natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Evropa musí svou politiku zaměřit ještě více na růst a zaměstnanost, aby splnila Lisabonské cíle, a to při dodržování zásad zdravé makroekonomické politiky a se zaměřením na nejdůležitější pilíře Lisabonské strategie, kterými jsou sociální soudržnost a udržitelnost životního prostředí.
Europe must focus its policies further on growth and employment to achieve the Lisbon goals, against a sound macroeconomic policy background and within a framework aimed at social cohesion and environmental sustainability, which are vital pillars of the Lisbon strategy.
Zvláštní pozornost je třeba věnovat uskutečňování Lisabonské agendy.
Particular attention needs to be paid to the delivery of the Lisbon agenda.
Pro dosažení těchto cílů musí Unie udělat víc pro mobilizaci všech zdrojů na úrovni členských států a Společenství tak, aby se mohlo efektivněji využít jejich synergického působení.
In order to achieve these objectives, the Union must do more to mobilise all the resources at national and Community levels so that their synergies can be put to more effective use.
Zaangažování zúčastněných stran může kromě toho přispět k vyššímu povědomí o potřebě prorůstové a stabilizační makroekonomické politiky a strukturálních reforem, zlepšit kvalitu provádění a zvýšit pocit odpovědnosti za Lisabonskou strategii.
Furthermore, the involvement of relevant stakeholders can help to raise awareness of the need for growth and stability orientated macroeconomic policies and for structural reforms, improve the quality of implementation, and increase the sense of ownership of the Lisbon strategy.
Za tímto účelem odráží hlavní směry hospodářské politiky (HSHP) nový začátek Lisabonské strategie a soustřeďují se na příspěvek hospodářských politik k většímu růstu a k vytváření nových pracovních míst.
To this end, these Broad economic policy guidelines (BEPGs) reflect the new start for the Lisbon strategy and concentrate on the contribution of economic policies to higher growth and more jobs.
Oddíl A těchto HSHP se zabývá příspěvkem, který v tomto ohledu mohou zabezpečit makroekonomické politiky.
Section A of these BEPGs deals with the contribution that macroeconomic policies can make in this respect.
Oddíl B se zaměřuje na opatření a politiky, které by členské státy měly provádět, aby razantně zvýšily znalosti a zavedly inovace, jež představují cestu k růstu, a aby z Evropy učinily atraktivnější místo pro investice a práci.
Section B focuses on the measures and policies that the Member States should carry out in order to boost knowledge and innovation for growth and to make Europe a more attractive place to invest and work.
V souladu se závěry jednání Evropské rady v Bruselu (22. a 23. března 2005) by hlavní směry hospodářské politiky, jako obecný nástroj pro koordinaci hospodářských politik, měly i nadále zahrnovat celou řadu makroekonomických a mikroekonomických politik, jakož i politiku zaměstnanosti, pokud s nimi souvisí; HSHP zajistí obecný ekonomický soulad mezi třemi dimenzemi strategie.
In line with the conclusions of the Brussels European Council (22 and 23 March 2005), as a general instrument for coordinating economic policies, the BEPGs should continue to embrace the whole range of macroeconomic and microeconomic policies, as well as employment policy insofar as this interacts with those policies; the BEPGs will ensure general economic consistency between the three strands of the strategy.
I nadále se pro HSHP budou používat stávající mechanismy mnohostranného dohledu.
The existing multilateral surveillance arrangements for the BEPGs will continue to apply.
Tyto obecné směry jsou použitelné pro všechny členské státy a pro Společenství.
These guidelines are applicable to all Member States and to the Community.
Měly by podpořit soudržnost reformních opatření zahrnutých v národních reformních programech zavedených členskými státy a doplní je Lisabonský program Společenství pro období let 2005–2008, zahrnující všechna opatření, která mají být přijata na úrovni Společenství v zájmu růstu a zaměstnanosti.
They should foster coherence of reform measures included in the national reform programmes established by Member States and will be complemented by the Lisbon Community Programme 2005 to 2008 covering all actions to be undertaken at Community level in the interest of growth and employment.
Provádění všech relevantních aspektů těchto směrů by mělo zohlednit uplatňování rovného přístupu k mužům i ženám.
Implementation of all relevant aspects of these guidelines should take into account gender mainstreaming.
STAV HOSPODÁŘSTVÍ EU
THE STATE OF THE EU ECONOMY
Hospodářské činnosti v EU, které od poloviny roku 2003 nabraly správný kurs, se v druhé polovině roku 2004 zpomalily vlivem vnějších činitelů, jako jsou vysoké a kolísavé ceny ropy, zpomalení rozvoje světového obchodu a revalvace eura.
