natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Dopisem ze dne 30. prosince 1999 oznámilo Německo Komisi několik opatření podpory ve prospěch společnosti Jahnke Stahlbau GmbH, Halle (dále jen „Jahnke“).
By letter dated 30 December 1999, Germany informed the Commission of various aid measures for Jahnke Stahlbau GmbH, Halle (hereinafter Jahnke).
Případ byl zaregistrován pod číslem NN 9/2000.
The case was registered under NN 9/2000.
Dopisem ze dne 2. března 2001 uvědomila Komise Německo, že ohledně této podpory a oznámeného prodeje majetku zahajuje řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.
By letter dated 2 March 2001, the Commission informed Germany that it had decided to initiate the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in respect of the aid and the notified asset sale.
Rozhodnutí Komise bylo zveřejněno v Úředním věstníku Evropských společenství [2].
The Commission’s decision was published in the Official Journal of the European Communities [2].
Komise vyzvala zúčastněné strany, aby se vyjádřily k podpoře, jež je předmětem tohoto řízení.
The Commission called on interested parties to submit their comments.
Podle čl. 10 odst. 3 nařízení Rady (ES) č. 659/1999 ze dne 22. března 1999, kterým se stanoví prováděcí pravidla k článku 93 Smlouvy o ES [3], si Komise vyžádala od Německa všechny nezbytné informace k ověření, zda byla podle schváleného režimu podpory poskytnuta konsolidační půjčka spolkové země Sasko-Anhaltsko.
Pursuant to Article 10(3) of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty [3], the Commission ordered Germany to submit all the information necessary to enable it to verify whether a consolidation loan from the Land of Saxony-Anhalt had been granted in accordance with an approved aid scheme.
Komise neobdržela od dalších zúčastněných stran žádné připomínky.
The Commission received no comments from interested parties.
Německo předložilo své připomínky k zahájení řízení dne 17. května 2001, 22. listopadu 2002 a 17. ledna 2003.
On 17 May 2001, 22 November 2002 and 17 January 2003 Germany submitted its comments on the opening of the procedure.
Dne 17. ledna 2003 sdělilo Německo Komisi, že Jahnke podala návrh na zahájení konkurzního řízení.
On 17 January 2003, Germany informed the Commission that Jahnke had applied for insolvency.
Dne 31. července 2003 dále sdělilo, že konkurzní řízení bylo zahájeno v únoru 2003.
On 31 July 2003, Germany informed the Commission that Jahnke’s insolvency proceedings had been opened in February 2003.
Podnik ocelových staveb Jahnke se nachází v Halle (Sasko-Anhaltsko), v oblasti podpory podle čl. 87 odst. 3 písm. a) Smlouvy o ES.
Jahnke is based in Halle, Saxony-Anhalt, Germany. Jahnke is a steel construction company. Saxony-Anhalt is an area eligible for regional aid pursuant to Article 87(3)(a) of the EC Treaty.
Vývoj
Background
Společnost Jahnke založil dne 12. listopadu 1999 pan Bernd Jahnke, podnikový ředitel podniku ocelových staveb Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (dále jen „Jahnke Lenzen“) s cílem převzít majetek společnosti HAMESTA Steel GmbH (dále jen „HAMESTA“), která v květnu 1999 ohlásila konkurz.
Jahnke was set up on 12 November 1999 by Mr Bernd Jahnke, managing director of the steel construction company Jahnke Stahlbau GmbH Lenzen (hereinafter Jahnke Lenzen). Its object was to take over the assets of HAMESTA Steel GmbH (hereinafter HAMESTA), a company which had filed for bankruptcy in May 1999.
HAMESTA byla nástupnickým podnikem společnosti Hallische Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv., která se nacházela v konkurzu již od roku 1998.
HAMESTA was the successor to Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH i.Gv., in bankruptcy since 1998.
Společnost Hallische Metall- und Stahlbau GmbH byla v roce 1995 privatizována institucí Treuhandanstalt (úřad pro správu státního majetku) ve prospěch společnosti Thuringia AG.
Hallesche Metall- und Stahlbau GmbH was privatised in 1995 by the Treuhandanstalt by being sold to Thuringia AG.
