natgillin/translations-raw huggingface dataset:
S cílem zabezpečit ekonomickou a fiskální udržitelnost jako základ pro zvýšenou zaměstnanost by členské státy s ohledem na očekávané náklady v souvislosti se stárnutím populace měly 1. udržovat dostatečné tempo snižování veřejného zadlužení v zájmu ozdravení veřejných financí; 2. reformovat a posílit systémy důchodového zabezpečení, sociálního pojištění a zdravotní péče, aby zajistily jejich finanční životaschopnost, sociální přiměřenost a přístupnost a 3. přijmout opatření ke zvýšení účasti na trhu práce a nabídky pracovní síly, zejména mezi ženami a mladými a staršími pracovníky, jakož i podporovat celoživotní přístup k zaměstnání za účelem zvýšení hodin odpracovaných v hospodářství.
To safeguard economic and fiscal sustainability as a basis for increased employment, Member States should, in view of the projected costs of ageing populations, 1. undertake a satisfactory pace of government debt reduction to strengthen public finances; 2. reform and re-enforce pension, social insurance and health care systems to ensure that they are financially viable, socially adequate and accessible, and 3. take measures to increase labour market participation and labour supply especially amongst women, young and older workers, and promote a lifecycle approach to work in order to increase hours worked in the economy.
Viz rovněž integrovaný hlavní směr „Podporovat celoživotní přístup k zaměstnání“ (č. 18, jakož i 4, 19 a 21).
See also integrated guideline ‘Promote a lifecycle approach to work’ (No 18, and Nos 4, 19, 21).
Podporovat prorůstové, na zaměstnanost zaměřené a efektivní přidělování prostředků
Promote a growth, employment orientated and efficient allocation of resources
Aby mohl veřejný sektor plně přispívat k růstu a zaměstnanosti, aniž by ohrozil cíle hospodářské stability a udržitelnosti, potřebuje nezbytně kvalitně vypracovaný daňový a rozpočtový systém, podporující efektivní přidělování prostředků.
Well-designed tax and expenditure systems that promote an efficient allocation of resources are a necessity for the public sector to make a full contribution towards growth and employment, without jeopardising the goals of economic stability and sustainability.
Toho lze dosáhnout přesměrováním výdajů do kategorií podporujících růst, jakými jsou výzkum a vývoj, fyzická infrastruktura, technologie příznivé pro životní prostředí, lidský kapitál a znalosti.
This can be achieved by redirecting expenditure towards growth-enhancing categories such as Research and Development (R & D), physical infrastructure, environmentally friendly technologies, human capital and knowledge.
Na kontrole dalších kategorií výdajů se mohou členské státy podílet uplatňováním výdajových pravidel a rozpočtování podle výkonu, jakož i zavedením hodnotících mechanismů, které zajistí kvalitu jednotlivých reformních opatření a celkových souborů reformních opatření.
Member States can also help to control other expenditure categories through the use of expenditure rules and performance budgeting and by putting assessment mechanisms in place to ensure that individual reform measures and overall reform packages are well-designed.
Klíčovou prioritou hospodářství EU je zajistit, aby daňové systémy a jejich vzájemné vztahy se systémy dávek podporovaly zvyšování růstového potenciálu prostřednictvím větší zaměstnanosti a vyšších investic.
A key priority for the EU economy is to ensure that tax structures and their interaction with benefit systems promote higher growth potential through more employment and investment.
Hlavní směr č. 3.
Guideline No 3.
S cílem podporovat prorůstové, na zaměstnanost zaměřené a efektivní přidělování prostředků by členské státy, bez dotčení hlavních směrů hospodářské stability a udržitelnosti, měly pozměnit strukturu svých veřejných výdajů směrem ke kategoriím podporujícím růst v souladu s Lisabonskou strategií, přizpůsobit daňové systémy v zájmu posílení růstového potenciálu, a měly by zajistit, aby byly zavedeny mechanismy hodnocení vztahů mezi veřejnými výdaji a dosahováním cílů politik, a zajistit celkovou soudržnost souborů reformních opatření.
To promote a growth- and employment-orientated and efficient allocation of resources, Member States should, without prejudice to guidelines on economic stability and sustainability, redirect the composition of public expenditure towards growth-enhancing categories in line with the Lisbon strategy, adapt tax structures to strengthen growth potential, ensure that mechanisms are in place to assess the relationship between public spending and the achievement of policy objectives and ensure the overall coherence of reform packages.
Viz rovněž integrovaný hlavní směr „Povzbuzovat udržitelné využívání zdrojů a posilovat synergické působení mezi ochranou životního prostředí a růstem“ (č. 11).
