natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Průměrné částky prodejních, správních a režijních nákladů a průměrné míry zisku zjištěné v těchto šetřeních byly připočteny k výrobním nákladům, jež vznikly dotčenému vyvážejícímu výrobci s ohledem na vyvážené modely obuvi.
The SG&A and profit average rates found in these investigations were compounded on the cost of manufacturing incurred by the exporting producer in question with regard to the exported models.
Určení běžné hodnoty zjištěné ve srovnatelné zemi
Determination of the normal value established in the analogue country
Některé strany tvrdily, že údajně nebylo vhodné vybrat za srovnatelnou zemi Brazílii na základě reprezentativnosti domácího prodeje v této zemi v porovnání s jinými navrhovanými srovnatelnými zeměmi jakožto jediného nebo hlavního důvodu.
Some parties argued that it was not appropriate to have chosen Brazil as analogue country allegedly as the sole or main reason on the basis of the representativeness of the domestic sales, in this country compared to alternatively suggested analogue countries.
Za prvé je nutno zdůraznit, že reprezentativnost domácího prodeje není jediným důvodem, proč byla Brazílie vybrána.
First, it should be stressed that the representativeness of the domestic sales is not the sole reason for having chosen Brazil.
Připomíná se, že v 109. až 123. bodě odůvodnění prozatímního nařízení byly analyzovány i jiné činitele, například soutěžní prostředí na brazilském trhu, rozdíly ve struktuře výrobních nákladů včetně přístupu k surovinám a know-how brazilských výrobců, a vedly ke stejnému závěru.
It is recalled that other factors such as the competition on the Brazilian market, the difference in the costs of production structures including the access to raw materials and the know-how of the Brazilian producers were analysed in the recitals 109 to 123 of the provisional Regulation and led to the same conclusion.
Bylo zjištěno, že vzhledem k rozhodnutí vyloučit obuv STAF ze škály výrobků je výběr Brazílie ještě vhodnější, jelikož na rozdíl od ostatních zemí, které výše uvedené strany navrhovaly, brazilské společnosti stěží vyrábějí obuv STAF.
Incidentally, the choice of Brazil was found to be even more appropriate given the decision to exclude STAF from the product scope, since contrary to the other countries proposed by the above mentioned parties, the Brazilian companies hardly produce STAF.
Pokud jde o ostatní činitele, jichž se zúčastněné strany dovolávaly, například sociálně-ekonomický a kulturní vývoj nebo mzdové náklady, nebyly považovány za důležité pro určení, zda je Brazílie vhodnou srovnatelnou zemí.
As regards other factors invoked by interested parties, such as the socio-economic and cultural developments or the labour costs, they were not deemed relevant for determining whether Brazil is an appropriate analogue country.
Co se týká hospodářského vývoje, neliší se Brazílie příliš od ostatních navrhovaných srovnatelných zemí jako Thajsko a Indonésie.
Moreover, in terms of economic development Brazil is not very different from other proposed analogue countries such as Thailand and Indonesia.
Volba Brazílie se proto nepovažuje za nepřiměřenou.
The choice of Brazil was therefore not deemed unreasonable.
Ačkoli pouhá skutečnost, že domácí prodej ve srovnatelné zemi je nižší než minimální objem ve výši 5 %, nutně neznamená, že tato země není vhodná, údaj o domácím prodeji méně než 2 % v případě thajských a indonéských společností navrhovaných některými stranami nicméně naznačuje, že tyto trhy jsou méně reprezentativní než trh brazilský.
Moreover, although the sole fact that the domestic sales of the analogue country were below the minimum level of 5 % does not necessarily signify that that country would be inappropriate, a figure of less than 2 % for domestic sales in the case of the Thai and the Indonesian companies that were proposed by some parties, nevertheless amounts to an indication that those markets are less representative than that of Brazil.
Kromě toho byl v tomto specifickém případě objem domácího prodeje (ačkoli to nebyl jediný důvod, proč byla vybrána Brazílie) zvlášť důležitý vzhledem k vysokému počtu různých druhů obuvi, které se v dotčených zemích vyrábějí a které je nutno porovnat s obuví vyráběnou ve srovnatelné zemi, která se co nejvíce podobá obuvi vyrobené v dotčených zemích.
In addition, the level of the domestic sales, although not the sole reason for having chosen Brazil, was however particularly relevant in this specific case given the large number of different types of shoes which are produced in the countries concerned and which need to be compared to the footwear produced in the analogue country that most closely resembles the footwear produced in the countries concerned.
