natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Tehdy nepanovala shoda v otázce úlohy ochrany (průmyslových) vzorů v souvislosti s tzv. „must match“ náhradními díly pro komplexní produkty; jinými slovy náhradními díly, které musí – co se týče jejich designu – přesně odpovídat dílům, jež nahrazují, aby mohly být používány.
There was a lack of agreement on the role of design protection in respect of ‘must match’ spare parts for complex products; in other words, spare parts which must, in order to be of use, exactly match in design the parts they are replacing.
Bylo tedy dosaženo kompromisu – tzv. „řešení freeze plus“.
A compromise —‘the freeze plus solution’ — was arrived at.
Proto článek 14 směrnice stanoví, že členské státy v tomto ohledu zachovají v účinnosti své stávající právní předpisy a tyto předpisy mohou změnit pouze způsobem vedoucím k liberalizaci trhu s náhradními díly.
As a result, Article 14 of the directive stipulates that Member States shall maintain their existing laws in this regard and may change those provisions only in a way that liberalises the spare parts market.
Některé členské státy tedy i nadále umožňují výrobcům vozidel, aby uplatňovali práva duševního vlastnictví u dílů „must match“ s cílem zabránit uvádění konkurenčních značek na trh.
Some Member States therefore continue to allow vehicle manufacturers to exercise intellectual property rights on must-match parts in order to prevent competing brands from being placed on the market.
Takové díly jsou běžně známy jako „captive parts“ (původní náhradní díly).
Such parts are commonly referred to as ‘captive parts’.
Směrnice 98/71/ES není jediným právním nástrojem EU, který se týká náhradních dílů.
Directive 98/71/EC is not the only EU legal instrument relating to spare parts.
Jedno z těchto ustanovení se týká omezení, která výhradním opravnám zabraňují, aby náhradní díly prodávaly nezávislým opravnám.
One of these provisions relates to restrictions that prevent authorised repairers from selling spare parts to independent repairers.
Toto ustanovení zajišťuje, že nezávislé opravny nejsou vyloučeny z trhů oprav a údržby z důvodu neschopnosti získat původní náhradní díly.
This clause ensures that independent repairers are not foreclosed from the repair and maintenance markets by an inability to obtain captive parts.
Komise v současnosti navrhuje převést toto ustanovení do nového nařízení o blokových výjimkách poté, co nařízení č. 1400/2002 v květnu 2010 pozbude platnosti.
The Commission is currently proposing to carry over this clause to a new block exemption regulation when Regulation (EC) No 1400/2002 expires in May 2010.
Komise je nicméně znepokojena skutečností, že uplatňování práv k (průmyslovým) vzorům a následné rozšíření původních náhradních dílů škodí hospodářské soutěži a zájmům spotřebitele.
The Commission is nonetheless concerned that the exercise of design rights and the consequent prevalence of captive parts is harmful to competition and to the consumer interest.
S cílem sjednat nápravu situace proto v září 2004 navrhla změnu stávajícího režimu (průmyslových) vzorů pro náhradní díly.
Therefore, in September 2004, it proposed an amendment to the current design regime for spare parts to remedy the situation.
Cílem návrhu směrnice Evropského parlamentu a Rady, kterou se mění směrnice 98/71/ES o právní ochraně (průmyslových) vzorů KOM(2004)582 v konečném znění. bylo dokončit vnitřní trh v oblasti ochrany (průmyslových) vzorů náhradních dílů.
The proposal for a directive of the Parliament and of the Council amending Directive 98/71/EC on the legal protection of designs COM(2004)582 final. aimed at completing the internal market for design protection of spare parts.
Návrh rovněž získal podporu Parlamentu.
The proposal has also received the support of the Parliament.
Členské státy se však v této otázce nemohou dohodnout.
Nevertheless, Member States are still unable to reach an agreement on the issue.
Do té doby, než bude dohody dosaženo, nemůže navrhovaná změna vstoupit v platnost a vnitřní trh v oblasti ochrany (průmyslových) vzorů náhradních dílů bude i nadále roztříštěn.
Until such an agreement is reached, the proposed amendment cannot enter into force and the fragmentation of the internal market for design protection of spare parts will continue.
Počet členských států, které liberalizovaly své trhy s náhradními díly, je v současnosti omezen na deset.
Currently, only 10 Member States have liberalised their spare parts markets.
Sedmnáct dalších států i nadále uplatňuje rozšíření ochrany (průmyslových) vzorů na náhradní díly.