See also integrated guideline ‘To encourage the sustainable use of resources and strengthen the synergies between environmental protection and growth’ (No 11).
Zajistit, aby vývoj mezd přispíval k růstu a stabilitě a doplňoval strukturální reformy
Ensure that wage developments contribute to growth and stability and complement structural reforms
Vývoj mezd může přispět ke stabilizaci makroekonomických podmínek a ke správné kombinaci politik podporujících zaměstnanost za předpokladu, že vzestup reálných mezd odpovídá základní úrovni růstu produktivity ve střednědobém výhledu a že je v souladu s mírou rentability, jež umožňuje investice podporující produktivitu, kapacitu a zaměstnanost.
Wage developments can contribute to stable macroeconomic conditions and an employment-friendly policy mix provided that real wage increases are in line with the underlying rate of productivity growth over the medium term and are consistent with a rate of profitability that allows for productivity, capacity and employment-enhancing investment.
K tomu je třeba, aby dočasné faktory, jakými je kolísání produktivity způsobené cyklickými faktory nebo jednorázovými nárůsty celkové míry inflace, neměly za následek neudržitelnou tendenci růstu mezd a aby vývoj mezd odrážel podmínky místního trhu práce.
This requires that temporary factors such as variation in productivity caused by cyclical factors or one off rises in the headline rate of inflation do not cause an unsustainable trend in wage growth and that wage developments reflect local labour market conditions.
S ohledem na pokračující tlak na zvyšování cen ropy a surovin je nutná zvláštní obezřetnost, pokud jde o dopad mzdových ujednání a zvyšování nákladů na pracovní sílu a na stabilitu cen a na jejich konkurenceschopnost.
Given the continued upward pressure on oil and raw material prices, vigilance is needed over the impact of wage settlements and labour cost increases on price stability and price competitiveness.
Skutečnost, že tento druhotný dopad dosud nebyl zaznamenán, je přijímána s uspokojením.
The fact that this second round effect has not been observed so far is welcome.
Tyto otázky je třeba zohlednit prostřednictvím makroekonomického dialogu při pokračujících diskusích a výměnách informací mezi měnovými a fiskálními orgány a sociálními partnery.
These issues need to be taken into account in the continued dialogue and information exchange between monetary and fiscal authorities and the social partners via the macroeconomic dialogue.
Hlavní směr č. 4.
Guideline No 4.
S cílem zajistit, aby vývoj mezd přispíval k makroekonomické stabilitě a růstu, a zvýšit přizpůsobivost by členské státy měly podporovat správné rámcové podmínky pro systémy mzdového vyjednávání, přičemž by plně respektovaly úlohu sociálních partnerů s cílem podpořit vývoj nominálních mezd a nákladů na pracovní sílu v souladu s cenovou stabilitou a vývojem produktivity ve střednědobém výhledu a zohlednit rozdíly mezi kvalifikacemi a podmínkami místních trhů práce.
To ensure that wage developments contribute to macroeconomic stability and growth and to increase adaptability Member States should encourage the right framework conditions for wage-bargaining systems, while fully respecting the role of the social partners, with a view to promote nominal wage and labour cost developments consistent with price stability and the trend in productivity over the medium term, taking into account differences across skills and local labour market conditions.
Viz též integrovaný hlavní směr „Zajistit vývoj v oblasti nákladů na pracovní sílu a metody stanovování mezd podporující zaměstnanost“ (č. 22).
See also integrated guideline ‘Ensure employment-friendly labour cost developments and wage-setting mechanisms’ (No 22).
Podporovat souvislé makroekonomické a strukturální politiky a politiku v oblasti zaměstnanosti
Promote coherent macroeconomic, structural and employment policies
Úkolem zdravých makroekonomických politik je zajistit podmínky motivující tvorbu pracovních míst a růst zaměstnanosti.
The role of sound macroeconomic policies is to provide conditions conducive to employment creation and growth.
Strukturální reformy, které jsou v souladu se zdravou fiskální situací v krátkodobém a střednědobém výhledu, jsou nezbytně nutné pro zvyšování produktivity a zaměstnanosti ve střednědobém výhledu, což vede k plnému využívání a zvyšování růstového potenciálu.
Structural reforms, consistent with sound fiscal positions in the short and medium term, are essential to increase productivity and employment in the medium term, thus leading to the full realisation and strengthening of growth potential.
Také přispívají k fiskální udržitelnosti, k makroekonomické stabilitě a k odolnosti vůči otřesům.
They also contribute to fiscal sustainability, macroeconomic stability and resilience to shocks.
