natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Slovenské orgány nesouhlasí s tvrzením příjemce, že jeho finanční těžkosti byly způsobeny změnou zákona o správě daní.
The Slovak authorities do not agree with the assertion of the beneficiary that his financial difficulties were due to the change in the Tax Administration Act.
Podle slovenských orgánů byly finanční těžkosti příjemce způsobeny finanční strategií využívání nepřímých daní při realizace své podnikatelské činnosti.
According to them the financial difficulties of the beneficiary were due to the financial strategy of using indirect taxes for the running of its own business.
Příjemce měl namísto toho prostě inkasovat daně od svých klientů a odevzdat je do státního rozpočtu.
Instead, the beneficiary should have simply collected the taxes from its clients and transferred them to the state budget.
Slovenské orgány nesouhlasí s tím, že setkání s Daňovým ředitelstvím Slovenské republiky v prosinci 2003 je důkazem o předběžném souhlasu daňového úřadu s vyrovnáním.
The Slovak authorities do not agree that the meeting with the Tax Directorate of the Slovak Republic in December 2003 is evidence of preliminary agreement with the arrangement on the part of the tax office.
Předložily dopis ze dne 6. června 2004 od Daňového ředitelství Slovenské republiky adresovaný jeho podřízenému daňovému úřadu, ve kterém Daňové ředitelství Slovenské republiky dává daňovému úřadu pokyn, aby nesouhlasil s vyrovnáním navrhovaným příjemcem, neboť není pro stát příznivé.
They submitted a letter of 6 July 2004 that had been sent by the Tax Directorate of the Slovak Republic to the subordinate tax office, instructing it not to agree with the arrangement proposed by the beneficiary because it was unfavourable for the State.
Tento dopis se odvolával na jiný dopis všeobecnější povahy od ministra financí ze dne 15. ledna 2004 adresovaný jeho podřízenému Daňovému ředitelství Slovenské republiky, ve kterém mu dává pokyn, aby nesouhlasilo s takovými návrhy na vyrovnání s věřiteli, které by znamenaly odepsání daňových pohledávek daňovými úřady.
This letter then referred to another, more general, letter of 15 January 2004 from the Minister of Finance to the subordinate Tax Directorate, instructing it not to agree to proposals for arrangements with creditors that would involve the tax authorities writing off tax receivables.
Slovenské orgány dále interpretovaly dopis ze dne 3. února 2004, na který poukazoval příjemce (viz odstavec 37), jako jasně explicitně nesouhlasící s vyrovnáním ve výši 35 %.
Moreover, the Slovak authorities interpreted the letter of 3 February 2004, referred to by the beneficiary (see paragraph 37), as explicitly disagreeing with the 35 % arrangement.
Slovenské orgány tvrdí, že příjemce nezaplatil spotřební daně ve stanoveném odkladu od ledna 2001 do března 2004 a na své daňové povinnosti pravidelně uplatňoval odklad.
The Slovak authorities submit that the beneficiary had not paid excise duties within the prescribed deferment period (January 2001 to March 2004) and had had its tax obligations regularly deferred.
Podle slovenských orgánů výrazné rozdíly v odhadech dvou auditorských zpráv (viz odstavce 41 a 45) vzbuzují pochybnosti o důvěryhodnosti obou zpráv.
According to the Slovak authorities, significant differences in the estimates of the two auditors' reports raise doubts as to the credibility of both reports.
Orgány mají pochybnosti zejména o koeficientu zpeněžení přiřazeném společností EKORDA oběžným aktivům.
They have, in particular, doubts regarding the liquidation factor assigned to current assets by EKORDA.
Tento koeficient by měl být vyšší než 20 %.
This factor should be higher than 20 %.
A nakonec podle slovenských orgánů příjemce nevypracoval realizovatelný plán restrukturalizace a opatření navrhovaná v souvislosti s vyrovnacím řízením nelze považovat za restrukturalizační opatření.
Finally, according to the Slovak authorities, the beneficiary had not drawn up a viable restructuring plan and the measures proposed in the context of the arrangement procedure could not be considered to be restructuring measures.