Economic activity in the EU which had gathered momentum since mid-2003, decelerated in the second half of 2004 because of the effect of external factors such as high and volatile oil prices, the slowdown in world trade expansion and the appreciation of the euro.
Částečně může být nedostatečná odolnost některých evropských ekonomik rovněž výsledkem přetrvávajících strukturálních nedostatků.
In part, lack of resilience in some European economies may also originate from persisting structural weaknesses.
Růst reálného HDP by v roce 2005 měl pokračovat mírným tempem, avšak proti očekávání nižší přebytek z roku 2004 nevyhnutelně ovlivní celkový roční průměr.
Real GDP growth is expected to continue at a moderate pace in 2005, but the lower than expected carry over from 2004 will inevitably affect the overall annual average.
Příspěvek domácí poptávky k oživení byl v rámci členských států dosud nevyrovnaný, avšak během roku je očekáváno jeho postupné posilování, podporované příznivými finančními podmínkami (včetně nízkých reálných úrokových sazeb) a úspěšným zvládáním inflačních tlaků.
The contribution of domestic demand to the recovery has so far been uneven among Member States, but a gradual strengthening is expected during the year, supported by favourable financing conditions (including low real interest rates) and contained inflationary pressures.
Hospodářské oživení je do značné míry závislé na obnově celosvětového růstu a na rychlém zvýšení světového obchodu.
The economic recovery has, to a large extent, been dependent upon the resurgence of global growth and the rapid increase in world trade.
Jelikož cyklus světového růstu dosahuje svého vrcholu a vyrovnává útlumový dopad vyšších cen ropy na světovém trhu, bude pro zabezpečení většího impulsu pro další vzestup kladen stále větší důraz na domácí poptávku v EU.
As the world growth cycle reaches maturity and absorbs the dampening effect of higher world oil prices, the emphasis will fall increasingly on domestic demand in the EU to provide greater impetus to the upswing.
Strukturální a makroekonomické politiky je třeba promýšlet s ohledem na situaci zvyšování cen surovin, zejména ropy, jakož i s ohledem na tlak na snižování průmyslových cen.
Structural and macro-policies need to be thought of against the background of an increase in the prices of raw materials, notably oil, and a downward pressure on industrial prices.
Opětovné dosažení potenciálních růstových temp proto v EU závisí z velké míry na zvýšené důvěře mezi podnikatelskou a spotřebitelskou sférou, jakož i na příznivém celosvětovém hospodářském vývoji, včetně vývoje cen ropy a směnných kursů.
The return to potential growth rates in the EU therefore depends, to a large extent, on increasing confidence among businesses and consumers, as well as on favourable global economic developments, including oil prices and exchange rates.
Ve světle uvedených skutečnosti je důležité, aby hospodářské politiky vyvolávaly důvěru, a tím pomáhaly vytvářet podmínky pro vyšší domácí poptávku a vytváření pracovních míst v krátkodobém výhledu, a aby strukturální reformy přispívaly ke zvyšování růstového potenciálu ve střednědobém výhledu.
Against this background, it is important that economic policies inspire confidence and thereby help to create conditions for stronger domestic demand and job creation on the short term, and that structural reforms contribute to an expansion of growth potential in the medium term.
Očekává se, že míra nezaměstnanosti se bude, byť pomalu, snižovat až na 8,7 % v roce 2006.
Unemployment rates are projected to decrease, albeit slowly, to 8,7 % in 2006.
Odhadovaná celková míra zaměstnanosti v EU-25 v roce 2003 je 63,0 %, což je značně pod dohodnutou cílovou úrovní 70 %.
The estimated overall employment rate is 63,0 % for EU-25 in 2003, which is significantly below the agreed target level of 70 %.
Pokrok při dosahování cíle 60 % zaměstnanosti žen je pomalý; míra zaměstnanosti žen v EU-25 je nyní 55,1 %, avšak očekává se její opětovné zvýšení.
Progress towards the female employment rate target of 60 % has been slow, with the rate now standing at 55,1 % for EU-25, but is expected to pick up again.
Míra zaměstnanosti starších pracovníků, která se stále zvyšovala a těsně překročila úroveň 40,2 %, je svému cíli 50 % míry zaměstnanosti v roce 2010 vzdálena nejvíce.
The employment rate of older workers, which continued to climb to just over 40,2 % has the largest gap to bridge towards the 50 % target for 2010.