S tím bylo spojeno poskytnutí oprávněných podpor ve výši přibližně 37 milionů EUR.
The privatisation involved lawful aid of some EUR 37 million.
V listopadu 1999 sdělil konkurzní správce společnosti HAMESTA panu Jahnkemu, že majetek této společnosti bude moci prodat pouze se souhlasem shromáždění věřitelů.
In November 1999, HAMESTA’s receiver informed Mr Jahnke that he could not sell HAMESTA’s assets without the agreement of the meeting of creditors.
S ohledem na pozdější prodej přislíbil, že by od 1. ledna 2000 mohla Jahnke využívat majetek za částku přibližně 13000 EUR měsíčně.
With a view to a later sale, he envisaged that Jahnke might utilise the assets for a monthly fee of about EUR 13000, payable after 1 January 2000.
Dne 3. února 2001 byl vypracován návrh dohody o převzetí mezi konkurzním správcem a panem Jahnke, podle kterého bude moci investor získat majetek za stanovenou prodejní cenu ve výši přibližně 2,5 milionů EUR. Mezitím se však shromáždění věřitelů usneslo, že dohodu o převzetí neprovede, nýbrž že prodá majetek v dražbě.
On 3 February 2001, a draft takeover agreement was drawn up between HAMESTA’s receiver and Mr Jahnke, under the terms of which assets were to be acquired by the investor for an envisaged purchase price of about EUR 2,5 million. However, in the meantime the creditors’ meeting had decided not to proceed with the execution of the takeover agreement, but instead to sell the assets by public auction.
Dohoda o převzetí proto nebyla schválena a zůstane neúčinná.
The takeover agreement, therefore, was not certified and remains ineffective.
V květnu 2000 podepsali konkurzní správce a pan Jahnke novou nájemní smlouvu na neomezenou dobu trvání a se šestiměsíční výpovědní lhůtou ke konci roku. Částka měsíčního nájemného byla stanovena na přibližně 11300 EUR.
In May 2000 HAMESTA’s receiver and Mr Jahnke signed a new rental agreement (monthly rent of about EUR 11300; duration unlimited; six months’ notice of termination at year’s end).
V listopadu 2002 sdělilo Německo Komisi, že za účelem získání majetku měla Jahnke v úmyslu převzít nejprve hypoteční práva dvou věřitelů společnosti HAMESTA, aby si zajistila své postavení kupujícího.
In November 2002, Germany informed the Commission that, in order to obtain the assets, Jahnke now envisaged first taking over the liens held by two of HAMESTA’s creditors in order to secure its position as buyer.
K tomu uzavřela společnost Jahnke dohodu s oběma věřiteli o převzetí hypotečních práv za cenu 1,54 milionů EUR.
To this end Jahnke concluded an agreement with the two creditors to take over their liens in return for EUR 1,54 million.
Podle sdělení Německa se dražba majetku společnosti HAMESTA neuskutečnila.
According to Germany, the public auction of HAMESTA’s assets has not yet taken place.
Společnost Jahnke je nadále v konkurzním řízení.
Jahnke is still the subject of insolvency proceedings.
Veřejná dražba majetku společnosti HAMESTA byla původně stanovena na rok 2002 a má se nyní konat na konci roku 2003.
The public auction of HAMESTA’s assets was originally scheduled for 2002 but will now take place at the end of 2003.
Konkurzní řízení proti společnosti Jahnke nebude ukončeno do poloviny roku 2004.
The insolvency proceedings against Jahnke will not be concluded before mid-2004.
V březnu 2001 dosáhla společnost Jahnke s přibližně 80 zaměstnanci obratu ve výši kolem 5 milionů EUR (v roce 2000 okolo 2 milionů EUR) a hospodářského výsledku ve výši kolem 18000 EUR (v roce 2000 okolo 100000 EUR).
In March 2001, Jahnke had about 80 employees. It generated a turnover of about EUR 5 million (2000: about EUR 2 million) and an operating profit of about EUR 18000 (2000: about EUR 100000).