Pravomoc komise
Competence of the Commission
Vzhledem k tomu, že se část událostí vztahujících se k tomuto případu odehrála před vstupem Slovenské republiky do Evropské unie dne 1. května 2004, Komise nejprve musí určit, zda má v souvislosti se sporným opatřením pravomoc jednat.
As some of the relevant events in the present case took place before the accession of the Slovak Republic to the European Union on 1 May 2004, the Commission first has to determine whether it is competent to act with regard to the disputed measure.
Opatření, která byla uvedená v účinnost před přistoupením a nejsou uplatnitelná po přistoupení, nemůže Komise zkoumat ani na základě takzvaného dočasného mechanismu, který upravuje bod 3 přílohy IV Smlouvy o přistoupení, ani podle postupů stanovených v článku 88 Smlouvy o ES.
Measures that were put into effect before accession and are no longer applicable after accession cannot be examined by the Commission either under the so-called interim mechanism procedure, governed by Annex IV, point 3 of the Accession Treaty, or under the procedures laid down in Article 88 of the EC Treaty.
Smlouva o přistoupení ani Smlouva o ES nevyžadují ani nezplnomocňují Komisi, aby taková opatření přezkoumala.
Neither the Accession Treaty nor the EC Treaty requires or empowers the Commission to review these measures.
Na druhé straně opatření uvedená v účinnost po přistoupení jasně spadají podle Smlouvy o ES do pravomoci Komise.
However, measures put into effect after accession clearly do fall within the field of competence of the Commission under the EC Treaty.
Pro určení doby, kdy bylo určité opatření uvedeno v účinnost, se jako relevantní kritérium používá právně závazný čin, kterým příslušný vnitrostátní orgán poskytuje podporu.
In order to determine the moment when a certain measure was put into effect, the relevant criterion is the legally binding act by which the competent national authority undertakes to grant aid.
Příjemce v tomto případě tvrdil, že sporné opatření bylo uvedeno v účinnost před přistoupením a po přistoupení není uplatnitelné (viz odstavec 37).
The beneficiary claimed in the present case that the disputed measure was put into effect before accession and is not applicable thereafter (see paragraph 37).
Komise nemůže přijmout argumenty předložené příjemcem.
The Commission cannot accept the arguments put forward by the beneficiary.
Návrh na zahájení vyrovnacího řízení není činem orgánu poskytujícího podporu, ale činem příjemce.
The proposal to initiate the arrangement procedure is not an act of the granting authority, but an act of the beneficiary.
Rovněž usnesení soudu povolit vyrovnací řízení není činem orgánu poskytujícího podporu.
The decision of the court to commence the arrangement procedure is likewise not an act of the granting authority.
Toto usnesení jen povolilo příjemci a jeho věřitelům pokračovat v jednání, ale evidentně nepředstavovalo vlastní poskytnutí podpory.
This decision only permitted the beneficiary and his creditors to proceed with negotiations on the arrangement, but clearly did not constitute the granting event.
Neexistuje důkaz, že by Daňové ředitelství Slovenské republiky bylo vyjádřilo souhlas se sporným opatřením na setkání v prosinci 2003.
There is no evidence that the Tax Directorate would have expressed its agreement with the disputed measure at the meeting in December 2003.
Naopak, slovenské orgány popřely jakýkoliv takový předběžný souhlas.
On the contrary, the Slovak authorities denied any such preliminary agreement.
Dopis ze dne 3. února 2004 otevřeně vyjadřuje odmítnutí přijmout návrh na vyrovnání ve výši 35 %.
The letter of 3 February 2004 is explicit in refusing to accept the proposal to settle at the level of 35 %.
Rozhodnutí příslušného orgánu odepsat část pohledávek bylo přijato dne 9. července 2004, kdy daňový úřad souhlasil s vyrovnáním navrženým příjemcem.
The decision of the competent authority to write off some of its claims was taken on 9 July 2004, when the tax office agreed to the arrangement proposed by the beneficiary.
