natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Toto zpomalení je částečně způsobeno zvýšeným zaměstnáváním dělníků s nízkou kvalifikací.
Part of this slowdown comes from increased employment of low-skilled workers.
Zvrácení tohoto trendu v oblasti produktivity je nicméně hlavní výzvou, která před Unií stojí, zejména s ohledem na její stárnoucí populaci.
However, reversing this trend in productivity is a major challenge facing the Union, especially in the light of its ageing population.
Odhaduje se, že vlastní stárnutí populace sníží stávající míru růstového potenciálu téměř o polovinu.
Population ageing alone is estimated to reduce by nearly half the current rate of potential growth.
Pro zachování životní úrovně a její budoucí zvýšení, jakož i pro zajištění vysoké úrovně sociální ochrany je tedy nezbytně nutné urychlit růst produktivity a zvýšit počet odpracovaných hodin.
An acceleration of productivity growth and increasing hours worked are thus indispensable to maintain and increase future living standards, and ensure a high level of social protection.
Znalosti a inovace – hnací síly udržitelného růstu
Knowledge and innovation — engines of sustainable growth
Znalosti nabyté prostřednictvím investic do výzkumu a vývoje, inovací a vzdělání jsou hlavní hnací silou dlouhodobého růstu.
Knowledge accumulated through investment in R & D, innovation and education, is a key driver of long-run growth.
Politiky zaměřené na zvyšování investic do znalostí a na posilování inovační schopnosti ekonomiky EU jsou ústředním prvkem Lisabonské strategie pro růst a zaměstnanost.
Policies aimed at increasing investment in knowledge and strengthening the innovation capacity of the EU economy are at the heart of the Lisbon strategy for growth and employment.
Proto se budou národní a regionální programy v souladu s Lisabonskými cíli čím dál více zaměřovat na investice do těchto oblastí.
This is why national and regional programmes will be increasingly targeted on investments in these fields in accordance with the Lisbon objectives.
Zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje s cílem zavést evropský znalostní prostor
Increase and improve investment in R & D, with a view to establishing the European Knowledge Area
Výzkum a vývoj ovlivňuje ekonomický růst různými způsoby: zaprvé může přispívat k vytváření nových trhů nebo výrobních postupů; zadruhé může vést k postupnému zlepšování již existujících výrobků a výrobních postupů; zatřetí zvyšuje schopnost země osvojovat si nové technologie.
R & D affects economic growth through various channels: first, it can contribute to the creation of new markets or production processes; second, it can lead to incremental improvements in already existing products and production processes; and third, it increases the capacity of a country to absorb new technologies.
EU v současné době věnuje na výzkum a vývoj přibližně 2 % svého HDP (v jednotlivých členských státech je to však v rozmezí od necelých 0,5 % do více než 4 % HDP), tedy stěží o něco více než při zahájení Lisabonské strategie.
The EU is currently spending around 2 % of GDP on R & D (although ranging from below 0,5 % to above 4 % of GDP across Member States), barely up from the level at the time of the launch of the Lisbon strategy.
Navíc přibližně jen zhruba 55 % výdajů Evropské unie na výzkum financuje podnikatelský sektor.
Moreover, only around 55 % of research spending in the EU is financed by the business sector.
Nízké úrovně soukromých investic do výzkumu a vývoje jsou jednou z nejdůležitějších příčin rozdílů v inovacích mezi EU a USA.
Low levels of private R & D investments are identified as one of the main explanation for the EU/US innovation gap.
Plnění společného cíle EU, kterým je zvýšení investic do výzkumu na 3 % HDP, musí proto postupovat rychleji.
More rapid progress towards meeting the collective EU target of raising research investment to 3 % of GDP is needed.
Členské státy se vyzývají, aby podaly zprávy o svých plánovaných výdajích na výzkum a vývoj v letech 2008 a 2010 a opatřeních k jejich dosažení v rámci národních Lisabonských programů.
Member States are invited to report on their R & D expenditure targets for 2008 and 2010 and the measures to achieve these in their national Lisbon programmes.
Nejdůležitější výzvou je zavést rámcové podmínky, nástroje a pobídky pro to, aby společnosti investovaly do výzkumu.
The main challenge is to put in place framework conditions, instruments and incentives for companies to invest in research.
Veřejné výdaje na výzkum musí být vynakládány efektivněji a musí se zlepšit spojení mezi veřejným výzkumem a soukromým sektorem.
