natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Útvary interního auditu by měly podávat zprávy nejvyššímu stupni vedení v rámci organizační struktury.
Internal audit bodies should report to the most senior management within the organisational structure.
Pokud jsou určité odborné znalosti potřebné k provádění auditu k dispozici jen v rámci příslušného orgánu, měla by být přijata opatření s cílem zajistit, aby auditorský tým zůstal nezávislý.
Where technical expertise required for the audit is available only within a competent authority, measures should be taken to ensure the audit team remains independent.
Jestliže jsou kontrolní činnosti organizovány na regionálním základě, mohli by se techničtí odborníci vyměnit, aby se zajistila jejich nezávislost.
Where control activities are organised on a regional basis, technical specialists could be exchanged in order to ensure they are independent.
Nezávislé přezkoumání procesu auditu
Independent Scrutiny of the Audit Process
Aby bylo možno kontrolovat, zda proces auditu plní stanovené cíle, měl by podléhat přezkoumání nezávislou osobou či subjektem.
In order to check whether it is achieving its objectives, the audit process should be subject to scrutiny by an independent person or body.
Tato nezávislá osoba či subjekt by měly mít dostatečné pravomoci, zkušenosti a zdroje k účinnému provedení tohoto úkolu.
Such independent person or body should have sufficient authority, expertise and resources to carry out this task effectively.
Přístupy k nezávislému přezkoumání se mohou lišit v závislosti na činnosti nebo příslušném orgánu.
The approaches to independent scrutiny may vary, depending on the activity or the competent authority.
Pokud byl pro účely nezávislého přezkoumání procesu auditu zřízen subjekt nebo výbor, měla by být členem takového subjektu nebo výboru jedna nebo více nezávislých osob.
Where a body or a committee has been established with a view to independent scrutiny of the audit process, one or more independent persons should be members of such body or committee.
Tyto nezávislé osoby by měly mít přístup k procesu auditu a být zmocněny se do něj plně zapojit.
Such independent persons should have access to the audit process and be empowered to contribute fully to it.
Je třeba přijmout opatření k nápravě jakýchkoli nedostatků zjištěných v procesu auditu nezávislou osobou nebo subjektem.
Action should be taken to remedy any shortcomings identified in the audit process by the independent person or body.
Provádění auditu
Implementation of the Audit Process
Hlavní zásady: a) soulad s plánovanými opatřeními; b) účinné provádění; c) vhodnost k dosažení cílů
Guiding Principles: (a) Compliance with planned arrangements; (b) Effective implementation; (c) Suitability to achieve objectives
Aby byly dodrženy požadavky podle čl. 4 odst. 6 nařízení (ES) č. 882/2004, měl by se systém auditu týkat následujících tří bodů uvedených v čl. 2 odst. 6:
To comply with the requirements of Article 4(6) of Regulation (EC) No 882/2004, the audit system should cover the following three points set out in Article 2(6):
Ověření souladu s plánovanými opatřeními za účelem poskytnutí záruk, že úřední kontroly jsou prováděny určeným způsobem a že všechny instrukce a pokyny vydané pro zaměstnance, kteří kontroly provádějí, jsou dodržovány.
Verification of compliance with planned arrangements in order to provide assurances that official controls are carried out as intended and that any instructions or guidelines given to staff carrying out the controls are followed.
To lze z velké míry provést přezkoumáním dokumentu, je však třeba provádět i ověření na místě.
This may largely be addressed by document review, but will also require on-site verification.
Ke splnění tohoto cíle auditu bude auditorský tým potřebovat dobré obecné znalosti a dovednosti v oblasti auditu.
The audit team will require good generic audit knowledge and skills to address this audit objective.
Ověření účinného provádění plánovaných opatření.
Verification of the effective implementation of planned arrangements.
Za účelem posouzení účinnosti, tedy rozsahu, v jakém byly plánované výsledky dosaženy, je součástí procesu i operační provedení na místě.
In order to assess effectiveness, that is the extent to which planned results are achieved, on-site operational implementation must be included.
To by mělo zahrnovat posouzení kvality a jednotnosti kontrol, jakož i auditorské činnosti na místě.
This should include an assessment of the quality and consistency of the controls and should involve on-site audit activities.
Ke splnění tohoto cíle auditu musí auditorský tým mít odpovídající odborné znalosti.
The audit team will require the relevant technical expertise in order to address this audit objective.
Sytém auditu by měl rovněž posoudit, zda jsou plánovaná opatření vhodná k dosažení cílů nařízení (ES) č. 882/2004, a zejména jednotného integrovaného víceletého vnitrostátního plánu kontrol.
