natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Vesmír je třeba považovat za výsadní odvětví pro rozvoj mezinárodních činností, zejména ve spolupráci s hlavními a vznikajícími vesmírnými velmocemi, jako je Rusko, Spojené státy, Čína, Indie, Kanada, Japonsko, Ukrajina a další země, které provádějí činnosti ve vesmíru.
Space has to be considered a privileged sector for developing international activities, in particular in cooperation with main and emerging space powers, such as Russia, the United States, China, India, Canada, Japan, Ukraine and other countries carrying out space activities.
Bude se i nadále usilovat o podporu využívání řešení vycházejících z vesmírných technologií pro udržitelný rozvoj a prevenci rizik v souvislosti s přírodními pohromami a humanitárními krizemi, a to zejména v Africe.
Efforts will be pursued to promote the use of space-based solutions in support of sustainable development and prevention of risks in the context of natural disasters and humanitarian crises, particularly in Africa.
To je v souladu s globálním přístupem GMES, pokud jde o monitorování životního prostředí a bezpečnosti.
This is coherent with the global approach taken by GMES with regard to the monitoring of the environment and security.
Aby se zajistily lepší příležitosti pro účinnou spolupráci a aby se zaručilo, že nejlepší mezinárodní odborné znalosti v odvětví vesmíru jsou začleněny do evropského kosmického programu, využijí se pro dvoustranné nebo mnohostranné projekty, mezinárodní a celosvětové iniciativy a pro spolupráci s transformujícími se ekonomikami a rozvojovými zeměmi zvláštní akce v oblasti spolupráce.
To provide better opportunities for efficient collaboration and to ensure that best international expertise in the space field is integrated in the European Space Programme, specific cooperation actions will be used for bi-or multilateral projects, international and global initiatives and cooperation with emerging economies and developing countries.
Činnosti budou zahrnovat posuzování a sledování mezinárodních závazků.
Activities will include assessing and monitoring of international commitments.
Výzkum v oblasti vznikajících potřeb umožní inovační řešení technologického rozvoje v oblasti vesmírného výzkumu a možné úpravy a aplikace v jiných oblastech (např. řízení zdrojů, biologické procesy a nové materiály).
Research on emerging needs will enable innovative solutions to technological developments in the space research area, and possible adaptations and applications in other fields (e.g. resources management, biological processes, and new materials).
BEZPEČNOST
SECURITY
Vyvinout technologie a znalosti pro budování kapacit potřebných k zajištění bezpečnosti občanů před hrozbami, jako například terorismem, přírodními pohromami a trestnou činností, a současně ctít základní lidská práva a soukromí, zajistit optimální a koordinované využívání dostupných a vyvíjejících se technologií ve prospěch civilní bezpečnosti Evropy, podněcovat spolupráci poskytovatelů a uživatelů řešení v oblasti civilní bezpečnosti, zlepšovat konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu a dosáhnout výsledků výzkumu, který se řídí konkrétními úkoly, s cílem odstranit slabá místa v oblasti bezpečnosti.
To develop the technologies and knowledge for building capabilities needed to ensure the security of citizens from threats such as terrorism, natural disasters and crime, while respecting fundamental human rights including privacy; to ensure optimal and concerted use of available and evolving technologies to the benefit of civil European security, to stimulate the cooperation of providers and users for civil security solutions, improving the competitiveness of the European security industry and delivering mission-oriented research results to reduce security gaps.
Téma výzkumu v oblasti bezpečnosti je zaměřeno výlučně na civilní aplikace a podporuje provádění politik a iniciativ Společenství souvisejících s bezpečností, jako je například vytvoření prostoru svobody, bezpečnosti a práva, doprava, zdraví (včetně programu EU na ochranu zdraví, civilní ochrana (včetně přírodních a průmyslových pohrom), energetika, životní prostředí a zahraniční politiky.
The Security Research theme has an exclusively civil application focus and it supports the implementation of Community policies and initiatives relevant to security such as the establishment of an area of freedom, security and justice, transport, health (including the EU Health Security Programme, civil protection (including natural and industrial disasters), energy, environment and external policies.
Takto bude toto téma přínosné pro růst, zaměstnanost a konkurenceschopnost evropského bezpečnostního průmyslu.
Through this, the theme will contribute to growth and employment and the competitiveness of the European security industry.