Některé strany uvedly, že použití co nejvíce srovnatelných kontrolních čísel výrobku (dále jen „PCN“ – Product Control Number) použitých Komisí k vyvození prozatímního rozhodnutí nezajistí přesné a spravedlivé srovnání vývozních cen s běžnými hodnotami.
Some parties claimed that the use of closely comparable product control numbers (‘PCN’) used by ther Commission to make its preliminary determination would not provide an accurate and fair comparison of export prices with normal values.
Poznamenává se, že zjevně nebylo možno najít v Brazílii odpovídající protějšek pro všechna PCN prodávaná vyvážejícími zeměmi.
It is noted that obviously not all PCNs sold by the exporting countries could be matched in Brazil.
V těchto případech se považuje za nejvhodnější postup použít za účelem spravedlivého srovnání co nejpodobnější PCN.
In these circumstances, to resort to the most closely resembling PCNs for the purpose of making a fair comparison is deemed the most reasonable approach.
Kromě toho byly provedeny určité úpravy (např. dětská obuv, kvalita usně), aby se vyřešily materiálové rozdíly ve vlastnostech obuvi vyvážené vyvážejícími zeměmi a velmi podobnými druhy prodávanými v Brazílii.
In addition, adjustments (e.g. children's shoes, leather quality) were made to address material differences in features between the shoes exported by the exporting countries and the closely resembling types sold in Brazil.
Tyto vlastnosti buď nebyly v systému PCN v době jeho vzniku předpokládány, nebo nebyly zcela zahrnuty v dostupných údajích předložených zúčastněnými stranami.
These features were either not envisaged by the PCN scheme at the early time of its creation or were not fully embodied in the available data submitted by interested parties.
Dále se připomíná, že celkový prodej usňové obuvi spolupracujících brazilských výrobců je vyšší než celkový prodej výrobců z jiných navrhovaných srovnatelných zemí, tj. Indonésie, Indie a Thajska, kteří byli ochotni spolupracovat.
It is further recalled that all sales of leather footwear by the cooperating Brazilian producers are higher than the total sales of producers willing to cooperate from the proposed other analogue countries of Indonesia, India and Thailand.
Usuzovalo se tedy, že sortiment vyráběný brazilskými společnostmi je pravděpodobně širší než sortiment vyráběný v ostatních uvažovaných zemích.
It was therefore considered that the range of the products manufactured by the Brazilian companies was likely to be larger than those manufactured in the other countries considered.
Proto se mělo za to, že pravděpodobnost nalezení brazilských druhů obuvi srovnatelných s čínskými nebo vietnamskými druhy obuvi je větší.
Consequently, the likelihood of finding Brazilian shoe types comparable with Chinese/Vietnamese shoe types was deemed to be more likely.
Ve skutečnosti šest thajských společností, dvě indonéské společnosti a jedna indická společnost nahlásily celkový prodej (tj. domácí prodej a vývoz) méně než 8 milionů párů (tj. méně než 5 % dotčeného vývozu), zatímco 8 brazilských společností, které spolupracovaly, nahlásilo celkový prodej více než 40 milionů párů, z toho více než 18 milionů párů připadalo na pouhé 3 společnosti, jejichž údaje byly použity.
Indeed the six Thai companies, the two Indonesian companies and the Indian company respectively reported total sales (i.e. domestic and exports) of less than 8 million pairs (i.e. less than 5 % of the exports concerned) while the eight Brazilian companies which cooperated reported total sales of more than 40 million pairs, from which more than 18 million pairs for the sole three companies whose data were used.
Za těchto okolností je zřejmé, že pravděpodobnost nalezení modelů vyráběných brazilskými společnostmi, které jsou srovnatelné s modely prodávanými dotčenými zeměmi, je vyšší než v případě společností z Thajska, Indie a Indonésie.
Under these circumstances, it is obvious that the likelihood of finding models produced by the Brazilian companies comparable to the models sold by the countries concerned is higher than with the Thai, Indian or Indonesian companies.
Jedna strana uvedla, že sortiment brazilských výrobků není tak široký a pestrý jako produkce dotčených zemí.
One party argued that the range of the Brazilian production is not as wide and diversified as the production of the countries concerned.
Vzhledem k výše uvedeným skutečnostem však lze přiměřeně předpokládat, že sortiment brazilských společností, které poskytly potřebné informace a jejichž prodej (na domácím trhu a vývoz) byl 6krát až 13krát vyšší než prodej ohlášený společnostmi z Indie, Indonésie nebo Thajska, je dostatečně široký a pestrý.
However, in view of the above, it can be reasonably assumed that the product range of the Brazilian companies which provided the necessary information and whose sales (domestic and export) were found to be 6 to 13 times larger than those reported by the Indian, Indonesian or Thai companies, is wide and diversified.