The audit system should also seek to assess whether the planned arrangements are suitable to achieve the objectives of Regulation (EC) No 882/2004, and in particular the single integrated multi-annual national control plan.
To by mělo zahrnovat posouzení vhodnosti úředních kontrol, s ohledem například na jejich četnost a použité metody, zohlednění struktury výrobního řetězce nebo řetězců a výrobních postupů a objemu.
This should include assessing the suitability of official controls, with regard, for example, to their frequency and the methods applied, having regard to the structure of the production chain(s) and to production practices and volume.
Ke splnění tohoto cíle auditu by auditorský tým měl mít detailní znalosti a vědomosti v oblasti systému auditu a odpovídající technickou podporu.
The audit team should have substantial knowledge and understanding of system auditing, together with relevant technical input to address this audit objective.
Aby se určilo, zda jsou plánovaná opatření vhodná k dosažení cílů uvedených v písmenu c), mělo by být přihlédnuto k následujícím skutečnostem:
In order to determine whether the planned arrangements are suitable to achieve the objectives set out in (c) above, the following should be considered:
Kritéria auditu by měla obsahovat strategické cíle vycházející z nařízení (ES) č. 178/2002 a (ES) č. 882/2004 (včetně jednotného integrovaného víceletého vnitrostátního plánu kontrol) a z vnitrostátních právních předpisů.
Audit criteria should include strategic objectives stemming from Regulations (EC) No 178/2002 and (EC) No 882/2004 (including the single integrated multi-annual national control plan) and national legislation.
Audity by se měly soustředit především na kontrolní opatření vztahující se na kritické body pro kontrolu výrobního řetězce nebo řetězců.
The primary focus of audits should be the control arrangements relating to the critical points for control in the production chain(s).
Důraz by měl být kladen na posouzení toho, zda jsou plánovaná opatření schopná vytvořit dostatečné záruky a) bezpečnosti konečného produktu nebo produktů a b) souladu s jinými požadavky právních předpisů týkajících se krmiv a potravin a s pravidly o zdraví zvířat a dobrých životních podmínkách zvířat.
The emphasis should be on assessing whether planned arrangements are capable of delivering sufficient guarantees on (a) the safety of the end-product(s) and (b) compliance with other feed and food law requirements and with animal health and welfare rules.
Aby toho bylo dosaženo, měly by audity přesahovat pokud možno i správní hranice.
In order to achieve this, audit(s) should where possible extend beyond and across administrative boundaries.
Zpráva o auditu
Audit Reporting
Zprávy o auditu by měly obsahovat jasné závěry, které vycházejí ze zjištění auditu, a případně i doporučení.
Audit reports should contain clear conclusions stemming from the audit findings and, where appropriate, recommendations:
Závěry by se měly podle potřeby týkat souladu s plánovanými opatřeními, účinnosti provádění a vhodnosti plánovaných opatření pro dosažení stanovených cílů.
Conclusions should address the compliance with the planned arrangements, the effectiveness of the implementation, and the suitability of the planned arrangements to achieve the stated objectives, as appropriate.
Měly by být založeny na objektivních důkazech.
They should be based on objective evidence.
Zejména v případech, kdy jsou závěry vypracovány s ohledem na vhodnost plánovaných opatření pro dosažení stanovených cílů, lze získat důkazy pomocí zpracování a analýzy výsledků několika auditů.
In particular, where conclusions are drawn as to the planned arrangements' suitability to achieve the stated objectives, evidence may be obtained from the compilation and analysis of results from several audits.
V takovém případě by závěry měly být rozšířeny za hranice jednotlivých zařízení, oddělení v rámci orgánů a vlastních orgánů.
In this case conclusions should extend beyond the boundaries of individual establishments, units of authorities and authorities,
Doporučení by se měla týkat spíše dosažení konečného výsledku než prostředků k nápravě nesouladu.
Recommendations should address the end-result to be delivered rather than means of correcting non-compliance.
Doporučení by měla být založena na ověřených závěrech.
Recommendations should be based on sound conclusions.
Opatření přijatá na základě auditu
Follow-up of Audit Outcome
V případě potřeby by měl auditovaný subjekt vypracovat a předložit akční plán.
Where appropriate, an action plan should be drawn up and delivered by the auditee.
Měl by navrhnout časově omezené nápravné a preventivní opatření s cílem vypořádat se s nedostatky, které byly zjištěny v rámci auditu či programu auditu.
It should propose time-bound corrective and preventive action to address any weakness identified by the audit or audit programme.
Auditorský tým by měl posoudit použitelnost akčního plánu a případně se i podílet na ověření jeho následného provedení.