Vzhledem k této skutečnosti je otázka, zda je opatření uplatnitelné po přistoupení, bezpředmětná.
Accordingly, the question of whether the measure is applicable after accession no longer arises.
Komise proto dospěla k závěru, že má pravomoc posuzovat sporné opatření podle článku 88 Smlouvy o ES.
The Commission therefore concludes that it is competent to assess the disputed measure pursuant to Article 88 of the EC Treaty.
V čl. 87 odst. 1 Smlouvy o ES se uvádí, že podpory poskytované v jakékoli formě státem nebo ze státních prostředků, které narušují nebo mohou narušit hospodářskou soutěž tím, že zvýhodňují určité podniky nebo určitá odvětví výroby, jsou, pokud ovlivňují obchod mezi členskými státy, neslučitelné se společným trhem.
Article 87(1) of the EC Treaty states that any aid granted by a Member State or through state resources in any form whatsoever which distorts or threatens to distort competition by favouring certain undertakings or the production of certain goods and affects trade between Member States is incompatible with the common market.
Odepsání dluhu vůči veřejnému orgánu, jakým je daňový úřad, představuje formu použití státních prostředků.
Writing off a debt towards a public authority such as a tax office is a form of using state resources.
Opatření, které zvýhodňuje jeden individuální podnik, je selektivní.
Since it benefits an individual undertaking, the measure is selective.
Až do událostí, které měly za následek zahájení řízení v případě platební neschopnosti, příjemce působil na trhu s lihem a lihovinami, nealkoholickými nápoji a konzervovaným ovocem a zeleninou.
Until the events that triggered the insolvency procedure, the beneficiary operated in the market for the production of spirit and spirit-based beverages, non-alcoholic beverages and canned fruit and vegetables.
V roce 2003 byl příjemce třetím výrobcem lihu a lihovin na Slovensku.
In 2003 it was the third-largest producer of spirit and spirit-based beverages in Slovakia.
Od ztráty licence na výrobu lihu a lihovin v březnu 2004 příjemce působí ve velkoobchodě s lihem a lihovinami vyráběnými jinou společností – Old Herold, s.r.o. – na výrobních zařízeních příjemce, které si od něj společnost Old Herold, s.r.o., pronajímá.
Since the loss of its licence for the production of spirit and spirit-based beverages in March 2004, it has been active on the wholesale market for spirit and spirit-based beverages produced by another company, Old Herold, s.r.o., using the production facilities it rents from the beneficiary.
Všechny oblasti, ve kterých příjemce podnikal před vyrovnacím řízením a ve kterých podniká v současnosti, patří do oblasti obchodu mezi členskými státy.
In all segments in which the beneficiary was active prior to the arrangement procedure and in which it is active at present there is trade between Member States.
V rozhodnutí zahájit řízení ve věci formálního zjišťování Komise vyjádřila pochybnosti, zda dané opatření nenarušilo nebo nehrozilo narušením hospodářské soutěže tím, že poskytlo příjemci výhodu, kterou by za běžných tržních podmínek nebyl schopen získat.
In the decision to open the formal investigation procedure, the Commission raised doubts as to whether the measure distorted or threatened to distort competition by conferring on the beneficiary an advantage that it would normally not be able to obtain on the market.
Jinými slovy, Komise má pochybnosti, zda se stát k příjemci choval jako věřitel v tržním hospodářství.
In other words, the Commission had doubts as to whether the State had behaved as a market economy creditor in relation to the beneficiary.
Zjistilo se, že vyrovnání obsahovalo stejné podmínky vyrovnání dluhu pro soukromé věřitele i pro daňový úřad.
It was established that the arrangement contained the same debt arrangement conditions for both the private creditors and the tax office.
Věřitelem mělo být uhrazeno 35 % dluhu ve stanovené lhůtě, což příjemce skutečně splnil.
The creditors were to be paid 35 % of the debt within a prescribed period, a requirement with which the beneficiary complied.
Zbývajících 65 % bylo odepsáno.
The remaining 65 % was written off.