Usnadní různým vnitrostátním a mezinárodním subjektům spolupráci a koordinaci, aby se zamezilo zbytečnému zdvojování a aby byly prozkoumány synergie, kdekoli to bude možné.
It will facilitate the various national and international actors to cooperate and coordinate in order to avoid unnecessary duplication and to explore synergies wherever possible.
Bude zaměřeno na řešení nedostatků v oblasti kapacit a poskytne jasnou přidanou hodnotu bezpečnostním potřebám v Evropě.
It will be aimed at filling capability gaps and will provide clear added-value to security needs in Europe.
Hlavní zásadou celého tématu bude respektování soukromí a občanských svobod.
The respect of privacy and civil liberties will be a guiding principle throughout the theme.
Nebude se zabývat žádnou technologií pro smrtící nebo destruktivní zbraně.
It will not work on any technology for lethal and/or destructive weapons.
Bude prosazováno dodržování zvláštních požadavků týkajících se důvěrnosti, avšak transparentnost výsledků výzkumu nemusí být nutně omezena.
The special requirements concerning confidentiality are to be enforced but the transparency of research findings is not to be unnecessary restricted.
Dále je třeba určit oblasti, které umožňují současnou transparentnost výsledků výzkumu.
In addition, areas are to be identified that permit the present transparency of research findings.
Tyto činnosti na úrovni Společenství, které nesouvisí s obranou, se budou zabývat čtyřmi oblastmi úkolů v rámci civilní bezpečnosti, které byly určeny v reakci na konkrétní výzvy značného politického významu a evropské přidané hodnoty, pokud jde o hrozby a potenciální bezpečnostní události, a třemi oblastmi průřezového zájmu.
These non-defence activities at Community level will address four civil security mission areas which have been identified in response to specific challenges of high political relevance and European added-value with regard to threats and potential security incidents, and three areas of cross-cutting interest.
Každá oblast úkolů zahrnuje šest fází, jejichž délka trvání a důraz se liší.
Each mission area covers six phases which vary in time and emphasis.
Jde o těchto šest fází: identifikovat (událost), zabránit (hrozbě), chránit (cíl), připravit (operaci), reagovat (na krizi) a odstranit (následky), přičemž je uvedeno, jaká úsilí je třeba v jednotlivých fázích vyvinout.
These six phases are: identify (incident-related), prevent (threat-related), protect (target-related), prepare (operation-related), respond (crisis-related) and recover (consequence-related); they describe what efforts to undertake in the respective phases.
První čtyři fáze odkazují na snahy předcházet mimořádným událostem a zmírnit jejich potenciální nepříznivý dopad, poslední dvě odkazují na snahy vyrovnat se s mimořádnou situací a dlouhodobými následky.
The first four phases refer to efforts of avoiding an incident and mitigating its potential negative impacts, the last two refer to efforts of coping with the incident situation and longer-term consequences.
Pro každou fázi jednotlivých oblastí úkolů je důležitý konkrétní soubor schopností, které musejí subjekty odpovědné za bezpečnost občanů mít, aby mohly účinně čelit hrozbám a mimořádným událostem.
For each phase of the individual mission areas, a specific group of capabilities becomes relevant which those responsible for the security of the citizens need to possess in order to effectively cope with threats and incidents.
Schopnosti ukazují, jakým způsobem by měly být snahy prováděny, a budou v řadě případů přispívat k více než jedné fázi nebo oblasti úkolů.
The capabilities indicate how the efforts would be undertaken and will in several cases contribute to more than one phase and/or mission area.
Získávání schopností je založeno na kombinaci znalostí, technologií a organizačních opatření.
Acquiring the capabilities is based on a combination of knowledge, technologies and organisational measures.
Toto téma bude rovněž řešit způsoby zajištění účinného spojení mezi posílenými znalostmi a technologiemi, lepším využitím běžných systémů IKT v oblasti různých operací a rozvíjenými procesy a jejich skutečným prováděním různými koncovými uživateli, aby tak bylo dosaženo zlepšení evropských bezpečnostních schopností.
This theme will also address ways of ensuring an effective connection between the enhanced knowledge and technologies, better use of common ICT-systems in the fields of different operations, and processes developed and their actual implementation by the various end-users, in order to achieve improvements in European security capabilities.