Vývoj ve zlepšování kvality práce zároveň nebyl jednoznačný a v důsledku hospodářského zpomalení se zvýraznily problémy sociálního začlenění.
At the same time, progress in improving quality in work has been mixed and the economic slowdown has raised the profile of social inclusion problems.
Dlouhodobá nezaměstnanost se po několika letech jejího poklesu opět zvýšila a zdá se nepravděpodobné, že by v blízké budoucnosti opět klesla.
Long-term unemployment increased again after several years of decline and seems unlikely to fall in the near future.
Stagnace v oblasti hospodářského oživení v EU i nadále vyvolává obavy.
The sluggishness of the EU’s economic recovery is a continuing source of concern.
Hospodářství EU je svému cíli stát se nejkonkurenceschopnější světovou ekonomikou v několika ohledech více vzdáleno, než tomu bylo v březnu roku 2000.
The EU economy is in several respects further away from its goal of becoming the world’s most competitive economy than was the case in March 2000.
Ve světle těchto skutečností je zřejmé, že rozdíl mezi růstovým potenciálem Evropy a jejích hospodářských partnerů se podstatně nesnížil.
Against this background, the gulf between Europe’s growth potential and that of its economic partners has not significantly narrowed.
Skutečnost, že výkonnost ekonomiky Unie dlouhodobě nedosahuje svého potenciálu, lze v prvé řadě vysvětlit stále poměrně nízkým zapojením pracovní síly.
The first explanation for the continued under-performance of the Union economy is that its labour input remains comparatively low.
Úsilí vynaložené členskými státy umožnilo zvýšení míry zaměstnanosti z 61,9 % v roce 1999 na 63,0 % v roce 2003.
Efforts made by the Member States allowed the employment rate to increase from 61,9 % in 1999 to 63,0 % in 2003.
Pokud máme splnit Lisabonské cíle, zůstává však značný prostor pro další zlepšení, zejména pokud jde o mladé a starší pracovníky.
However, there remains a considerable scope for further improvement, notably among young and older workers, if the Lisbon targets are to be reached.
Druhé klíčové vysvětlení slabé výkonnosti EU souvisí s její nízkou úrovní růstu produktivity.
The second key explanation for the EU’s poor performance is linked to its low level of productivity growth.
Růst produktivity má po několik desetiletí klesající tendenci.
Productivity growth has been on a declining trend for several decades.
MAKROEKONOMICKÉ POLITIKY PRO RŮST A VYTVÁŘENÍ NOVÝCH PRACOVNÍCH MÍST [2]A.1 Makroekonomické politiky vytvářející podmínky pro větší růst a vytváření nových pracovních míst
MACROECONOMIC POLICIES FOR GROWTH AND JOBS [2]A.1. Macroeconomic policies creating the conditions for more growth and jobs
Zajištění ekonomické stability za účelem zvýšení zaměstnanosti a růstového potenciálu
Securing economic stability to raise employment and growth potential
Zdravé makroekonomické politiky jsou velmi důležitým faktorem podpory dobře vyváženého hospodářského růstu a plného využití současného růstového potenciálu.
Sound macroeconomic policies are essential to support a well-balanced economic expansion and the full realisation of current growth potential.
Rovněž jsou nezbytné pro zavedení rámcových podmínek, které podpoří přiměřené úrovně úspor a investic a větší zaměření investic na znalosti a inovace, aby tak nasměrovaly ekonomiku na cestu k trvalému, vyššímu a neinflačnímu růstu a k vyšší zaměstnanosti.
They are also vital for establishing framework conditions that will promote adequate levels of savings and investment, as well as a stronger orientation of the latter towards knowledge and innovation, so as to position the economy on a sustained, higher, non-inflationary, growth and employment path.
To by mělo napomoci při udržování příznivých dlouhodobých úrokových sazeb a přispět k přijatelnému vývoji směnných kurzů.
This should help to maintain favourable long-term interest rates and to contribute to reasonable exchange rate developments.
Při plánování své budoucnosti musí mít podniky i jednotlivci důvěru v to, že bude udržována cenová stabilita.
In planning for the future, firms and individuals must have confidence that price stability will be maintained.
Měnová politika může přispět svým zaměřením na cenovou stabilitu a, bez dotčení tohoto cíle, podporou jiných obecných hospodářských politik, pokud jde o růst a zaměstnanost.
Monetary policies can contribute by pursuing price stability and, without prejudice to this objective, by supporting other general economic policies with regard to growth and employment.