Právní a ekonomická pozice daňového úřadu však byla před vyrovnáním v porovnání se soukromými věřiteli výhodnější.
However, prior to the arrangement, the tax office was in a legally and economically more advantageous position than the creditors before the arrangement.
Proto je třeba přezkoumat, zda daňový úřad využil všechny pro něj dostupné prostředky na získání nejvyšší možné výše uspokojení svých pohledávek, jak by to učinil věřitel v tržním hospodářství
It therefore needs to be examined in detail whether the tax office used all the means at its disposal to obtain the highest possible repayment of its receivables, as a market economy creditor would do.
Na určení, zda byly kritéria pro věřitele v tržním hospodářství splněna, musí Komise zjistit, zda daňový úřad získal víc, když přijal podmínky vyrovnání navrženého příjemcem, v porovnání s možným výsledkem konkurzního řízení nebo daňové exekuce.
In order to determine whether the market economy creditor test was met, the Commission has to determine whether the tax office was better off accepting the conditions of the arrangement as proposed by the beneficiary compared with the possible outcome of a bankruptcy procedure or a tax execution procedure.
Slovenská republika stručně řečeno tvrdí, že podle jejího názoru dané opatření představuje státní podporu.
In brief, the Slovak Republic submits that, in its view, the measure constitutes state aid.
Přiznává, že v době vyrovnání otázka státní podpory prostě nebyla zohledněna.
It acknowledges that, at the time of the arrangement, the question of state aid was simply not considered.
Příjemce naopak tvrdí, že opatření nepředstavuje podporu, a předkládá uvedené dokumenty, zvláště zprávy dvou auditorů.
Contrary to this, the beneficiary argues that the measure is free of aid and submits documents described above, in particular reports from two auditors.
Komise zjistila na základě informací předložených příjemcem i slovenskými orgány následující skutečnosti o finanční situace příjemce v příslušném roce, a to v rozsahu relevantním na uplatnění testu věřitele v tržním hospodářství.
On the basis of the information submitted by both the beneficiary and the Slovak authorities, the Commission established the following facts on the financial situation of the beneficiary in the year in question to the extent relevant for the application of the market economy creditor test.
Komise nemůže v účetní evidenci příjemce ověřit údaje k 31. březnu 2004 poskytnuté příjemcem, ani údaje k 17. červnu 2004 poskytnuté slovenskými orgány.
The figures as at 31 March 2004 provided by the beneficiary and the figures as at 17 June 2004 provided by the Slovak authorities cannot be verified by the Commission in the beneficiary's accounts.
Komise však nemá důvod pochybovat o žádných z těchto údajů.
The Commission, however, has no reason to doubt any of these data.
Finanční situace příjemce v letech 2003–2004 [mil. SKK]
Financial situation of the beneficiary 2003-04 [SKK million]
Neoběžný majetek [20]
Non-current assets [20]
Krátkodobé obchodní pohledávky
Short-term commercial receivables
Komise nejprve přezkoumá důkazy předložené příjemcem na podporu jeho stanoviska, že konkurzním řízením by daňový úřad získal méně než vyrovnacím řízením.
The Commission will first examine the evidence submitted by the beneficiary in support of its opinion that the bankruptcy procedure would leave the tax office worse off than the arrangement procedure.
Vzhledem k tomu, že slovenské orgány ani příjemce nepředložily žádný výpočet v souvislosti s daňovou exekucí, Komise bude zkoumat, kolik by daňový úřad mohl získat při exekuci.
As neither the Slovak authorities nor the beneficiary submitted any calculation with regard to the tax execution procedure, the Commission will examine what the tax office could have obtained via this procedure.
Komise dále přezkoumá nepřímé důkazy předložené slovenskými orgány a příjemcem.
Finally, it will examine circumstantial evidence submitted by both the Slovak authorities and the beneficiary.
Porovnání vyrovnání s věřiteli a konkurzního řízení
Comparison of the arrangement procedure and bankruptcy
Komise zastává názor, že zpráva společnosti EKORDA nepředstavuje důvěryhodný základ pro porovnání navrženého vyrovnání s možným konkurzním řízením.