Seventeen others continue to extend design protection to spare parts.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-5937/09
WRITTEN QUESTION E-5937/09
(7. prosince 2009)
(30 November 2009)
Předmět: Sdělení Evropské komise týkající se reformy evropského rozpočtu
Subject: Commission Communication on reforming the European budget
Má otázka směřuje k návrhu sdělení Evropské komise o reformě rozpočtu EU z 6. října 2009, který mám k dispozici a jehož obsah považuji za značně znepokojující.
The content of the proposed Commission Communication of 6 October 2009 on reforming the EU budget is deeply disturbing.
Z dokumentu vyplývá, že státy, jejichž HDP na hlavu bude vyšší než 75 % průměru EU, budou mít bez ohledu na vyspělost jednotlivých regionů šanci pouze na prostředky určené ke zvýšení konkurenceschopnosti a k rozvoji inovací, o které se však jednotliví žadatelé budou nově ucházet v celoevropské soutěži.
It appears from this document that states whose per capita GDP is over 75 % of the EU average will, without regard for the level of development of individual regions, have the chance only of funds specifically for increasing competitiveness and encouraging innovation, for which individual applicants will have to apply anew in a Europe-wide competition.
To by znamenalo naprostou revoluci v dosavadním systému organizace evropských fondů a způsobu čerpání, která by výrazně postihla středně vyspělé státy typu České republiky.
That would completely revolutionise the current system by which European funds are organised and the procedure for obtaining them, and would greatly affect intermediately developed states such as the Czech Republic.
Je tato konkrétní teze a dokument jako takový skutečně oficiální pozicí Evropské komise?
Is this specific proposition and document as such actually the official position of the European Commission?
Jsou hlavní obsahové parametry tohoto sdělení výsledkem zmocnění od Rady EU nebo Evropského parlamentu?
Are the main content points of this communication a result of the delegation of powers by the EU Council or the European Parliament?
S kým Evropská komise obsah tohoto dokumentu a jeho hlavní reformní teze konzultovala?
Whom did the Commission consult on the content of this document and its main reform proposals?
Jaká je přesně role předsedy EK Barrosa při přípravě tohoto dokumentu?
What exactly is the role of Commission President Barroso in the preparation of this document?
Odpověď pana Barrosa jménem Komise
Answer given by Mr Barroso on behalf of the Commission
(12. ledna 2010)
(12 January 2010)
Je politováníhodné, že v říjnu 2009 došlo ke zveřejnění pracovního dokumentu Komise bez toho, aby byl projednán nebo schválen na příslušné politické úrovni.
It was unfortunate that a Commission working paper was brought to public attention in October 2009 without having been discussed or validated at the appropriate political level.
Text obsažený v dokumentu měl výlučně interní povahu a obsahoval úvahy a možné scénáře určené pro vnitřní potřeby Komise.
The document was strictly an internal text presenting different reflections and alternative scenarios meant for the Commission's internal use.
Text nebyl oficiálním stanoviskem Evropské komise.
It did not present the official position of the European Commission.
Je zapotřebí uvést, že zveřejněný text nebyl výsledkem tohoto pověření.
It should be noted that the leaked text was not an outcome of this mandate.
Komise na žádost předsedy rozpočtového výboru EP rozhodla, že ke zveřejnění tohoto přezkumu dojde až v průběhu roku 2010 poté, co bude prodiskutována strategie EU do roku 2020.
Following the request from the Chairperson of the EP Budget Committee the Commission decided to postpone until later in 2010 the presentation of such a review, after the discussion of the EU strategy for 2020.
Komise uznává důležitost veřejných konzultací a jejich podíl na rozpočtové reformě a provádí rozsáhlou veřejnou konzultaci, v jejímž rámci obdržela téměř 300 příspěvků od zúčastněných subjektů na místní, regionální a vnitrostátní úrovni.
The Commission recognises the importance of public consultations and contributions to the budget reform and has carried out an extensive public consultation receiving almost 300 contributions from local, regional and national stakeholders.
Výsledek této konzultace bude podrobně prostudován a zohledněn v přezkumu rozpočtu, který předloží nová Komise, jež se ujme úřadu na začátku roku 2010.
The results of this consultation will be carefully studied and considered in the Budget Review that will be presented by the new Commission which will enter into office in early 2010.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-6603/09
WRITTEN QUESTION E-6603/09
(8. ledna 2010)
(8 January 2010)
Předmět: Bezpečný provoz přenosových soustav ohrožovaný nárazovou výrobou elektřiny z větrných elektráren
Subject: Safe operation of transmission systems at risk from surges in electricity generation by wind power farms
Dle oficiálního sdělení firmy ČEPS, a.s., která v České republice zajišťuje přenos elektrické energie, došlo na konci listopadu 2009 k provozním problémům.
According to official information released by ČEPS, a.s., which is responsible for the transmission of electrical energy in the Czech Republic, operational problems were encountered at the end of November 2009.