Zúčastněné strany poukázaly rovněž na údajný rozpor mezi 108. bodem odůvodnění prozatímního nařízení, v němž se uvádí, že „se zdá, že Brazílie je nejvhodnější volbou vzhledem k reprezentativnosti svého domácího prodeje, takže bylo možné vyhnout se nutnosti provádět výpočet běžné hodnoty a jejím případným četným úpravám“, a 123. bodem odůvodnění prozatímního nařízení, v němž je vyvozen závěr, že rozdíl v kvalitě usní používaných společnostmi zařazenými do vzorku a brazilskými výrobci „není důvod pro to, aby byla Brazílie odmítnuta jako vhodná srovnatelná země, protože lze provést úpravy ohledně rozdílů ve fyzických vlastnostech, aby se tak vyjádřily rozdíly týkající se kvality usní“.
Interested parties also referred to an alleged contradiction between recital 108 of the provisional Regulation which stated that ‘Brazil appeared to be the most reasonable choice in view of the representativeness of its domestic sales which permitted to avoid construction of the normal value and possible numerous adjustments’ and recital 123 of the provisional Regulation which concluded that the difference in the quality of the leather used by the companies selected in the sample and the Brazilian producers ‘is not a reason to reject Brazil as a suitable analogue country as an adjustment for a difference in physical characteristics can be made to take into account any difference in the quality of the leather’.
Žádný rozpor však neexistuje, jelikož v 108. bodě odůvodnění prozatímního nařízení se pouze uvádí, že volba Brazílie je vhodnější, jelikož nebude nutné provádět tolik úprav jako v případě jiných možných srovnatelných zemí.
However, there is no contradiction since recital 108 of the provisional Regulation only states that the choice of Brazil is more suitable because fewer adjustments will be required than for other potential analogue countries.
Dále je zřejmé, že v počáteční fázi šetření není možné vědět přesně, jaké úpravy budou nakonec nutné, aby bylo možno provést odpovídající srovnání.
Furthermore, it is obviously not possible at an early stage of the investigation to know exactly which adjustments will eventually be required in order to make an appropriate comparison.
Takovéto úpravy by byly pravděpodobně nutné i tehdy, pokud by za srovnatelnou zemi byla vybrána jiná země.
Similarly, such adjustments would probably also have been necessary, had another country been chosen as an analogue country.
Avšak vzhledem k nedostatečné reprezentativnosti domácího prodeje v případě ostatních navrhovaných zemí a rovněž k pravděpodobně užšímu sortimentu jejich výrobků lze přiměřeně předpokládat, že jejich běžná hodnota by musela být vypočtena a že by bylo nezbytné provést více úprav, aby bylo možno porovnat thajské, indonéské nebo indické modely s modely vyráběnými v dotčených zemích, než tomu bylo v případě prodejních cen na brazilském domácím trhu.
However, given the insufficient representativeness of the domestic sales of the other countries proposed and given also the likely thin range of their production, it can reasonably be assumed that their normal value would have to be constructed and that more adjustments would have been necessary to make Thai, Indonesian or Indian models comparable to those produced in the countries concerned than it was the case with the Brazilian domestic sales prices.
Co se týká hospodářského vývoje a příjmu na jednoho obyvatele, ačkoli se obvykle považují za nepodstatné, je nutné připomenout (jak bylo zmíněno v 115. bodě odůvodnění prozatímního nařízení), že podle hlavního kritéria Světové banky pro třídění ekonomik, tj. hrubého národního důchodu na jednoho obyvatele, patří Brazílie do stejné kategorie jako ČLR, Thajsko a Indonésie.
As regards the economic development and the income per capita, while they are normally deemed irrelevant, it is recalled as mentioned in recital 115 of the provisional Regulation that on the basis of the World Bank's main criteria for classifying economies is gross national income per capita, Brazil is classified in the same category as the PRC, Thailand and Indonesia.
Mzdové náklady vyvážejících výrobců zařazených do vzorku v ČLR ani ve Vietnamu nebyly v porovnání s podmínkami výrobců v Brazílii, kteří byli zařazeni do vzorku, takové, aby odůvodňovaly úpravu.
Moreover, neither labour costs concerning the sampled exporting producers in the PRC nor in Vietnam were as such, compared to the conditions of the sampled producers in Brazil, that this could have warranted an adjustment.
Poznamenává se rovněž, že nominální rozdíly v nákladech mezi srovnatelnou zemí a dotčenou vyvážející zemí nejsou samy o sobě významné.
It is also noted that nominal differences in costs between the analogue country and the exporting country concerned are not as such relevant.