The audit team should assess the suitability of the action plan and may be involved in verifying its subsequent implementation:
Akční plán umožní auditorskému týmu posoudit, zda navrhovaná nápravná a preventivní opatření dostatečně odrážejí doporučení obsažená ve zprávě o auditu.
an Action plan enables the audit team to assess whether the proposed corrective and preventive action is sufficient to address the recommendations of the audit report.
Akční plány by měly zahrnovat stanovení priorit založených na posouzení rizika a časový rámec dokončení nápravných a preventivních opatření.
Action plans should include risk-based prioritisation and time frames for completion of corrective and preventive action.
Za vhodnou může být považována celá řada různých akčních plánů.
A wide range of different action plans could be considered satisfactory.
Je na auditovaném subjektu, aby si vybral z různých dostupných možností.
It is for the auditee to choose from the various options available,
Nápravné a preventivní opatření by se nemělo omezit na určité technické požadavky, ale mělo by případně obsahovat celosystémová opatření (například komunikaci, spolupráci, koordinaci, přezkum a zefektivnění kontrolních procesů apod.).
Corrective and preventive action should not be confined to addressing specific technical requirements but should, where appropriate, include system-wide measures (for example communication, cooperation, coordination, reviewing and streamlining of control processes, and so forth).
Auditovaný subjekt by měl provést analýzu základní příčiny jakéhokoli nesouladu, aby určil nejvhodnější nápravné a preventivní opatření.
A root cause analysis of any non-compliance should be conducted by the auditee in order to determine the most appropriate corrective and preventive action.
Jakékoli rozdíly v názorech auditovaného subjektu a auditorského týmu je třeba vyřešit.
Any differences of opinion between the auditee and audit team should be resolved,
Dokončení: Je třeba zřídit mechanismy, které zajistí, aby akční plány byly vhodné a aby nápravná a preventivní opatření byla včas efektivně dokončena.
Close-out: Mechanisms should be established to ensure that action plans are appropriate and that corrective and preventive actions are effectively completed in a timely manner.
Auditovaný subjekt a auditorský tým by se měly dohodnout na postupech, v jejichž rámci se ověří dokončení akčního plánu.
Procedures for verifying the close out of the action plan should be agreed between the auditee and the audit team.
Přezkoumání auditu a šíření osvědčených postupů
Audit Review and Dissemination of Best Practice
Je potřeba zvážit dopady závěrů auditu na další odvětví a regiony zejména v členských státech, kde jsou kontroly přeneseny na několik příslušných orgánů nebo kde jsou decentralizované.
The implications of audit findings for other sectors and regions should be considered, particularly in Member States where controls are delegated to a number of competent authorities or are decentralised.
Především je zapotřebí šířit příklady osvědčených postupů.
In particular, examples of best practice should be disseminated.
Za tímto účelem by měly být zprávy dány k dispozici jiným odvětvím a regionům v rámci členského státu, jakož i Komisi.
For this purpose, reports should be made available to other sectors and regions within the Member State and to the Commission.
K výsledkům auditů by se mělo rovněž přihlížet při plánování programu auditu a v souvislosti s přezkumem jednotného integrovaného víceletého vnitrostátního plánu kontrol.
Audit results should also be considered while planning the audit programme and in the context of the review of the single integrated multi-annual national control plan.
Členské státy by měly zajistit, aby příslušné orgány měly dostatečné prováděcí pravomoci a zdroje, s odpovídající pravomocí ke zřízení, provedení a udržování účinného systému auditu.
Member States should ensure that competent authorities have sufficient implementing powers, and resources, with the appropriate authority, to establish, implement and maintain an effective audit system.
S ohledem na to, že je třeba provést audit všech příslušných orgánů a jejich kontrolních činností nejméně jednou za pět let, měly by být poskytnuty lidské zdroje a zdroje s nimi spojené, nezbytné k řízení, monitorování a přezkoumávání procesu auditu.
The human and related resources required to manage, monitor and review the audit process should be made available, bearing in mind that all competent authorities and their control activities should be audited over a period not exceeding five years.
Obecné pokyny týkající se zdrojů požadovaných k provádění auditu jsou uvedeny v normě ISO 19011.
General guidance on the resources required for auditing is provided in ISO 19011.
S cílem získat potřebnou odbornou kvalifikaci ke splnění účelu a rozsahu auditu a programu nebo programů auditu může auditorský tým tvořit jakákoli kombinace auditorů se zaměřením na obecný audit, na zvláštní technický audit a technických odborníků.