Společnost Jahnke Lenzen dosáhla v roce 2001 obratu ve výši kolem 3,3 milionů EUR (v roce 2000 okolo 4,4 milionů EUR) a hospodářského výsledku ve výši kolem 21000 EUR (v roce 2000 okolo 71000 EUR).
Jahnke Lenzen generated in 2001 a turnover of about EUR 3,3 million (2000: about EUR 4,4 million) and an operating profit of about EUR 21000 (2000: about EUR 71000).
Jahnke Lenzen má okolo 40 zaměstnanců.
Jahnke Lenzen employs about 40 people.
Náklady a finanční prostředky odhadnuté na restrukturalizaci se oproti údajům, které Komise původně předložila v letech 1999 a 2000, značně změnily.
The proposed costs and funding of the restructuring have changed significantly compared with the information initially provided to the Commission in 1999 and 2000.
V dopise ze dne 4. září 2000 byla uvedena následující potřeba financování:
By letter dated 4 September 2000, the following financing requirement was set out:
Potřeba financování
Financing requirement
Původ finančních prostředků (EUR) (zaokrouhlená čísla)
Origin of funds (EUR) (rounded figures)
Vlastní prostředky investora
Investor’s own funds
Spolková země Sasko-Anhaltsko
Land of Saxony-Anhalt
Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben („BvS“)
Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS)
Kupní cena:
Purchase price
Do 2,5 milionů
Up to 2,5 million
20 % z 2,5 milionů
20 % of 2,5 million
Záruka za 80 % půjčky ve výši 2 milionů
Guarantee for 80 % of loan 2 million
Majetek/Kontokorent:
Assets/Current account
Akciový kapitál
Share capital:
Náklady na zahájení činnosti
Financing of orders and start-up costs:
Konsolidačnípůjčka
Consolidation loan
Celkem
Total:
3,58 milionů
3,58 million
2,26 milionů
2,26 million
Kupní cena majetku ve výši až 2,5 milionů EUR
Purchase price of the assets of up to EUR 2,5 million
Kupní cena za majetek by měla být financována bankovním úvěrem ve výši 2,5 milionů EUR, z něhož má být 80 % zajištěno zárukou spolkové země Sasko-Anhaltsko.
The purchase price for the assets was to be financed by a bank loan of EUR 2,5 million, 80 % of which was to be secured by a guarantee provided by the Land of Saxony-Anhalt.
Zbylých 20 % má být zajištěno hypotečními právy a majetkem.
The remaining 20 % was to be secured by liens and property.
Záruka spolkové země Sasko-Anhaltsko by měla být poskytnuta na základě schváleného režimu o ručení [4].
The guarantee of the Land of Saxony-Anhalt was to be provided under an approved guarantee scheme [4].
Jednou z podmínek právní úpravy je, aby byla splněna kritéria pokynů Komise o státní podpoře na záchranu a restrukturalizaci podniků v nesnázích (dále jen „pokyny“) [5].
One of the conditions of the scheme is that the criteria set out in the Community guidelines on State aid for rescuing and restructuring firms in difficulty (hereinafter the guidelines) have to be fulfilled [5].
Podle Německa nebyly poskytnuty ani bankovní úvěr na nákup majetku, ani záruka.
According to Germany, neither the bank loan for the purchase of the assets nor the guarantee has been provided.
Financování opatření na zahájení činnosti
Financing of start-up measures
K úhradě nákladů na zahájení činnosti potřebovala společnost Jahnke provozní kapitál ve výši 1,08 milionů EUR převážně na financování zakázek a svůj kontokorentní úvěr.
To cover its start-up costs Jahnke needed working capital totalling EUR 1,08 million mainly for order financing and for its current account facility.
K tomu přispěl investor částkou 260000 EUR, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (dále jen „BvS“) dvěma půjčkami v celkové výši 560000 EUR a spolková země Sasko-Anhaltsko půjčkou ve výši 260000 EUR [6].
To this end the investor contributed EUR 260000, the BvS two loans totalling EUR 560000 and the Land of Saxony-Anhalt a loan of EUR 260000 [6].
S výhradou souhlasu Komise mají být půjčky BvS přeměněny v dotace.
Subject to approval by the Commission, the loans from the BvS were to be converted into grants.