Public research expenditure must be made more effective and the links between public research and the private sector have to be improved.
Je třeba posílit špičková střediska a sítě a obecně lépe využívat mechanismy veřejné podpory, aby se povzbudily inovace ze strany soukromého sektoru, jakož i lepší pákový efekt veřejných investic a modernější řízení výzkumných institucí a universit.
Poles and networks of excellence should be strengthened, better overall use should be made of public support mechanisms to boost private sector innovation, and a better leverage effect of public investments and a modernised management of research institutions and universities should be ensured.
Rovněž je důležité zajistit, aby podniky působily v konkurenčním prostředí, protože hospodářská soutěž je důležitou pobídkou pro soukromé investice do inovací.
It is also essential to ensure that companies operate in a competitive environment since competition provides an important incentive to private spending on innovation.
Dále je třeba vynaložit rozhodné úsilí ke zvýšení počtu a kvality výzkumných pracovníků aktivně působících v Evropě, což zejména znamená zvýšit zájem o studium vědeckých, technických a inženýrských oborů a podporovat profesní rozvoj a nadnárodní a meziodvětvovou mobilitu výzkumných pracovníků, jakož i zmenšit překážky brzdící mobilitu výzkumných pracovníků a studentů.
In addition, a determined effort must be made to increase the number and quality of researchers active in Europe, in particular by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines, and enhancing the career development and the transnational and intersectoral mobility of researchers, and reducing barriers to mobility of researchers and students.
Mezinárodní rozměr výzkumu a vývoje by měl být posílen, pokud jde o společné financování a rozvíjení kritického množství na úrovni EU v kritických oblastech vyžadujících rozsáhlé finanční prostředky, i prostřednictvím zmenšení překážek brzdících mobilitu výzkumných pracovníků a studentů.
The international dimension of R & D should be strengthened in terms of joint financing, development of a more critical mass at the EU level in critical areas requiring large funds and through reducing barriers to mobility of researchers and students.
Hlavní směr č. 7.
Guideline No 7.
S cílem zvýšit a zlepšit investice do výzkumu a vývoje, zejména ze strany soukromého sektoru, celkový cíl 3 % z HDP pro rok 2010 je potvrzen odpovídajícím rozdělením mezi soukromé a veřejné investice, přičemž členské státy definují konkrétní průměrné úrovně, členské státy by měly dále rozvíjet kombinovaná opatření vhodná pro podporu výzkumu a vývoje, zejména výzkumu a vývoje v podnikatelském sektoru, pomocí: 1. zlepšených rámcových podmínek a zajištěním dostatečně konkurenčního a atraktivního prostředí pro fungování společností; 2. efektivnějšími a účinnějšími veřejnými výdaji na výzkum a vývoj a rozvojem partnerství veřejného a soukromého sektoru; 3. rozvíjením a dalším posilováním – a případně dalším vytvářením – špičkových středisek vzdělávacích a výzkumných institucí v členských státech, a zlepšováním spolupráce a převodů technologií mezi veřejnými výzkumnými instituty a soukromými společnostmi; 4. rozvíjením a lepším využíváním pobídek s cílem povzbudit a podpořit soukromý výzkum a vývoj; 5. modernizací řízení výzkumných institucí a universit; 6. zajištěním dostatečné nabídky kvalifikovaných výzkumných pracovníků pomocí získání většího počtu studentů pro vědecké, technické a inženýrské obory a zlepšováním kariérních možností a podporováním evropské, mezinárodní i meziodvětvové mobility výzkumných a vývojových pracovníků.
To increase and improve investment in R & D, in particular by private business, the overall objective for 2010 of 3 % of GDP is confirmed with an adequate split between private and public investment, Member States will define specific intermediate levels. Member States should further develop a mix of measures appropriate to foster R & D, in particular business R & D, through: 1. improved framework conditions and ensuring that companies operate in a sufficiently competitive and attractive environment; 2. more effective and efficient public expenditure on R & D and developing PPPs; 3. developing and strengthening centres of excellence of educational and research institutions in Member States, as well as creating new ones where appropriate, and improving the cooperation and transfer of technologies between public research institute and private enterprises; 4. developing and making better use of incentives to leverage private R & D; 5. modernising the management of research institutions and universities, and 6. ensuring a sufficient supply of qualified researchers by attracting more students into scientific, technical and engineering disciplines and enhancing the career development and the European, international as well as inter-sectoral mobility of researchers and development personnel.