In order to have the necessary expertise to fulfil the purpose and scope of the audit and audit programme(s), the audit team may include any combination of general and technical specialist auditors and technical experts.
Zejména pokud jsou zapotřebí techničtí odborníci, měla by se věnovat pozornost zajištění objektivity a nezávislosti auditorského týmu.
Care should be taken to ensure the objectivity and independence of the audit team, especially where technical experts are required.
Aby toho bylo dosaženo, je možné využít rotace auditorů nebo auditorských týmů.
To that end, the rotation of auditors and/or of audit teams may assist in achieving this.
Odborná způsobilost auditorů
Auditor Competence
Odborná způsobilost auditorů a výběrová kritéria by měla být definována v rámci následujících bodů:
Auditor competence and selection criteria should be defined under the following headings:
obecné znalosti a dovednosti – zásady, postupy a techniky provádění auditu; řídící/organizační schopnosti,
generic knowledge and skills — audit principles, procedures and techniques; management/organisational skills,
zvláštní odborné znalosti a dovednosti,
specific technical knowledge and skills,
osobní předpoklady,
personal attributes,
kvalifikace,
education,
pracovní zkušenosti,
work experience,
odborná příprava auditora a praktické zkušenosti.
auditor training and experience.
Je velmi důležité zavést mechanismus s cílem zajistit, aby auditoři byli jednotní a udržovali si odbornou způsobilost.
It is essential to put a mechanism in place to ensure auditors are consistent and their competencies are maintained.
Požadovaná odborná způsobilost se bude lišit v závislosti na oblasti, ve které je v rámci kontrolních systémů nebo systémů dohledu audit prováděn.
Competencies required by audit teams will vary depending on the area they are auditing within the control or supervision systems.
Pokud jde o technické odborné znalosti a dovednosti požadované auditory, je rovněž třeba zvážit požadavky na školení pracovníků provádějících úřední kontroly (kapitola 1 přílohy II nařízení (ES) č. 882/2004).
As regards the technical knowledge and skills required by auditors, the training requirements for staff performing official controls (Chapter 1 of Annex II to Regulation (EC) No 882/2004) should also be considered.
„Pokyny pro audity systémů řízení jakosti a/nebo ekologie“, vydané Mezinárodní organizací pro normalizaci dne 1. října 2002.
‘Guidelines for quality and/or environmental management systems auditing’, published by International Organisation for Standardisation, 1 October 2002.
„Systémy řízení jakosti – Základy a slovníček“, vydané Mezinárodní organizací pro normalizaci v prosinci 2000.
‘Quality management systems — Fundamentals and vocabulary’, published by the International Organisation for Standardisation, December 2000.
ze dne 3. října 2006
of 3 October 2006
o finančních postupech, které je třeba uplatnit při vyúčtování výdajů financovaných záruční sekcí Evropského zemědělského orientačního a záručního fondu v určitých případech nesrovnalostí ze strany hospodářských subjektů
on the financial treatment to be applied, in the context of clearance of expenditure financed by the European Agricultural Guidance and Guarantee Section, in certain cases of irregularity by operators
(oznámeno pod číslem K(2006) 4324)
(notified under document number C(2006) 4324)
(Pouze anglické, francouzské, italské, německé, nizozemské, portugalské a španělské znění je závazné)
(Only the Spanish, German, English, French, Italian, Dutch and Portuguese texts are authentic)
s ohledem na nařízení Rady (EHS) č. 729/70 ze dne 21. dubna 1970 o financování společné zemědělské politiky [1], a zejména na čl. 8 odst. 2 uvedeného nařízení,
Having regard to Council Regulation (EEC) No 729/70 of 21 April 1970 on the financing of the common agricultural policy [1], and in particular Article 8(2) thereof,
Ustanovení čl. 8 odst. 1 písm. c) nařízení (EHS) č. 729/70 stanoví, že členské státy přijmou nezbytná opatření ke zpětnému získání částek ztracených v důsledku nesrovnalostí nebo nedbalosti.
Article 8(1)(c) of Regulation (EEC) No 729/70 provides for the Member States to take the measures necessary to recover sums lost as a result of irregularities or negligence.
Nepodaří-li se částky získat zpět v plné výši, nese finanční důsledky nesrovnalostí nebo nedbalosti podle čl. 8 odst. 2 nařízení (EHS) č. 729/70 Společenství, s výjimkou důsledků nesrovnalostí nebo nedbalosti, které lze přičíst správním orgánům nebo jiným subjektům členských států.
Pursuant to Article 8(2) of Regulation (EEC) No 729/70, in the absence of total recovery, the financial consequences of irregularities or negligence are to be borne by the Community, with the exception of the consequences of irregularities or negligence attributable to administrative authorities or other bodies of the Member States.