Provozní kapitál byl zapotřebí na opatření na údržbu, překlenovací financování nesplacených pohledávek a financování zakázek.
The working capital was needed for maintenance measures, interim financing of outstanding claims and order financing.
Podle německých orgánů je v průmyslu ocelářského stavebnictví běžné, že na přibližně 10 % hodnoty zakázek je zpočátku poskytnuta bankovní záruka.
According to the German authorities it is normal practice in the steel construction industry for about 10 % of the order value to be guaranteed by a bank at the outset.
Po ukončení prací a při dodávce má zákazník nárok na záruku ve výši 5 % na dva roky až pět let.
After the work has been completed and the product delivered, the customer has a guarantee claim of 5 % for two to five years.
Projekt restrukturalizace
The restructuring plan
Podle Německa se plán restrukturalizace investora opírá v podstatě o jím získané know-how, zavedení účinné kontroly a zjednodušení struktury vedení podniku, zrušení správních činností, restrukturalizaci podnikových oblastí a zvyšující se využívání podnikové sítě společnosti Jahnke Lenzen.
According to Germany, central to the restructuring plan drawn up by the investor is the investor’s acquired know-how; the introduction of effective control and tightening-up of management; the reduction of administrative expenditure; the restructuring of operational areas; and the increased use of the distribution network of Jahnke Lenzen.
Doba restrukturalizace byla stanovena od 1. prosince 1999 až do 30. listopadu 2002.
The restructuring period was given as 1 December 1999 to 30 November 2002.
Podle plánu restrukturalizace činí obrat/roční výsledek hospodaření v roce 2000 přibližně 8 milionů/250000 EUR, v roce 2001 9 milionů/600000 EUR a v roce 2002 10 milionů/600000 EUR. V roce 2000 obnášel obrat/roční výsledek hospodaření 2 miliony/100000 EUR a v roce 2001 5 milionů/15000 EUR.
The restructuring plan foresaw a turnover/annual result of about EUR 8 million/EUR 250000 in 2000, EUR 9 million/EUR 600000 in 2001 and EUR 10 million/EUR 600000 in 2002. The actual turnover/annual result was EUR 2 million/EUR 100000 in 2000 and EUR 5 million/EUR 15000 in 2001.
Plán restrukturalizace sestával podle Německa z dále uvedených opatření.
The restructuring plan consisted, according to Germany, of the following measures.
Podnikové vedení a zaměstnanci
Management and employees
Podle Německa bylo jedním z důvodů, které nakonec vedly ke konkurzu společnosti HAMESTA, nedostatečné obchodní vedení podniku.
According to Germany, one of the reasons that ultimately resulted in the insolvency of HAMESTA was inadequate management.
HAMESTA zaměstnávala velké množství zaměstnanců v podnikové a správní oblasti, což vedlo k vysokým nákladům a nefunkčnímu podnikovému vedení.
HAMESTA was overstaffed in its operational and administrative departments, resulting in high costs and inefficient management.
Počet zaměstnanců byl snížen na 80, z nichž 45 bylo zaměstnáno ve výrobě.
The total staff was reduced to 80, of which 45 were production staff.
Počet zaměstnanců v podnikovém vedení byl mimořádně snížen.
Management staff levels were cut especially.
Některé úkoly, které byly dříve prováděny v rámci podniku, převezmou kromě kmenových zaměstnanců dva externí poradci, advokát a podnikový poradce.
In addition to the permanent staff, two external consultants, a lawyer and a business adviser were to take over some of the tasks previously performed in-house.
Podle názoru Německa vyřizovala HAMESTA v minulosti zakázky nedostatečně profesionálně.
According to Germany, in the past HAMESTA’s management of orders was unbusinesslike.
Výkony, které vznikly dodatečně při plnění smlouvy, nebyly zákazníkům účtovány.
The management failed to keep track of any additional work done under contracts and consequently customers were not charged for it.
To opět vedlo k chybnému výpočtu nákladů u zakázek.
This led in turn to contracts being wrongly costed.