Podporovat inovace
Facilitate innovation
Dynamika evropské ekonomiky je životně závislá na její inovační schopnosti.
The dynamism of the European economy is crucially dependent on its innovative capacity.
Pro inovace je třeba vytvořit rámcové ekonomické podmínky.
The economic framework conditions for innovation need to be in place.
Tím se rozumí dobře fungující finanční a výrobkové trhy, jakož i účinné a dostupné prostředky k vymáhání práv duševního vlastnictví.
This implies well-functioning financial and product markets as well as efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
Nejčastěji zavádějí inovace na trh nové podniky, pro které může být velkým problémem získání finančních prostředků.
Innovations are often introduced to the market by new enterprises, which may meet particular difficulties in obtaining finance.
Inovační aktivity by tedy měly podpořeny prostřednictvím opatření na podporu zakládání a růstu inovačních podniků a zároveň zlepšováním dostupnosti finančních prostředků.
Measures to encourage the creation and growth of innovative enterprises, including improving access to finance, should therefore enhance innovative activity.
Šíření technologií a politiky zaměřené na lepší integraci národních inovačních a vzdělávacích systémů je možné podporovat rozvojem inovačních středisek a sítí a též inovačními podpůrnými službami zaměřenými na malé a střední podniky.
Technology diffusion, and policies to better integrate national innovation and education systems, can be fostered by the development of innovation poles and networks as well as by innovation support services targeted at SMEs.
Pro zaostávající země a regiony je obzvláště přínosné předávání znalostí prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků, přímých zahraničních investic nebo prostřednictvím dovážení technologie.
Knowledge transfer via researcher mobility, foreign direct investment (FDI) or imported technology is particularly beneficial for lagging countries and regions.
Hlavní směr č. 8.
Guideline No 8.
S cílem podporovat všechny formy inovací by členské státy měly klást důraz na: 1. zlepšení podpůrných služeb v oblasti inovací, zejména pro šíření a převody technologií; 2. vytváření a rozvoj inovačních středisek, sítí a inkubátorů sdružujících university, výzkumné instituce a podniky, rovněž na regionální a místní úrovni, pomáhající překlenout technologické rozdíly mezi regiony; 3. povzbuzení přeshraničního převodu znalostí, včetně přímých zahraničních investic; 4. povzbuzení zadávání veřejných zakázek v oblasti inovačních produktů a služeb; 5. lepší dostupnost domácího a mezinárodního financování a 6. účinné a dostupné prostředky k vymáhání práv duševního vlastnictví.
To facilitate all forms of innovation, Member States should focus on: 1. improvements in innovation support services, in particular for dissemination and technology transfer; 2. the creation and development of innovation poles, networks and incubators bringing together universities, research institutions and enterprises, including at regional and local level, helping to bridge the technology gap between regions; 3. the encouragement of cross-border knowledge transfer, including from foreign direct investment; 4. encouraging public procurement of innovative products and services; 5. better access to domestic and international finance, and 6. efficient and affordable means to enforce intellectual property rights.
Šíření informačních a komunikačních technologií (ICT) je v souladu s cíli a opatřeními nadcházející iniciativy i2010 rovněž významným způsobem, jak zlepšit produktivitu a následně i hospodářský růst.
The diffusion of information and communication technologies (ICT), in line with the objectives and actions of the upcoming i2010 initiative, is also an important way to improve productivity and, consequently, economic growth.
Až dosud nebyla EU schopna plně využít vyšší produkce a většího využívání informačních a komunikačních technologií (ICT).
The EU has been unable to reap the full benefits of the increased production and use of Information and communication technologies (ICT).
Toto je důsledek stále pokračujících nedostatečných investic do ICT, institucionálních omezení a organizačních problémů při zavádění ICT.
This reflects the still continuing under-investment in ICT, institutional constraints and organisational challenges to the adoption of ICT.
Technologické inovace jsou v konečném důsledku závislé na hospodářském prostředí podporujícím růst.
Technological innovation ultimately depends on a growth-conducive economic environment.
V tomto kontextu představuje použití inteligentní logistiky efektivní způsob zajištění konkurenceschopnosti nákladů v evropských výrobních podnicích.
In this context the use of intelligent logistics is an efficient way of ensuring that costs at the European sites of production remain competitive.
V tomto směru je rovněž důležité, aby existoval otevřený a konkurenční trh s elektronickými komunikacemi.
A market of electronic communication open and competitive is also important in this regard.