Klíčovým prvkem jsou zároveň vhodné makroekonomické politiky umožňující, aby strukturální reformy měly co největší přínos pro růst a zaměstnanost.
At the same time, appropriate macroeconomic policies are key towards reaping the full benefits of structural reforms in terms of growth and employment.
Hlavním prvkem komplexní ekonomické strategie členských států je zajistit, aby členské státy měly ucelený soubor strukturálních politik podporujících makroekonomický rámec a naopak.
A key feature of Member States’ overall economic strategy is to ensure that they have a consistent set of structural policies that support the macroeconomic framework and vice versa.
Výsledkem tržních reforem musí být zejména zlepšení celkové přizpůsobivosti ekonomik a jejich schopnosti reagovat na změny cyklických ekonomických podmínek a na dlouhodobé tendence, jako jsou globalizace a technologie.
In particular, market reforms need to improve the overall adaptability and adjustment capacity of economies in response to changes in cyclical economic conditions and also longer term trends such as globalisation and technology.
Aby se vyplatilo pracovat a aby se předešlo jakémukoli možnému odrazování od účasti na trhu práce, mělo by se v tomto ohledu vyvíjet úsilí o reformu daňového systému a systému dávek.
In this regard, an effort towards reforms of tax and benefit systems should be pursued in order to make work pay and avoid any possible disincentive for labour market participation.
Hlavní směr č. 5.
Guideline No 5.
S cílem podpořit větší soudržnost mezi makroekonomickými a strukturálními politikami a politikou zaměstnanosti by členské státy měly uskutečňovat reformy v oblasti trhu práce a trhu s produkty současně zvyšující růstový potenciál a zesilující podporu makroekonomického rámce zvyšováním flexibility, pracovní mobility a schopnosti přizpůsobit se trhu práce a trhu s produkty, reagujíce tak na globalizaci, pokrok v oblasti technologií, změny v oblasti poptávky, jakož i cyklické změny.
To promote greater coherence between macroeconomic, structural and employment policies, Member States should pursue labour and product markets reforms that at the same time increases the growth potential and support the macroeconomic framework by increasing flexibility, factor mobility and adjustment capacity in labour and product markets in response to globalisation, technological advances, demand shift, and cyclical changes.
Členské státy by zejména měly dát znovu důraz na daňovou reformu a reformu sociálních dávek, aby se zlepšily pobídky a aby se práce vyplácela; měla by se zvýšit přizpůsobivost trhů práce kombinující pružnost a jistotu v oblasti zaměstnanosti; a zlepšit zaměstnatelnost investováním do lidského kapitálu.
In particular, Member States should renew impetus in tax and benefit reforms to improve incentives and to make work pay; increase adaptability of labour markets combining employment flexibility and security; and improve employability by investing in human capital.
Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat flexibilitu kombinovanou s jistotou v zaměstnání a zmírnit segmentaci na trhu práce, s patřičným ohledem na úlohu sociálních partnerů“ (č. 21 a č. 19).
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21 and No 19).
Zajištění dynamické a dobře fungující eurozóny
Ensuring a dynamic and well-functioning euro area
Potřeba dosažení vyššího růstu a zaměstnanosti je obzvláště naléhavá v eurozóně s ohledem na její nedávnou oslabenou ekonomickou výkonnost a na její nízký růstový potenciál ve výši přibližně 2 % (odhady Komise).
The need to achieve higher growth and employment is particularly acute in the euro area given its recent subdued economic performance and its low level of potential growth of around 2 % (Commission estimates).
Ve své poslední jarní předpovědi Komise revidovala svůj výhled růstu v eurozóně na rok 2005 směrem dolů na hodnotu 1,6 %.
In its last spring forecast, the Commission revised downwards its prevision for 2005 at a 1,6 % growth in the euro zone.
Ekonomické rozdíly v eurozóně mohou vzrůst, pokud jde o růst, vnitřní poptávku a inflační tlaky.
Economic divergence may increase in the euro zone, in terms of growth, internal demand and inflation pressures.
Zpomalení hospodářského růstu v eurozóně v druhé polovině loňského roku je možno přičíst jak vnějším faktorům – vysoké a kolísavé ceny ropy, zpomalený růst celosvětového obchodu a revalvace eura – tak vnitřním faktorům souvisejícím s nepružností.
The deceleration of economic growth in the euro area in the second half of last year can be attributed to both external factors, high and volatile oil prices, slowing global trade growth and the appreciation of the euro, as well as internal rigidities.
Pokud jde o vnější faktory, nepříznivý vývoj v oblasti cen ropy a přetrvávající globální nerovnováha i nadále představují nezanedbatelná protirůstová rizika.