Pro nové členské státy bude důležité, aby měnová politika přispívala k dosahování udržitelné reálné a nominální – konvergence.
For new Member States, it will be important that monetary policies contribute towards achieving sustainable real – and nominal – convergence.
Režimy směnných kurzů představují důležitou součást celkového rámce hospodářské a měnové politiky a měly by být zaměřeny na dosahování udržitelné reálné a nominální konvergence.
Exchange rate regimes constitute an important part of the overall economic and monetary policy framework and should be orientated towards achieving real and sustainable nominal convergence.
Účastí v ERM II v odpovídající fázi po přistoupení by měly být uvedené snahy podpořeny.
Participation in ERM II, at an appropriate stage after accession, should help those endeavours.
Další výzvou makroekonomické politiky je pro některé z těchto členských států udržet schodky běžného účtu v rozmezí umožňujícím zajištění přijatelného vnějšího financování.
An additional macroeconomic policy challenge for some of these Member States is to keep current account deficits within the range where sound external financing can be secured.
V tomto ohledu bude pro snížení schodků běžného účtu podstatná fiskální zdrženlivost.
In this respect, fiscal restraint will be essential to reduce current account deficits.
Dosažení zdravého stavu rozpočtu umožní plné a symetrické působení automatických rozpočtových stabilizátorů během daného hospodářského cyklu s cílem zajistit stabilizaci produkce v rámci koncepce vyššího a udržitelného růstu.
Securing a sound budgetary position will allow the full and symmetric play of the automatic budgetary stabilisers over the cycle with a view to stabilising output around a higher and sustainable growth trend.
Ty členské státy, které již dosáhly zdravého stavu rozpočtu, mají před sebou výzvu tento stav udržet.
For those Member States that have already achieved sound budgetary positions the challenge is to retain that position.
Pro ostatní členské státy je životně důležité, aby přijaly veškerá nezbytná nápravná opatření pro dosažení svých střednědobých rozpočtových cílů, a to zejména dochází-li ke zlepšování hospodářských podmínek, a tím se vyhnuly procyklickým politikám a dostaly se do pozice, která zajistí dostatečný prostor pro plné působení automatických stabilizátorů v průběhu daného cyklu dříve, než dojde k dalšímu ekonomickému poklesu.
For the remaining Member States, it is vital to take all the necessary corrective measures to achieve their medium-term budgetary objectives in particular if economic conditions improve, thus avoiding pro-cyclical policies and putting themselves in a position in which sufficient room for the full play of automatic stabilisers over the cycle is ensured prior to the next economic downturn.
V souladu se zprávou ECOFINu s názvem „Zlepšení provádění paktu o stabilitě a růstu“ schválenou Evropskou radou (22.–23. března 2005) by se střednědobý rozpočtový cíl měl pro jednotlivé členské státy lišit v závislosti na rozmanitosti stavu hospodářství a rozpočtu a jejich vývoje, jakož i na rozmanitosti fiskálního rizika s ohledem na udržitelnost veřejných financí, rovněž s ohledem na možné demografické změny.
In line with the Ecofin report ‘Improving the implementation of the Stability and Growth Pact’ endorsed by the European Council (22 and 23 March 2005), for individual Member States the medium-term budgetary objective should be differentiated according to the diversity of economic and budgetary positions and developments as well as of fiscal risk to the sustainability of public finances, also in the face of prospective demographic changes.
Požadavky paktu o stabilitě a růstu platné pro členské státy eurozóny platí rovněž pro členské státy ERM II.
The Stability and Growth Pact requirements applying to the euro area Member States also apply to ERM2 Member States.
Hlavní směr č. 1.
Guideline No 1.
S cílem zabezpečit hospodářskou stabilitu pro udržitelný růst, 1. v souladu s paktem o stabilitě a růstu, by členské státy měly respektovat své střednědobé rozpočtové cíle.
To secure economic stability for sustainable growth, 1. in line with the Stability and Growth Pact, Member States should respect their medium-term budgetary objectives.
Není-li tohoto cíle dosaženo, měly by členské státy přijmout veškerá nezbytná opatření pro jeho dosažení.
As long as this objective has not yet been achieved, they should take all the necessary corrective measures to achieve it.
Kromě toho je nezbytné, aby členské státy s nadměrným schodkem přijaly účinná opatření pro zajištění jeho neprodlené nápravy; 2. členské státy uvádějící schodky běžného účtu, u nichž existuje nebezpečí, že jejich stav není udržitelný, by se o nápravu těchto schodků měly snažit prováděním strukturálních reforem, které oživí vnější konkurenceschopnost, a případně by k jejich nápravě měly přispívat prostřednictvím fiskálních politik.