The Commission does not consider the EKORDA report a reliable basis for comparing the proposed arrangement with a potential bankruptcy procedure.
Slovenské orgány se k těmto pochybnostem připojují.
The Slovak authorities share these doubts.
Na začátku Komise konstatuje, že společnost EKORDA ve své zprávě ze dne 7. července 2004 (jen dva dny před setkáním věřitelů) použila pro své výpočty stav aktiv příjemce k 31. březnu 2004.
At the outset, the Commission notes that, in issuing its report on 7 July 2004 (just two days before the creditors' meeting), EKORDA used for its calculations the status of the beneficiary's assets as at 31 March 2004.
Z tabulky 3 jasně vyplývá, že úroveň různých aktiv se po 31. březnu 2004 výrazně měnila.
It is clear from Table 3 that the level of the various assets changed considerably after 31 March 2004.
Především byla prodána značná část zásob, což vedlo ke zvýšení hotovosti.
In particular, a considerable portion of the stocks was sold, which led to an increase in cash.
Tyto změny mají při uplatnění koeficientů zpeněžení společnosti EKORDA v rozsahu do 20 % pro zásoby a krátkodobé pohledávky po 100 % pro hotovost velký význam.
These changes are of great importance when applying EKORDA's liquidation factors, ranging from 20 % for stocks and short-time receivables to 100 % for cash.
Za předpokladu, že koeficienty zpeněžení stanovené společností EKORDA jsou správné a při použití metodiky používané společností EKORDA, následující tabulka uvádí, do jaké míry by byly výsledky výpočtů společnosti EKORDA odlišné, kdyby se opíraly o údaje z 28. dubna 2004 a ze 17. června 2004, tj. ještě stále před setkáním věřitelů dne 9. července 2004.
Assuming that the liquidation factors estimated by EKORDA are correct and applying the methodology used by EKORDA, the following table shows how the outcome of EKORDA's calculation would have been different if based on figures from 28 April 2004 and 17 June 2004, i.e. still before the creditors' meeting on 9 July 2004.
Z těchto údajů rovněž vyplývá, že koeficienty zpeněžení navržené společností EKORDA jsou nerealistické.
These figures also show that the liquidation factors proposed by EKORDA are not realistic.
Porovnání pravděpodobného výnosu z prodeje aktiv příjemce v konkurzním řízení [mil. SKK]
Comparison of the probable yield from the sale of the beneficiary's assets in a bankruptcy procedure [SKK million]
Situace k:
Situation on:
Koeficient zpeněžení [%]
Liquidation factor [ %]
Výnos
Yield
Neoběžný majetek
Non-current assets
Je třeba uvést, že v obchodním plánu, který příjemce předložil soudu, byl naplánován prodej zásob za [méně než 150] miliónů SKK v období březen–květen 2004.
It must be noted that the business plan submitted by the beneficiary to the court forecast the sale of stocks at [less than SKK 150] million over the period March-May 2004.
Společnost EKORDA si proto musela být vědoma, že aktiva příjemce projdou po 31. březnu 2004 podstatnými změnami. Tuto skutečnost nezohlednila.
EKORDA must have therefore been aware that the assets of the beneficiary would be subject to significant changes after 31 March 2004 and did not take this into account.
Pokud by společnost EKORDA vzala v úvahu účetní hodnotu aktiv příjemce ze dne 28. dubna 2004, dospěla by k závěru, že výnos získaný v konkurzu by byl vyšší (238 miliónů SKK; 6,3 miliónu EUR) než suma, kterou příjemce navrhoval ve vyrovnání (225 miliónů SKK; 5,93 miliónu EUR).
If EKORDA had taken into account the book value of the beneficiary's assets from 28 April 2004, it would have arrived at the conclusion that the yield obtained in bankruptcy would have been higher (SKK 238 million; EU-6,3 million) than what the beneficiary proposed in the arrangement (SKK 225 million; EUR 5,93 million.