Výzkum se zaměří zejména na řešení nedostatků v oblasti schopností, a to rozvojem technologií a dovedností vyžadovaných konkrétními oblastmi úkolů a určených přístupem „shora dolů“, který je řízen dialogem s koncovými uživateli v souladu s cíli a prioritami.
Research will in particular focus on filling capability gaps by developing technologies and skills required by the specific mission area and identified by a ‘top-down’ approach guided by a dialogue with end-users, in conformity with objectives and priorities.
Do určování požadavků na bezpečnostní výzkum, které mají být řešeny, budou jako koncoví uživatelé bezpečnostního výzkumu zahrnuty veřejné orgány, soukromý sektor a obyvatelé EU.
As end-users of the security research, public authorities, the private sector and EU citizens will be fully involved in the identification of the security research requirements to be addressed.
Bude přijat přístup „systémové analýzy“, který bude řídit analýzu nedostatků v oblasti civilní ochrany a požadavků v oblasti výzkumu a technologií v každé oblasti úkolů.
A ‘System Analysis’ approach will be adopted to conduct an analysis of civil security gaps and their R & D requirements in each mission area.
Činnosti budou zahrnovat analýzu bezpečnostních požadavků civilních záležitostí.
The activities will include the analysis of the security requirements of civil business.
Toto určování výzkumných požadavků by mělo být nepřetržitě důležitou součástí výzkumu v rámci tohoto tématu.
This identification of research requirements should be continuously an important element of research under this Theme.
Tento přístup zaměřený na nedostatky ve schopnostech bude doplněn přístupem „zdola nahoru“, v jehož rámci se zkoumají technologie pro účely posouzení, jakým způsobem by mohly být využity pro posílení evropské bezpečnosti.
This capability gap driven approach will be complemented by a ‘bottom-up’ approach which scopes and examines technologies in order to assess how they could be utilised to enhance European security.
Důležitým aspektem je využívání excelence ze strany nabídky (např. průmyslu, univerzit, výzkumných center) pro předkládání inovačních bezpečnostních řešení.
An important aspect is to draw on the excellence of the supply side (e.g. industry, universities, research centres) to bring forward innovative security solutions.
Výzkum bude víceoborový a zaměřený na úkoly a bude sahat od rozvoje technologií a metodik k integraci, demonstraci a ověřování technologií a systémů.
Research will be multidisciplinary and mission-oriented, it will range from technology and methodology development, to technology and systems integration, demonstration and validation.
Je podporována víceúčelová povaha technologií, aby se co nejvíce rozšířila oblast jejich uplatnění a zvýšilo vzájemné obohacení a přijímání dostupných a vyvíjejících se technologií v odvětví civilní bezpečnosti.
A multi-purpose nature of technologies is encouraged to maximise the scope for their application, and to foster cross-fertilisation and take-up of available and evolving technologies for the civil security sector.
Téma bezpečnostního výzkumu bude zaměřeno na přípravu střednědobých a dlouhodobých účinných řešení, která jsou dostatečně přizpůsobivá a inovační pro boj s příslušnými hrozbami.
The Security Research theme will aim at preparing medium to long-term effective solutions which are sufficiently adaptable and innovative to defy relevant threats.
Bude rovněž doplňovat a integrovat výzkum orientovaný na technologie a systémy související s civilní bezpečností, který je prováděn v rámci jiných témat.
It will also complement and integrate the technology- and more systems-oriented research relevant to civil security which is carried out in other themes.
Bezpečnostní výzkum potřebuje konkrétní pravidla provádění, která zohlední jeho zvláštní povahu a ochrání citlivé informace týkající se bezpečnosti a která členským státům a koncovým uživatelům poskytnou dostatek informací o výsledcích.
Security research needs specific implementation rules to take into account its special nature with the aim of protecting sensitive information related to security, and to providing sufficient information on the results for the Member States and end-users.
Výzkum se zaměří výlučně na aplikace v oblasti civilní bezpečnosti.
Research will be focused exclusively on civil security applications.
Je zřejmé, že existují oblasti technologií dvojího užití, které se týkají civilních i vojenských aplikací, a proto bude zřízen rámec pro koordinaci s činnostmi Evropské obranné agentury (EDA).
Recognising that there are areas of dual use technology relevant to both civilian and military applications, a suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Defence Agency (EDA).