Hlavní směr č. 9.
Guideline No 9.
S cílem podporovat rozšiřování a efektivní využívání ICT a vytvořit plně integrující informační společnost by členské státy měly: 1. povzbuzovat široké využívání ICT ve veřejných službách, malých a středních podnicích a v domácnostech; 2. nastavit nezbytný rámec pro související změny v organizaci práce v hospodářství; 3. podporovat silné zastoupení evropského průmyslu v klíčových segmentech ICT; 4. povzbudit vývoj silných odvětví ICT a programových obsahů, jakož i fungujících trhů; 5. zajistit v zájmu vytvoření informačního prostoru bez hranic bezpečnost sítí a informací, jakož i konvergenci a interoperabilitu; 6. podpořit v zájmu rozvoje znalostní ekonomiky zřizování širokopásmových sítí, včetně sítí pro nedostatečně pokryté regiony.
To facilitate the spread and effective use of ICT and build a fully inclusive information society, Member States should: 1. encourage the widespread use of ICT in public services, SMEs and households; 2. fix the necessary framework for the related changes in the organisation of work in the economy; 3. promote a strong European industrial presence in the key segments of ICT; 4. encourage the development of strong ICT and content industries, and well-functioning markets; 5. ensure the security of networks and information, as well as convergence and interoperability in order to establish an information area without frontiers, and 6. encourage the deployment of broad band networks, including for the poorly served regions, in order to develop the knowledge economy.
Viz též integrovaný hlavní směr „Podporovat kombinování flexibility a jistoty pracovních míst a zmírnit segmentaci trhu práce, s patřičným ohledem na úlohu sociálních partnerů“ (č. 21).
See also integrated guideline ‘Promote flexibility combined with employment security and reduce labour market segmentation, having due regard to the role of the social partners’ (No 21).
Posílit konkurenční výhody evropské průmyslové základny
To strengthen the competitive advantages of the European industrial base
Nedávné zpomalení růstu produktivity EU částečně souvisí s obtížemi EU při přeorientovávání své ekonomiky na odvětví s vyšším růstem produktivity.
The recent slowdown in EU productivity growth is partly related to the EU’s difficulty in re-orienting its economy towards the higher productivity growth sectors.
Aby Evropa své vedoucí postavení v oblasti ekonomiky a technologií posílila a udržela, musí zvýšit svou schopnost rozvíjet a uvádět na trh nové technologie, včetně ICT.
In order to enhance and sustain economic and technological leadership, Europe must increase its capacity to develop and market new technologies, including ICT.
Tam, kde z důvodů rozsahu nebo působnosti nemohou jednotlivé členské státy samotné úspěšně čelit selháním trhu, je třeba analyzovat a využít synergické účinky vyplývající ze společného řešení výzev v oblasti výzkumu, regulace a financování na evropské úrovni.
The synergies from jointly addressing research, regulatory and financing challenges at the European level, where for reasons of scale or scope individual Member States cannot successfully tackle market failures in isolation, should be analysed and exploited.
EU dosud nedokázala plně využít svůj technologický potenciál.
The EU has still not managed to fully realise its technological potential.
Tam, kde jsou přínosy pro společnost větší, než přínosy pro soukromý sektor, napomůže k využívání tohoto potenciálu společné využívání evropských špičkových poznatků a rozvoj partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem, jakož i spolupráce mezi členskými státy.
The pooling of European excellence and the development of public-private partnerships and cooperation between Member States where the benefits for society are larger than those for the private sector will help tap this potential.
Hlavní směr č. 10.
Guideline No 10.
S cílem posilovat konkurenční výhody své průmyslové základny Evropa potřebuje na celém svém území solidní průmyslovou síť.
To strengthen the competitive advantages of its industrial base, Europe needs a solid industrial fabric throughout its territory.
Nezbytné prosazování moderní a aktivní průmyslové politiky znamená posilování konkurenčních výhod průmyslové základny, včetně přispívání k rámcovým podmínkám atraktivním pro výrobu i pro služby, přičemž se zajistí, aby se opatření na národní, nadnárodní a evropské úrovni vzájemně doplňovala.
The necessary pursuit of a modern and active industrial policy means strengthening the competitive advantages of the industrial base, including by contributing to attractive framework conditions for both manufacturing and services, while ensuring the complementarity of the action at national, transnational and European level.