Furthermore, it is necessary that those Member States having an excessive deficit take effective action in order to ensure a prompt correction of excessive deficits, and 2. Member States posting current account deficits that risk being unsustainable should work towards correcting them by implementing structural reforms, boosting external competitiveness and, where appropriate, contributing to their correction via fiscal policies.
Viz rovněž integrovaný hlavní směr „Přispívat k dynamické a řádně fungující HMU“ (č. 6).
See also integrated guideline ‘To contribute to a dynamic and well-functioning EMU’ (No 6).
Zajistit dlouhodobou ekonomickou udržitelnost s ohledem na stárnoucí evropskou populaci
Safeguard long-term economic sustainability in the light of Europe’s ageing population
Dlouhodobá udržitelnost hospodářství Evropské unie je vážně ohrožena stárnoucí evropskou populací.
Europe’s ageing population poses serious risks to the long-term sustainability of the European Union economy.
Podle posledních odhadů bude v roce 2050 populace EU v produktivním věku (15–64) o 18 % nižší než v roce 2000 a počet obyvatel nad 65 let se zvýší o 60 %.
According to the latest projections, by 2050 the EU’s population of working age (15 to 64) will be 18 % lower than in 2000 and the number of people aged over 65 years will have increased by 60 %.
Vyplývají z toho nejen vyšší míry závislosti, avšak rovněž to znamená, že pokud nebudou nyní přijata opatření pro zajištění dlouhodobé fiskální udržitelnosti, mohlo by se s ohledem na zvýšení veřejných výdajů spojených se stárnoucí populací zvýšit dluhové zatížení a s ohledem na snížení populace v produktivním věku by mohlo dojít ke snížení potenciálního výkonu na obyvatele, a mohly by narůstat problémy s financováním systémů důchodového zabezpečení, sociálního pojištění a zdravotní péče.
This not only implies higher dependency ratios, it also means that, unless action is taken now to safeguard long-term fiscal sustainability, there could be an increased debt burden, due to the increase in the age-related public expenditure, and lower potential output per capita, due to the reduction in the working age population, and future difficulties financing the pension, social insurance and health care systems.
Členské státy by měly řešit hospodářské důsledky stárnoucí populace – v rámci zavedené trojrozměrné strategie pro řešení rozpočtových dopadů stárnutí populace – prostřednictvím udržování uspokojivého tempa snižování zadlužení a přijetím podpůrných opatření pro zvýšení míry zaměstnanosti a nabídky pracovních sil s cílem kompenzovat dopad budoucího snížení počtu osob v produktivním věku.
Member States should address the economic implications of ageing by, as part of the well-established three-pronged strategy for tackling the budgetary implications of ageing, pursuing a satisfactory pace of debt reduction and providing incentives to raise employment rates and increase labour supply so as to offset the impact of future declines in the number of persons of working age.
Bez ohledu na nedávné zvýšení na 63 % v roce 2003 ukazuje poměrně nízká míra zaměstnanosti, že Evropa má zásoby nevyužitých pracovních sil.
Notwithstanding the recent increase, to 63,0 % in 2003, the still relatively low employment rate indicates that Europe has a reservoir of unused labour.
Prostor pro další zlepšení je tedy značný, zejména mezi ženami a mladými a staršími pracovníky.
The scope for further improvements is thus considerable, notably amongst women, young and older workers.
V souladu s touto strategií je rovněž důležité modernizovat systémy sociální ochrany tak, aby byly finančně životaschopné, přičemž by poskytovaly podněty pro obyvatele v produktivním věku, aby se aktivně účastnili pracovního trhu, a zároveň zabezpečit, aby uvedené systémy splnily své cíle, pokud jde o přístup k nim a jejich přiměřenost.
In line with this strategy, it is also essential to modernise social protection systems so as to ensure that they are financially viable, providing incentives to the working age population to actively participate in the labour market, while at the same time ensuring that they fulfil their goals in terms of access and adequacy.
Zlepšeným vzájemným působením mezi systémy sociální ochrany a trhy práce lze zejména odstranit deformace a povzbudit prodlužování pracovního života s ohledem na vyšší pravděpodobnou délku života.
In particular, improved interaction between social protection systems and labour markets can remove distortions and encourage the extension of working lives against a background of increased life expectancy.
Hlavní směr č. 2.
Guideline No 2.