Jako součást restrukturalizace byla v prosinci 1999 zavedena koncepce vedení podniku s úkoly pro formulování, řízení a plnění podnikových cílů, která využívá moderní software pro účetnictví a podnikové plánování.
As part of the restructuring of the enterprise, in December 1999 a start was made with the introduction of a comprehensive business-management plan incorporating the formulation of targets, target-based management and an indication of targets attained, involving the use of modern software for accounting and business planning.
Tímto způsobem je možné vypočítat aktuálně zpracované zakázky.
In this way, real-time costing became possible for contracts processed.
Produkce a účinnější výroba
Production and more efficient manufacture
Systém skladového hospodářství by měl umožnit přesnou evidenci a správu stavu skladových zásob.
Existing warehouse stocks were to be properly listed and monitored using a warehouse management system.
Za účelem zamezení vzniku odpadů a odřezků by měla společnost Jahnke odebírat potřebnou ocel přímo z ocelárny.
In order to reduce waste and offcuts, Jahnke was to obtain its steel requirements directly from the steelworks.
Podle konceptu by měl být surový materiál pro každou zakázku nastříhán na míru již v ocelárně a prostřednictvím soukromého kolejového napojení dodán přímo společnosti Jahnke.
The idea was that the steelworks would cut the raw materials to the required size for each contract and then deliver them to Jahnke by a private rail link.
Nový směr oblastí podnikání
A new focus for business areas
Zahájením novějších a výnosnějších oblastí činnosti by měl být rozšířen okruh zákazníků.
The range of customers was to be diversified by branching out into newer, more profitable activities.
Zatímco vedení společnosti HAMESTA usilovalo o zpracovávání co možná největšího množství oceli v krátké době, cílem společnosti Jahnke je výstavba náročných a komplexních ocelových staveb.
While HAMESTA’s management aimed to process as much steel as possible in the shortest possible time, Jahnke’s objective is to produce high-quality, sophisticated steel structures.
Zatímco HAMESTA se nespecializovala v žádné oblasti ocelářství, Jahnke Halle vyvinula řadu kvalitnějších výrobků.
While HAMESTA did not specialise in any particular areas of steel structures manufacture, Jahnke Halle has developed a range of higher quality products.
Podnikové vedení vyvinulo ve spolupráci s architektem širokou škálu halových konstrukcí se skleněnými a dřevěnými prvky v ocelových stavbách.
In cooperation with an architect, the enterprise’s management has developed a wide range of hangars that incorporate glass and wood elements into the main steel structure.
Aby byla umožněna nabídka hal na klíč z jedné ruky, byla v roce 1998 ve spolupráci se společností Jahnke Lenzen založena Jahnke Bau GmbH, která má převzít práce, jako např. výstavbu betonového základu ocelové haly.
In order to facilitate the in-house production of turnkey hangars, Jahnke Bau GmbH was set up in conjunction with Jahnke Lenzen in 1998 with a view to carrying out work such as the production of concrete foundations for steel hangars.
Marketing a odbyt
Marketing and distribution
Jahnke měla být zahrnuta do již existujícího odbytového systému společnosti Jahnke Lenzen a trh měl být systematicky upraven.
Jahnke was to be linked to the existing distribution network of Jahnke Lenzen and a systematic approach to marketing was to be adopted.
Podle sdělení Německa má již Jahnke stálý okruh zákazníků včetně známých podniků, které ji považují za kvalifikovaného a spolehlivého dodavatele a mají zájem na dalším rozšiřování obchodních vztahů.
According to Germany, Jahnke already has a well-established customer base, including well-known enterprises that rate it as a skilled and reliable supplier and are interested in placing further business with it.
Jahnke vyvíjí činnost v ocelářském stavebnictví (klasifikace Nace 128.1).
Jahnke is active in the steel construction industry (Nace code 1 28.1).
Nejdůležitější trh pro Jahnke je Německo, kde její podíl na trhu činí přibližně 0,3 %.
Geographically the most important market for Jahnke is Germany where it has a market share of about 0,3 %.
Její podíl na evropském trhu obnáší méně než 0,01 %.
Its market share in Europe is less than 0,01 %.
Podle sdělení německých orgánů získala Jahnke doposud pouze jednu zakázku na evropském trhu ve výši 154000 EUR.