Navíc bude bezpečnostní výzkum koordinován s ostatními činnostmi na vnitrostátní a evropské úrovni, aby se zajistila vzájemná informovanost a zabránilo se zbytečnému zdvojování financování.
Moreover, to provide mutual information and to avoid unnecessary duplication of funding a coordination of security research with other activities at national and European level will be established.
Dlouhodobý výzkumný program vypracovaný Evropským poradním výborem pro výzkum v otázkách bezpečnosti (ESRAB) bude podporovat definici obsahu a struktury výzkumu v rámci tohoto tématu.
The involvement of small and medium-sized enterprises (SMEs) in the activities is as strongly encouraged as that of authorities and organisations responsible for the security of the citizens. The longer term research agenda elaborated by the European Security Research Advisory Board (ESRAB) will support the definition of the content and structure of the research in this theme.
Činnosti se zaměří na tyto oblasti úkolů:
Activities will address the following mission areas:
Bezpečnost občanů: při činnostech bude kladen důraz na aspekty hrozeb případných mimořádných událostí nadnárodního významu, jako jsou pachatelé trestných činů, vybavení a zdroje, které používají či které slouží jako mechanismy pro útok.
Security of citizens: Activities will concentrate on threat aspects of potential incidents of a transnational importance, such as offenders, equipment and resources used by them or as mechanisms of attack.
Pro tuto oblast úkolů je potřeba mnoho schopností, z nichž řada souvisí především s fázemi identifikace, prevence, přípravy a reakce.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘prepare’ and ‘respond’.
Aby byly tyto schopnosti vytvořeny s cílem zajistit civilní ochranu, včetně biologické ochrany a ochrany proti rizikům plynoucím z trestné činnosti a teroristických útoků, bude důraz kladen například na tyto oblasti: hrozby (chemické, biologické, radiologické a jaderné, CBRN), povědomí (např. shromažďování zpravodajských informací, uchovávání, využívání, sdílení; varování), detekci (např. nebezpečné látky, výbušniny, činidla typu B nebo C, jednotlivci či skupiny, podezřelé chování), identifikaci a autentizaci (např. osob, typu a množství látek), prevenci (např. kontrola přístupu a pohybu, s ohledem na finanční zdroje, kontrola finančních struktur), připravenost (např. posouzení rizik, ochrana CBRN, kontrola záměrně uvolněných biologických a chemických činidel, posouzení úrovně strategických zásob, jako jsou lidské zdroje, dovednosti, vybavení, spotřební materiály, s ohledem na události velkého rozsahu atd.), neutralizaci (např. raketové střely, komunikace, vozidla, nedestruktivní systémy) a omezování účinků teroristických útoků a trestné činnosti, zpracovávání údajů pro vymáhání práva.
To build up the required capabilities with the aim of providing civil protection, including bio-security and protection against risks arising from crime and terrorist attacks, emphasis will be on issues such as: threat (e.g. Chemical, Biological, Radiological and Nuclear, CBRN) awareness (e.g. intelligence gathering, collection, exploitation, sharing; alerting), detection (e.g. hazardous substances, explosives, agents B or C, individuals or groups, suspect behaviour), identification and authentification (e.g. of persons, type and amount of substances), prevention (e.g. control of access and movements, with respect to financial resources, control of financial structures), preparedness (e.g. risk assessment; CBRN protection, control of intentionally released biological and chemical agents; assessment of levels for strategic reserves such as manpower, skills, equipment, consumables; with respect to large-scale events, etc.), neutralisation (e.g. missiles, communications, vehicles, non-destructive systems) and containment of effects of terrorist attacks and crime, law enforcement data processing.
Bezpečnost infrastruktur a veřejných služeb: Činnosti se zaměří na cíle mimořádných událostí nebo pohrom nadnárodního významu, jako například na infrastruktury zahrnující místa významných událostí, důležitá místa politického (např. budovy parlamentů) nebo symbolického (např. konkrétní památky) významu a veřejné služby v oblasti energetiky (včetně ropy, elektřiny, plynu), zásobování vodou, dopravu (včetně letecké, vodní, pozemní), komunikaci (včetně vysílání), finance, veřejnou správu, veřejné zdraví atd. Pro zvládnutí této oblasti úkolů je třeba mnoho schopností, řada z nich se vztahuje především k fázím ochrany, ale také i přípravy.