Tento závěr by byl ještě výraznější, pokud by se analýza realizovala v červnu 2004 (275 miliónů SKK; 7,2 miliónu EUR), ještě stále dostatečně včas na to, aby daňový úřad využil svého práva veta a odmítl návrh, což by znamenalo ukončení vyrovnacího řízení.
This conclusion would have been even stronger if the analysis had been made in June 2004 (SKK 275 million; EUR 7,2 million), still well in time for the tax office to exercise its right of veto and reject the proposal, with the effect of terminating the arrangement procedure.
Znovu upozorňujeme, že tyto výsledky byly získány za použití odhadů a metodiky, které používala společnost EKORDA.
Again, it is noted that these results were obtained using EKORDA's assumptions and methodology.
Komise však nemůže přijmout metodiku, kterou použila společnost EKORDA, a předpoklady její analýzy nemůže považovat za důvěryhodné.
The Commission, however, is unable to accept the methodology used by EKORDA and does not find the assumptions of its analysis credible.
Tento závěr ještě posilují pochybnosti vyjádřené slovenskými orgány a uvedené v odstavcích 55 a 60.
This conclusion is reinforced by the doubts of the Slovak authorities as described in paragraphs 55 and 60.
Společnost EKORDA v prvé řadě ve své zprávě nevysvětluje, jakým způsobem stanovila tři koeficienty zpeněžení.
To start with, in its report EKORDA does not explain how it determined the three liquidation factors.
Slovenské orgány uvedly, že koeficient zpeněžení pro zásoby má být vyšší než 20 %.
The Slovak authorities stated that the liquidation factor for the stocks should be higher than 20 %.
Komise zjistila, že příjemce byl schopen získat v roce 2004 [méně než 150] miliónů SKK z prodeje svých zásob (viz odstavec 30).
The Commission observes that in 2004 the beneficiary was able to generate SKK [less than 150] million from the sale of its stocks (see paragraph 30).
To je víc než [40–50] % účetní hodnoty zásob, kterou společnost EKORDA použila jako základ pro své hodnocení.
This is more that [40-50] % of the book value of stocks on which EKORDA based its assessment.
To značně podporuje tvrzení, že koeficient zpeněžení ve výši 20 % byl příliš nízký.
This strongly suggests that the liquidation factor of 20 % was too low.
Vývoj rozvahy v roce 2004, pokud jde o zásoby, tento závěr podporuje.
The changes in the balance sheet in 2004 with regard to stocks supports this conclusion.
Kromě toho sám příjemce ve svém obchodním plánu odhadl výnos z prodeje zásob v období březen–květen 2004 na [méně než 110] miliónů SKK (viz odstavec 30).
In addition, the beneficiary itself in its business plan estimated the yield from the sale of stocks over the period March-May 2004 to be SKK [less than 110] million (see paragraph 30).
Společnost EKORDA tento odhad ignorovala.
EKORDA ignored this estimate.
Na závěr, z povahy činností příjemce lze předpokládat, že zásoby byly tvořeny hotovými výrobky, které mohly být snadno prodány přímo distributorům nebo spotřebitelům, a ne polotovary, které vyžadují další zpracování.
Finally, from the nature of the beneficiary's activities it can be assumed that the stocks comprised final products that could have been easily sold direct to distributors or consumers, rather than semi-finished products requiring further processing.
Společnost EKORDA dále uplatnila dvojnásobnou úpravu v souvislosti s krátkodobými obchodními pohledávkami.
Furthermore, EKORDA used double adjusting with regard to the short-term commercial receivables.
Za prvé, upravila jejich účetní hodnotu o 40 % (účetní hodnota činila 166 miliónů SKK a hodnota, kterou Společnost EKORDA použila ve svých výpočtech, 98 miliónů SKK) a kromě toho použila nízký koeficient zpeněžení ve výši 20 %.
First, it adjusted their book value by 40 % (the book value being SKK 166 million and the value that EKORDA used in its calculations being SKK 98 million) and then applied the low liquidation factor of 20 %.
Tato metodika je sporná.
This methodology is questionable.