Jelikož náklady a ceny nejsou obecně považovány za schůdný základ pro stanovení běžné hodnoty v zemích, na které se vztahuje čl. 2 odst. 7 základního nařízení, maří toto srovnání ve skutečnosti účel použití metod stanovených v čl. 2 odst. 7 písm. a) základního nařízení.
Indeed, as costs and prices are in general not considered as a viable basis for determining normal value in countries falling under Article 2(7) of the basic Regulation, such comparison in fact defeats the purpose of resorting to the methods set out in Article 2(7)(a) of the basic Regulation.
Některé strany tvrdily, že Brazílie není vhodnou srovnatelnou zemí vzhledem k údajným dotacím poskytovaným výrobcům obuvi v severní části území.
Some parties argued that Brazil is not an appropriate analogue country due to the alleged subsidies given to the footwear producers in the northern territories.
Podle těchto stran měly tyto dotace přilákat výrobu obuvi do severní části Brazílie, a tedy ovlivnit konkurenceschopnost trhu.
According to these parties, these subsidies aimed at attracting footwear production to the northern part of Brazil thus affecting the competitiveness of the market.
Za prvé je nutno uvést, že toto tvrzení nebylo doloženo žádnými důkazy.
First, it should be noted that this allegation was not supported by any evidence.
Společnosti použité pro stanovení běžné hodnoty kromě toho neměly sídlo na severu území, ale na jihu, a proto se jich tyto údajné dotace nemohly týkat.
In addition, the companies used for the determination of the normal value were not located in the Northern territories but in the South and could therefore not be affected by these alleged subsidies.
Konečně, i kdyby existovaly tyto zásahy státu, jak je vývozci popsali, tento mechanismus by pouze bránil jiným společnostem, aby zřídily výrobní závod ve stejné oblasti, ne však, aby prodávaly své výrobky v některých částech brazilského trhu.
Finally, should these State interventions exist as described by the exporters, that mechanism would only prevent other companies from setting up a factory in the same area but not to sell their product in certain parts of the Brazilian market.
Trh s obuví jistě není trhem místním nebo regionálním, ale spíše národním a dokonce celosvětovým.
The shoe market is certainly neither a local nor a regional market but rather a national and even worldwide market.
Proto skutečnost, že společnost případně obdrží dotace na zřízení výrobního závodu ve vzdálené oblasti, nebrání hospodářské soutěži, zejména ne na trhu se 7000 výrobci.
Therefore, the fact that a company may receive subsidies to set up a factory in a remote area does not prevent competition especially on a market of 7000 producers.
Ačkoli by náklady mohly být případně ovlivněny údajnými státními dotacemi, mělo by to se vší pravděpodobností pouze účinek na snížení prodejních cen, což by mělo tendenci snížit běžnou hodnotu, a tedy případná dumpingová rozpětí.
Even though costs might eventually be affected by the alleged state subsidies, these should in all likelihood only have a downward effect on sales prices which would tend to reduce normal value and thus any dumping margins.
S ohledem na důvody uvedené v 109. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, a zejména na skutečnost, že v Brazílii působí více než 7000 výrobců, nepovažovala se hospodářská soutěž na brazilském trhu za nepřiměřenou, aby Brazílie byla zamítnuta jako srovnatelná země.
In addition, in view of the reasons provided for in recital 109 of the provisional Regulation and particularly the fact that there are more than 7000 producers in Brazil, the competition on the Brazilian market was not deemed inappropriate to reject Brazil as an analogue country.
Na základě výše uvedených skutečností a vzhledem k tomu, že tvrzení nebylo dále doloženo, bylo nutno jej odmítnout.
On the basis of the above and since the claim was not further substantiated, the claim was therefore rejected.
Dospělo se tedy k závěru, že Brazílie je vhodnou srovnatelnou zemí ke stanovení běžné hodnoty, jak bylo uvedeno již v 124. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
It was therefore concluded that Brazil was an appropriate analogue country for the purpose of establishing the normal value as already concluded in recital 124 of the provisional Regulation.
Jelikož zúčastněné strany nepodaly žádné připomínky, potvrzuje se metodika uvedená v 128. až 130. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
In the absence of any comments by interested parties the methodology set out in recitals 128 to 130 of the provisional Regulation is hereby confirmed.
Některé strany tvrdily, že při výpočtu dumpingového rozpětí platného pro celou zemi by se nálezy neměly zakládat na vývozních cenách společností zařazených do vzorků.
Some parties argued that the findings should not have been based on export prices of companies in the samples when calculating the country-wide dumping margin.