Členské státy by měly: 1. začít tím, že v klíčových průmyslových odvětvích stanoví faktory přidané hodnoty a konkurenceschopnosti a že budou řešit výzvy nastolené globalizací; 2. rovněž by se měly zaměřit na vývoj nových technologií a trhů. a) Z toho vyplývá zejména závazek podporovat nové technologické iniciativy založené na partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem a spolupráci mezi členskými státy, která by pomohla vyřešit skutečná selhání trhu. b) To rovněž předpokládá vytváření a rozvoj sítí regionálních a místních středisek po celé EU s větším zapojením malých a středních podniků.
Member States should: 1. start by identifying the added value and competitiveness factors in key industrial sectors, and addressing the challenges of globalisation, and 2. also focus on the development of new technologies and markets. (a) This implies in particular commitment to promote new technological initiatives based on public-private partnerships and cooperation between Member States, that help tackle genuine market failures. (b) This also implies the creation and development of networks of regional or local clusters across the EU with greater involvement of SMEs.
Viz rovněž integrovaný hlavní směr „Zlepšit přizpůsobování se potřebám trhu práce“ (č. 20).
See also integrated guideline ‘Improve matching of labour market needs’ (No 20).
Podporovat udržitelné využívání zdrojů
Encourage the sustainable use of resources
Dlouhodobý úspěch Unie závisí rovněž na řešení celé řady problémů týkajících se zdrojů a životního prostředí; v případě jejich neřešení by se tyto problémy staly brzdou budoucího růstu.
Lasting success for the Union also depends on addressing a range of resource and environmental challenges which, if left unchecked will act as a brake on future growth.
Nedávný vývoj cen ropy a jeho perspektivy v této souvislosti zdůraznily naléhavost otázky energetické účinnosti.
In this context, recent developments and prospects on oil prices have emphasised the acuity of the energy efficiency issue.
Politika podporující energetickou účinnost je důležitá pro snížení závislosti evropské ekonomiky na kolísání cen ropy.
A policy towards energy efficiency is important to reduce the vulnerability of the European economy to oil prices variations.
Další odkládání řešení těchto problémů zvýší ekonomickou nákladnost opatření k jejich nápravě.
Further delay in addressing these challenges would raise the economic costs of taking action.
Z toho vyplývá nutnost vzorových opatření pro racionálnější využívání zdrojů.
This implies for example measures to make more rational use of resources.
Opatření v této oblasti budou rovněž významná pro řešení problému klimatických změn.
Measures in this area will also be important to tackle the problem of climate change.
V tomto kontextu je důležité, aby členské státy znovu usilovaly o splnění závazků podle Kjótského protokolu.
In this context, it is important that Member States renew efforts to meet the obligations according to the Kyoto protocol.
Členské státy by měly zejména pokračovat v boji proti klimatickým změnám v zájmu dosažení toho, že výše nárůstu globální teploty nepřekročí 2 oC oproti úrovním před průmyslovou revolucí, jakož i uskutečňovat cíle Kjótského protokolu nákladově efektivním způsobem.
Member States should notably continue the fight against climate change in order to achieve that the global temperature increase does not exceed 2 °C above pre-industrial levels, while implementing the Kyoto targets in a cost-effective way.
Členské státy by měly plnit závazek zastavit do roku 2010 snižování biologické rozmanitosti, zejména začleněním tohoto požadavku do jiných politik, s ohledem na význam biologické rozmanitosti pro některá hospodářská odvětví.
Member States should pursue the engagement of halting the loss of biological diversity between now and 2010, in particular by incorporating this requirement into other policies, given the importance of biodiversity for certain economic sectors.
V této souvislosti má klíčovou rolu využívání tržních nástrojů tak, aby ceny lépe odrážely škody na životním prostředí a sociální náklady.
The use of market-based instruments, so that prices better reflect environmental damage and social costs, plays a key role in this context.
Podporou rozvoje a využíváním technologií šetrných k životnímu prostředí, zahrnutím ekologických aspektů do veřejných zakázek, braním zvláštního ohledu na malé a střední podniky, odstraněním podpor škodících životnímu prostředí a dalšími nástroji dané politiky lze zlepšit inovační výkonnost a více přispívat k udržitelnému vývoji dotyčných odvětví.
Encouraging the development and use of environment-friendly technologies, the greening of public procurement, paying particular attention to SMEs, and the removal of environmentally harmful subsidies alongside other policy instruments can improve the innovative performance and enhance the contribution to sustainable development of the sectors concerned.