On the external side, adverse oil price developments and persisting global imbalances continue to represent non-negligible downside risks.
V eurozóně došlo ke značnému utlumení domácí poptávky a jak soukromá spotřeba, tak investice se v roce 2004 pohybovaly značně pod úrovní, které dosáhla celá EU-25.
Domestic demand has been particularly muted in the euro area, with both private consumption and investment significantly below that of the EU-25 as a whole in 2004.
Útlum soukromé spotřeby má patrně původ v pokračujících obavách zejména ohledně výhledů zaměstnanosti (míra nezaměstnanosti se trvale pohybuje okolo 9 %), jakož i výhledů v oblasti příjmů ve střednědobém výhledu.
Muted private consumption seems to be rooted in continuing concerns regarding in particular employment prospects (with unemployment continuing to be around 9 %) as well as income prospects in the medium term.
Úroveň důvěry a nedostatek trvalého zlepšení na straně spotřeby i nadále ovlivňovaly investice.
The level of confidence and the lack of sustained improvement on the consumption side have continued to weight on investment.
Eurozóna stojí před výzvou zajistit využití stávajícího růstového potenciálu a tento růstový potenciál i dále postupně zvyšovat.
The challenge for the euro area is to ensure the realisation of current growth potential and even more to raise its growth potential over time.
Toho lze nejlépe dosáhnout pomocí makroekonomických politik zaměřených na růst a stabilitu a prostřednictvím komplexních strukturálních reforem.
This is best achieved through growth and stability orientated macroeconomic policies and comprehensive structural reforms.
Oba tyto nástroje jsou pro členské státy v eurozóně a v ERMII zejména významné, protože značným způsobem ovlivňují jejich schopnost přiměřeně se přizpůsobovat šokům s asymetrickým dopadem, a tudíž mají vliv i na ekonomickou odolnost eurozóny jako celku.
Both are also particularly salient for euro area and ERM2 Member States as they have an important impact on their capacity to adequately adjust to shocks with an asymmetric impact and therefore on the economic resilience of the euro area as a whole.
Ekonomická výkonnost jednotlivých členských států eurozóny a politiky, které tyto státy vedou, mají kromě toho vliv na tzv. společné zboží, jakým je například směnný kurs eura, úrokové sazby, cenová stabilita a soudržnost eurozóny.
Furthermore, the economic performance of, and policies pursued by, individual euro area Member States affect common goods such as the euro’s exchange rate, interest rates price stability and the cohesion of the euro area.
Z výše uvedeného vyplývá potřeba efektivní koordinace politiky jak v EU, tak v eurozóně, aby byl posílen růstový potenciál a výkonnost.
All this implies a need for effective policy coordination, both in the EU and in the euro area, to improve growth potential and performance.
S ohledem na neexistující národní politiky v oblasti úroků a směnných kurzů je také stále důležitější, aby členské státy zajistily a zachovaly zdravý stav rozpočtu v rámci cyklu, který jim poskytne dostatečnou rozpočtovou rezervu, jež zmírní dopad cyklických výkyvů nebo ekonomických šoků s asymetrickým dopadem.
The absence of national interest and exchange rate policies implies also an increased need to achieve and maintain sound budget positions over the cycle which provide sufficient budgetary margin to absorb the impact of cyclical fluctuations or economic shocks with an asymmetric impact.
Strukturální politiky podporující plynulé přizpůsobování cen a mezd jsou podstatné pro zajištění toho, aby členské státy eurozóny byly schopny rychle se přizpůsobovat šokům (například šoku ze současných cen ropy), a pro zabránění nepodloženému inflačnímu vývoji.
Structural policies that foster the smooth adjustment of prices and wages are essential to ensure that euro area Member States have the capacity to rapidly adjust to shocks (such as the current oil price shock) and to help to avoid unwarranted inflationary developments.
V tomto ohledu jsou zejména důležité politiky, které prostřednictvím podpory širší účasti na trhu práce, profesní a geografické mobility a stanovením výše mezd zvyšují schopnost trhů práce reagovat, jakož i odpovídající reformy trhu výrobků.
Policies that increase the responsiveness of labour markets, through encouraging widespread labour participation, occupational and geographical mobility and the setting of wages, together with appropriate product market reforms, are particularly important in this respect.
V krátkodobém výhledu je třeba, aby kombinace politik v eurozóně podporovala hospodářskou obnovu a současně zabezpečovala dlouhodobou udržitelnost a stabilitu.
In the short run, the policy mix in the euro area needs to support economic recovery while at the same time safeguarding long-term sustainability and stability.