According to the German authorities, so far it has had only one supply contract for the European market, amounting to EUR 154000.
Podle údajů Německa neexistují nadbytečné výrobní kapacity ani na německém trhu (okolo 80 % využití kapacity v západním Německu a přibližně 90 % ve východním Německu), ani na trhu Společenství.
According to information provided by Germany, there is no structural excess of production capacity either in the German market (about 80 % capacity utilisation in western Germany and about 90 % in eastern Germany) or in the EU market.
Od roku 1990 Jahnke neustále omezuje své kapacity a upouští od řady činností, a to za účelem zlepšení svých nákladových struktur.
Starting in 1990 Jahnke has continuously reduced its capacity and discontinued a number of activities to improve cost structures.
Kromě toho snížila v roce 1991 počet svých zaměstnanců ze 650 na současných 80.
It has also reduced its staff from 650 in 1991 to 80 at present.
Cílem podpory není umožnit jejímu příjemci zvýšení výrobní kapacity, nýbrž financování nákladů na zahájení výroby.
The purpose of the aid is not to enable the recipient to expand production capacity but to finance mainly start-up costs.
Zahájení vyšetřovacího řízení
Opening of the investigation procedure
Dopisem ze dne 28. února 2001 sdělila Komise Německu své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES kvůli následujícím nevyjasněným otázkám:
By letter dated 28 February 2001, the Commission informed Germany that it had decided to open the procedure laid down in Article 88(2) of the EC Treaty in the absence of clarification of the following questions:
zda je Jahnke jako nově založený podnik způsobilá pro podpory na restrukturalizaci v souladu s pokyny;
Is Jahnke, as a newly created firm, eligible for restructuring aid in accordance with the guidelines?
zda předložený plán restrukturalizace splňuje kritéria rentability stanovená v pokynech;
Does the restructuring plan, as presented, fulfil the viability criteria of the guidelines?
zda podpory nepřiměřeně naruší hospodářskou soutěž a
Is competition unduly distorted by the aid?
zda bude uvedená záruka spolkové země Sasko-Anhaltsko poskytnuta podle kritérií použitelného režimu podpory.
Would the guarantee of the Land of Saxony-Anhalt, as envisaged, be provided in accordance with the criteria laid down in the applicable aid scheme?
Komise proto klasifikovala tuto záruku jako podporu ad hoc.
The Commission accordingly considered the guarantee to be ad hoc aid.
Komise požádala podle čl. 10 odst. 3 nařízení (ES) č. 659/1999 německé orgány o poskytnutí potřebných informací, aby mohla ověřit, zda je konsolidační půjčka spolkové země Sasko-Anhaltsko poskytnuta v souladu s kritérii použitelného režimu podpory.
The Commission also ordered Germany, pursuant to Article 10(3) of Regulation (EC) No 659/1999, to submit all the information necessary to enable it to verify whether the consolidation loan from the Land of Saxony-Anhalt had actually been granted in accordance with the criteria laid down in the applicable aid scheme.
Ve své reakci na zahájení vyšetřovacího řízení zastává Německo názor, že dopis konkurzního správce společnosti HAMESTA panu Jahnkemu ze dne 30. listopadu 1999 je třeba posuzovat jako dohodu o převzetí, a že se proto na společnost Jahnke vztahuje výjimka z obecného zákazu podpor na restrukturalizaci nově založeným podnikům, která je stanovena v poznámce 10 pokynů.
In its response to the opening of the investigation procedure, Germany took the view that a letter dated 30 November 1999 from HAMESTA’s receiver to Mr Jahnke was to be regarded as a takeover agreement and that Jahnke therefore fell within the exception to the general prohibition on restructuring aid to a newly created firm, provided for in footnote 10 of the guidelines.
Německé orgány odkazují také na skutečnost, že Jahnke převzala v letech 2000 a 2002 od společnosti HAMESTA skladové zásoby a uskutečnila investice na opravy ve výši 237000 EUR.
The German authorities also pointed out that Jahnke had already taken over HAMESTA’s stock and between 2000 and 2002 had invested some EUR 237000 in repairs.