V rozsudcích ve věcech C-34/89 Itálie v. Komise [2], C-54/95 Německo v. Komise [3] a C-277/98 Nizozemsko v. Komise [4] Soudní dvůr rozhodl, že členské státy musí přijmout opatření k okamžitému odstranění nesrovnalostí.
In its judgments in Cases C-34/89, Italy v Commission [2], C-54/95, Germany v Commission [3] and C-277/98 France v Commission [4], the Court of Justice has held that the Member States must take steps to rectify irregularities promptly.
Zejména z rozsudku ve věci C-34/89 vyplývá, že je nepřípustné, aby členský stát zůstal nečinný během čtyř let od prvního zjištění nesrovnalosti [5].
It follows in particular from the judgment in Case C-34/89 that a Member State cannot be inactive for a period of four years from the moment of the first indication of an irregularity [5].
Během tohoto období by se mělo provést obecné šetření a mělo by se přijmout rozhodnutí o zahájení řízení o zpětném získávání.
Within that period the investigation should generally be conducted and a decision be taken on the initiation of recovery procedure.
Ve věci C-54/95 Soud určil, že členské státy v zásadě musí zahájit řízení o zpětném získávání do jednoho roku poté, co byly zjištěny veškeré relevantní skutečnosti týkající se nesrovnalosti.
In Case C-54/95 the Court indicated that, in principle, the Member States have to start the recovery procedure within one year after the all relevant facts are known with regard to the irregularity.
K dnešnímu dni Komise zhodnotila řízení o zpětném získávání provedená členskými státy, pokud jde o nesrovnalosti sdělené v rámci nařízení Rady (EHS) č. 595/91 ze dne 4. března 1991 o nesrovnalostech a zpětném získávání částek neoprávněně vyplacených v rámci financování společné zemědělské politiky, o organizaci informačního systému v této oblasti a o zrušení nařízení (EHS) č. 283/72 [6] před 1. lednem 1999 a zahrnující částky přesahující 500000 EUR, s cílem rozhodnout o finančních důsledcích těchto nesrovnalostí v souladu s čl. 8 odst. 2 nařízení (EHS) č. 729/70.
To date, the Commission has evaluated the recovery proceedings carried out by the Member States as regards irregularities communicated under Council Regulation (EEC) No 595/91 of 4 March 1991 concerning irregularities and the recovery of sums wrongly paid in connection with the financing of the common agricultural policy and the organisation of an information system in this field and repealing Regulation (EEC) No 283/72 [6] before 1 January 1999 and involving amounts of more than EUR 500000 in order to decide on the financial consequences of those irregularities in accordance with Article 8(2) of Regulation (EEC) No 729/70.
Komise přitom uplatňovala postup podle článku 5 uvedeného nařízení a článku 8 nařízení Komise (ES) č. 1663/95 ze dne 7. července 1995, kterým se stanoví prováděcí pravidla k nařízení Rady (EHS) č. 729/70 týkající se postupu schválení účetní závěrky záruční sekce EZOZF [7].
In so doing, the Commission has followed the procedure set out in Article 5 of that Regulation and in Article 8 of Commission Regulation (EC) No 1663/95 of 7 July 1995 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 729/70 regarding the procedure for the clearance of the accounts of the EAGGF Guarantee Section [7].
Z ověření a dvoustranných diskusí s členskými státy vyplývá, že v některých případech členské státy nejednaly dostatečně rychle a s náležitou pečlivostí.
The verifications and the bilateral discussions with the Member States have shown that in certain cases the Member States did not act with the necessary promptness and diligence.
Finanční důsledky nezískání by proto v takových případech neměly být hrazeny z rozpočtu Společenství.
Therefore, the financial consequences of non-recovery should in such cases not be borne by the Community budget.
Ve všech ostatních případech by finanční důsledky posouzených nesrovnalostí měly být hrazeny z rozpočtu Společenství.
In all other cases the financial consequences of the irregularities examined should be borne by the Community budget.
Případy oznámené podle nařízení (EHS) č. 595/91, v jejichž rámci byly neoprávněné platby vráceny v plné výši anebo se zjistilo, že k žádným neoprávněným platbám nedošlo, by se měly odstranit ze seznamu oznámení stanoveného články 3 a 5 uvedeného nařízení.
Cases notified under Regulation (EEC) No 595/91 in which undue payments have been recovered in full or for which it has been found that no undue payment was made should be removed from the list of notifications provided for in Articles 3 and 5 of that Regulation.