Nálezy by měly být založeny spíše na objemu vývozu celé země (např. údaje Eurostatu).
Findings should have rather been based on the country wide export volume (e.g. Eurostat data).
Připomíná se, že v tomto konkrétním řízení byla použita ustanovení o výběru vzorku uvedená v článku 17 základního nařízení.
It is recalled that the sampling provisions stipulated under Article 17 of the basic Regulation were applied in this particular proceeding.
Proto byly použity pouze vývozní ceny společností zařazených do vzorku.
Therefore only export prices of the sampled companies were used.
Pro společnosti zařazené do vzorku, které nesplnily kritéria pro přiznání statusu tržního hospodářství nebo individuálního zacházení, bylo vypočteno jedno vážené průměrné dumpingové rozpětí.
For sampled companies that did not meet the MET/IT criteria one weighted average dumping margin was calculated.
Jak bylo vysvětleno v 135. bodě odůvodnění prozatímního nařízení, je toto vážené průměrné dumpingové rozpětí v souladu s čl. 9 odst. 6 základního nařízení platné pro spolupracující společnosti nezařazené do vzorku.
Furthermore, as explained under recital 135 of the provisional Regulation, this weighted average dumping margin applies to cooperating non-sampled companies in accordance with Article 9(6) of the basic Regulation.
Jelikož úroveň spolupráce byla vysoká, použilo se stejné dumpingové rozpětí rovněž na všechny ostatní čínské vyvážející výrobce.
In addition, as cooperation was high the same dumping margin was applied to all other Chinese exporting producers as well.
Některé strany uvedly, že nebyly poskytnuty veškeré podrobné údaje týkající se srovnání vývozních cen.
Some parties claimed that not all details relevant to conduct the comparison of export prices had been disclosed.
Podle těchto stran nebyly zejména kvantifikovány úpravy běžných hodnot stanovených na základě brazilských údajů.
In particular, the adjustments made to the normal values determined on the basis of Brazilian data had not been quantified according to these parties.
Po patřičném zvážení všech připomínek zúčastněných stran a po řádném přezkoumání spisu bylo zjištěno, že je vhodné provést opravu s ohledem na úpravy provedené u nákladů na usně, jak je uvedeno v 132. bodě odůvodnění prozatímního nařízení.
Having duly considered all comments received by interested parties and duly revised the files, it was found appropriate to make a correction to the adjustments made on leather costs, as addressed in recital 132 of the provisional Regulation.
Bylo zjištěno, že výrobci ve vyvážejících zemích, zejména v Číně, prodávali usňovou obuv vyšší jakosti než brazilští výrobci na svém domácím trhu.
It was found that the producers in the exporting countries, particularly those in China, were selling leather footwear of higher quality than Brazilian producers did on their domestic market.
Rozdíl v jakosti obuvi spočíval v zásadě ve vyšší kvalitě použitých usní.
The difference in the quality of shoes was essentially due to a higher quality of the leather used.
Rozdíl v jakosti se odrážel rovněž v pořizovací ceně použité usně. V případě obuvi vyvážené z Číny a Vietnamu byly usně dražší než usně použité v Brazílii k výrobě obuvi prodávané na domácím trhu.
The quality difference was also mirrored in the purchase price of the leather used: the leather of the footwear exported from China and Vietnam was more expensive than that used in Brazil to manufacture domestically-sold shoes.
Za tímto účelem byla hodnota usní u výrobců ve srovnatelné zemi srovnána s příslušnými hodnotami usní použitých čínskými a vietnamskými výrobci, kteří byli součástí vzorku.
For this purpose, the value of leather inputs of analogue country producers were compared to the corresponding values of leather inputs used by Chinese and Vietnamese producers that were part of the sample.
Bylo zjištěno, že většina usní použitých čínskými a vietnamskými výrobci byla dovezena ze zemí s tržním hospodářstvím.
It was found that most of the leather used by Chinese and Vietnamese producers had been imported from market economy countries.
Proto se ke stanovení úpravy použil průměr zahrnující ceny na světovém trhu.
Therefore, an average including world market prices was used to determine the adjustment.
Příslušný výpočet byl proveden zvlášť pro obě vyvážející země.
The relevant calculation was made separately for the two exporting countries.
Rozdíl v nákladech na usně byl vynásoben podílem usní na celkových výrobních nákladech.
The value difference of leather inputs was multiplied by the share of leather in the total cost of production.
Následné úpravy běžné hodnoty směrem nahoru činily 21,6 % (ČLR) a 16,4 % (Vietnam).
The subsequent adjustments upwards to the normal value amounted to 21,6 % (PRC) and 16,4 % (Vietnam).