V současné situaci je důležité, aby kombinace politik podporovala důvěru mezi spotřebiteli a investory, z čehož rovněž vyplývá, že se má i nadále zaměřovat na stabilitu ve střednědobém výhledu.
At the current juncture, it is important that the policy mix underpins confidence among consumers and investors, which also implies remaining committed to medium-term stability.
Rozpočtová politika musí zajistit fiskální postavení konsistentní s potřebou připravit se na dopad způsobený stárnoucí populací na jedné straně a dosáhnout složení veřejných výdajů a příjmů, které by podpořilo hospodářský růst, na straně druhé.
Budgetary policy has to ensure a fiscal position consistent with the need to prepare for the impact of ageing populations on the one hand and to accomplish a composition of public expenditure and revenues that fosters economic growth on the others.
Ve snaze přispět k mezinárodní ekonomické stabilitě a zajistit lepší zastoupení svých hospodářských zájmů se musí eurozóna plně podílet na mezinárodní spolupráci v oblasti měnových a hospodářských politik.
To contribute to international economic stability and better represent its economic interests, it is critical for the euro area to play its full role in international monetary and economic policy cooperation.
Ačkoli vytvoření stabilního předsednictví eurozóny usnadní koordinaci pozic jednotlivých členů eurozóny, její vnější zastupování je třeba zlepšit na základě rámce vídeňské dohody z 11. a 12. prosince 1998 tak, aby eurozóna mohla plnit vedoucí strategickou úlohu při rozvoji celosvětového hospodářského systému.
Whilst a stable Eurogroup Presidency will help to coordinate euro area members’ positions, the external representation of the euro area has to be improved, on the basis of the framework of the Vienna agreement of 11 and 12 December 1998, so that the euro area can take a leading strategic role in the development of the global economic system.
Hlavní směr č. 6 S cílem přispívat k dynamické a dobře fungující HMU potřebují členské státy eurozóny zajistit lepší koordinaci svých hospodářských a rozpočtových politik, zejména 1. věnovat zvláštní pozornost fiskální udržitelnosti svých veřejných financí v plném souladu s paktem o stabilitě a růstu; 2. přispět ke kombinaci politik, které podporují hospodářskou obnovu a jsou slučitelné s cenovou stabilitou, a tím posilují důvěru mezi podnikatelskou a spotřebitelskou sférou v krátkodobém výhledu, přičemž jsou v dlouhodobém výhledu slučitelné s udržitelném růstem; 3. prosazovat strukturální reformy, které zvýší dlouhodobý růstový potenciál eurozóny a zlepší její produktivitu, konkurenceschopnost a ekonomické přizpůsobení asymetrickým šokům, věnujíce zvláštní pozornost politikám zaměstnanosti a 4. zajistit, aby vliv eurozóny na celosvětový hospodářský systém odpovídal její ekonomické váze.
Guideline No 6. To contribute to a dynamic and well-functioning EMU, euro area Member States need to ensure better coordination of their economic and budgetary policies, in particular, 1. pay particular attention to fiscal sustainability of their public finances in full compliance with the Stability and Growth Pact; 2. contribute to a policy mix that supports economic recovery and is compatible with price stability, and thereby enhances confidence among business and consumers in the short run, while being compatible with long term sustainable growth; 3. press forward with structural reforms that will increase euro area long-term potential growth and will improve its productivity, competitiveness and economic adjustment to asymmetric shocks, paying particular attention to employment policies, and 4. ensure that the euro area’s influence in the global economic system is commensurate with its economic weight.
MIKROEKONOMICKÉ REFORMY SMĚŘUJÍCÍ KE ZVÝŠENÍ RŮSTOVÉHO POTENCIÁLU EVROPY
MICROECONOMIC REFORMS TO RAISE EUROPE’S GROWTH POTENTIAL
Strukturální reformy jsou podstatné pro zvýšení růstového potenciálu EU a pro podporu makroekonomické stability, protože zvyšují efektivitu a přizpůsobivost evropské ekonomiky.
Structural reforms are essential to increase the EU’s growth potential and support macroeconomic stability, because they increase the efficiency and adaptability of the European economy.
Nárůst produktivity je podporován hospodářskou soutěží, investicemi a inovacemi.
Productivity gains are fuelled by competition, investment and innovation.
Ke zvýšení růstového potenciálu Evropy je třeba, aby byl dosažen pokrok jak ve vytváření pracovních míst, tak i v růstu produktivity.
Raising Europe’s growth potential requires making progress in both job creation and productivity growth.
Od poloviny devadesátých let se růst produktivity v EU výrazně zpomalil.
Since the mid-1990s, productivity growth in the EU has slowed down markedly.