Security of infrastructures and utilities: Activities will concentrate on targets of an incident or disaster of transnational importance, examples for infrastructures include large-scale event sites, significant sites of political (e.g. parliament buildings) or symbolic (e.g. particular monuments) value and utilities being those for energy (including oil, electricity, gas), water, transport (including air, sea, land), communication (including broadcasting), financial, administrative, public health, etc. A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘protect’ but also ‘prepare’.
Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: analýzy, modelování a posuzování zranitelnosti fyzických infrastruktur a jejich provozu, zabezpečení současných i budoucích veřejných i soukromých kritických síťově propojených infrastruktur, systémů a služeb, a to s ohledem na jejich fyzické, logické a funkční aspekty, systémů kontroly a varování pro umožnění rychlé reakce na mimořádnou událost, ochrany proti kaskádovému efektu mimořádných událostí, vymezení a návrhu kritérií pro výstavbu nových bezpečných infrastruktur a veřejných služeb.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: analysing, modelling and assessing vulnerabilities of physical infrastructure and its operations; securing existing and future public and private critical networked infrastructures, systems and services with respect to their physical, logical and functional side; control and alert systems to allow for quick response in case of an incident; protection against cascading effects of an incident, defining and designing criteria to build new secure infrastructures and utilities.
Inteligentní ostraha a bezpečnost hranic: Činnosti budou zaměřeny na otázky související se všemi jednotlivými úrovněmi evropské strategie pro bezpečnost hranic, od postupů spojených se žádostí o vízum na velvyslanectvích a konzulárních úřadech (úroveň 1), přes přeshraniční spolupráci (úroveň 2), opatření na hraničních přechodech pozemních, v přístavech a na letištích, jakož i mezi hraničními přechody na zelených a modrých hranicích (úroveň 3) a až k činnostem uvnitř evropských vnějších hranic (úroveň 4), jako například výměna informací, vyrovnávací opatření, Schengenský informační systém (SIS), soudní, policejní, celní a hraniční spolupráce.
Intelligent surveillance and border security: Activities will deal with issues relevant to all the consecutive tiers of European border security strategy, starting with visa application procedures in embassies and consular posts (first level), cross-border cooperation (second level), measures at the border crossing points at land borders, harbours and airports as well as between the border crossing points at green and blue borders (third level) and finally activities inside the European external borders (fourth level) such as exchange of information, compensatory measures, Schengen Information System (SIS), Judicial and Police, Customs and Border Guard cooperation (PCB).
Pro tuto oblast úkolů je třeba řada schopností, z nichž mnohé souvisí především s fázemi identifikace, zabránění a ochrany.
A series of capabilities are required to cope with this mission area, many of which primarily relate to the phases ‘identify’, ‘prevent’ and ‘protect’.
Při získávání požadovaných schopností bude kladen důraz například na problematiku: posílení efektivity a účinnosti všech náležitých bezpečnostních systémů, vybavení, nástrojů a procesů používaných na hraničních přechodech (např. identifikace přicházejících osob, neinvazivní detekce osob a zboží, sledování látek, odebírání vzorků, prostorové rozeznávání, včetně sběru a analýzy údajů atd.), zvýšení bezpečnosti evropských pozemních a námořních hranic (např. prostřednictvím neinvazivní detekce vozidel, a to i pod vodou, sledování vozidel, prostorové rozeznávání včetně sběru a analýzy údajů, dohledu, vzdálených operací atd.), námořní bezpečnosti, posuzování a řízení (nedovolených) migračních toků.
To build up the required capabilities, emphasis will be on issues such as: enhancing the effectiveness and efficiency of all security relevant systems, equipment, tools and processes used at border crossing points (e.g. identification of accessing people, non-invasive detection of people and goods, tracking of substances, sampling, spatial recognition including data capture and analysis, etc.); improving the security of Europe's land and sea borders (e.g. through non-invasive and underwater detection of vehicles, tracking of vehicles, spatial recognition including data capture and analysis, surveillance, remote operations, etc.); maritime security; assessment and management of (illegal) migration flows.
Bude zaveden vhodný rámec pro koordinaci s činnostmi Evropské agentury pro řízení operativní spolupráce na vnějších hranicích.
A suitable framework will be established to coordinate with the activities of the European Agency for the Management of Operational Cooperation at the External Borders.