již zabýval 148. bod odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se dospělo k závěru, že za výrobce ve Společenství lze považovat jen společnosti, které působí ve Společenství v oblasti výroby.
This claim was already addressed in the recital 148 of the provisional Regulation where it was concluded that only the companies active in the production/manufacturing in the Community qualify as Community producers.
Výrobky, s nimiž dovozci obchodují, jsou mimo jiné vyrobené v Číně a Vietnamu a nelze je považovat za výrobky pocházející ze Společenství, vztahují se na ně dovozní cla, a takovéto hospodářské subjekty ve Společenství proto nelze považovat za výrobce ve Společenství.
The products traded by the importers are, amongst others, produced in China and Vietnam and do not qualify for EC origin, are subject to import duties, and those operators in the Community therefore cannot be considered Community producers.
Jelikož nebyly poskytnuty žádné nové informace, tyto závěry se potvrzují a s konečnou platností se uzavírá, že výrobci zmínění v 146. bodě odůvodnění prozatímního nařízení představují celkovou výrobu ve Společenství ve smyslu čl. 4 odst. 1 základního nařízení.
In the absence of new information, those conclusions are hereby confirmed, and it is definitively concluded that the producers mentioned in recital 146 of the provisional Regulation constitute the total Community production within the meaning of Article 4(1) of the basic Regulation.
Různí vyvážející výrobci, dovozci a jedno sdružení dovozců zpochybnili definici výrobního odvětví Společenství z toho důvodu, že společnosti nezařazené do vzorku v průběhu šetření nespolupracovaly, např. poskytnutím odpovědi na dotazník k výběru vzorku, a proto v průběhu šetření nebyl splněn právní požadavek týkající se postavení žadatele.
The definition of Community industry was questioned by various exporting producers, importers and an association of importers on the grounds that the non-sampled companies did not cooperate during the investigation, e.g. by providing a reply to the sampling questionnaire and that therefore the legal requirement on standing of the complaint was not fulfilled throughout the investigation.
Z těchto důvodů tvrdili, že z právního hlediska nemohlo 814 žadatelů představovat výrobní odvětví Společenství.
For those reasons, they alleged that the 814 complainants could not legally constitute the Community industry.
Poukazovalo se rovněž na různá nařízení Rady, kdy byli žádající výrobci, kteří řádně nespolupracovali, z definice výrobního odvětví Společenství vyloučeni.
Reference was also made to various Council Regulations whereby complainant producers who failed to cooperate properly were excluded from the definition of the Community industry.
V této souvislosti je třeba poznamenat, že podle čl. 4 odst. 1 základního nařízení se výrazem výrobní odvětví Společenství rozumí výrobci obdobných výrobků ve Společenství, jejichž společný výstup představuje podstatnou část celkové výroby podle čl. 5 odst. 4 základního nařízení.
In this respect, it should be noted that pursuant to Article 4(1) of the basic Regulation, the term Community industry shall be interpreted as referring to Community producers whose collective output of the like products constitutes a major proportion as defined in Article 5(4) of the basic Regulation.
V čl. 5 odst. 4 je uvedena definice této podstatné části, tj. že na ty výrobce Společenství, kteří podnět výslovně podpořili, by mělo připadat nejméně 25 % celkové výroby Společenství a více než 50 % celkové výroby obdobného výrobku té části výrobců Společenství, kteří šetření výslovně podpořili nebo odmítli.
Article 5(4) further gives a definition of this major proportion, i.e. that those Community producers expressly supporting the complaint should account for not less than 25 % of the total Community production and more than 50 % of the total production of the like product produced by that portion of Community producers expressing either support for or opposition to the investigation.
V tomto konkrétním případě žádající výrobci ve Společenství představovali více než 40 % výroby ve Společenství a podle výše uvedených právních požadavků se mělo za to, že představují výrobní odvětví Společenství.
In this specific case, the complainant Community producers represented more than 40 % of the Community production, and according to the above legal requirements, they are deemed to constitute the Community industry.
Stížnost kromě toho neodmítl žádný výrobce.
In addition no producer opposed the complaint.
Je pravda, že obvyklou praxí orgánů je, že žádající výrobci ve Společenství, kteří v průběhu šetření uspokojivě nespolupracovali, jsou obvykle z definice výrobního odvětví Společenství vyloučeni a že výše uvedené prahové hodnoty by měly být splněny rovněž v době přijetí opatření.
It is correct that it is the Institutions usual practice that the complainant Community producers who failed to cooperate satisfactorily during the investigation will normally be excluded from the definition of the Community industry, and that the aforementioned thresholds should also be fulfilled at the time when measures are adopted.
V tomto případě však nebylo u žádného z 814 výrobců ve Společenství zjištěno, že by při šetření uspokojivě nespolupracoval.
However, in this case, none of the 814 Community producers was found not to cooperate satisfactorily with the investigation.