Přenosová soustava byla v tomto období provozována na hranici bezpečného provozu.
At that time the transmission system was operating close to its safety limits.
Tuto situaci způsobila nárazově zvýšená výroba elektrické energie ve větrných elektrárnách na severu Německa a následné přetoky elektřiny z Německa a Polska do české sítě.
This situation was caused by the surge in electricity generation in wind power farms in northern Germany and the ensuing electricity overflow from Germany and Poland to the Czech network.
Náklady na přizpůsobení se těmto nárazovým situacím při přeshraničních přetocích elektřiny přitom nese ten provozovatel, který problém nezpůsobil, a přenášejí se až na konečného zákazníka.
The costs of adapting to such surge situations in cross-border electricity overflows have, however, to be borne by operators who did not cause the problem and are passed on the end consumer.
Dosud neexistuje žádný mechanismus, který by náklady vyvolané takovými situacemi kompenzoval.
There is as yet no system in place for paying compensation for the costs incurred to deal with such situations.
Je si Evropská komise vědoma toho, že na evropském trhu s elektřinou neexistuje mechanismus pro kompenzaci nákladů způsobených nárazovou výrobou a následnými přetoky přes hranici těm provozovatelům, kteří ji nezpůsobili?
Is the Commission aware that there is no mechanism on the European electricity market for paying compensation for the costs arising from surges in electricity generation and the consequent cross-border overflows to operators who did not cause the surge in generation?
Hodlá Evropská komise navrhnout v tomto směru nějaká řešení?
Does the Commission intend to propose some ways out of this situation?
Pokud ano, jaká?
If so, what exactly?
Odpověď Günthera Oettingera jménem Komise
Answer given by Mr Oettinger on behalf of the Commission
(5. března 2010)
(5 March 2010)
Evropská elektrizační soustava prochází významnou přeměnou s tendencí ke stále většímu podílu výroby energie z obnovitelných energetických zdrojů a navíc v menších zařízeních (tzv. distribuovaná výroba energie).
Europe's power system is undergoing a significant transformation with a trend towards power generation increasingly based on renewable energy sources and more, smaller installations (‘distributed generation’).
Tento vývoj ovlivňuje více skutečností, zejména potřeba snižovat emise skleníkových plynů a látek znečišťujících ovzduší vypouštěných z elektráren a také potřeba zvýšit bezpečnost dodávek a snížit riziko plynoucí z kolísajících cen energie snížením závislosti na dovážené energii a větším spoléháním se na vlastní zdroje.
The development is driven by many factors, including notably the need to reduce greenhouse gas and air pollutant emissions from power stations as well as the need to increase security of supply and reduce exposure to energy price volatility by reducing dependency on imported energy and relying more on indigenous resources.
Vnitrostátní programy podpory obnovitelných zdrojů energie jsou pro umožnění tohoto vývoje rozhodující tím, že zajišťují ekonomickou životaschopnost nových forem výroby energie do doby, než se stanou konkurenceschopnými.
National support schemes for renewable energy play a key role in enabling this development by securing economic viability for new forms of power generation until they become competitive.
Výsledkem těchto postupných změn ve složení zdrojů pro výrobu energie včetně jejich zeměpisného rozmístění je, že se mění i charakter toků energie a obecně požadavky na sítě, které spojují elektrárny jak mezi sebou navzájem, tak se spotřebiteli.
As a result of the gradual changes in the ‘fleet’ of generation sources, including its geographical distribution, the patterns of power flows and, more generally, requirements to the networks that connect power stations with each other and with consumers, also change.
V důsledku toho se objevují nové problémy a změny ve způsobu, kterým je nutno sítě provozovat a rozvíjet.
This gives rise to new challenges and changes in the way networks must be operated and developed.
Takzvané „kruhové toky“ („ loop flows “) zmíněné v dotazu jsou jedním z příkladů těchto problémů.
The so-called ‘loop flows’ referred to in the question is one example of such a challenge.
Úkolem provozovatelů systémů je zajistit bezpečný provoz sítí i při zvyšujícím se podílu energie získané z větru v systému.
It is the task of system operators to ensure the safe operation of networks also with increasing penetration of wind energy in the system.
Ze zkušeností získaných ve Španělsku a Dánsku vyplývá, že systémy lze bezpečně provozovat dokonce i v době, kdy energie získaná z větru představuje více než 50 % celkové vnitrostátní spotřeby.
Experience from Spain and Denmark shows that systems can be safely operated even in hours where wind energy provides more than 50 % of total national consumption.
Avšak jak bylo uvedeno výše, bude ve stále větší míře nutno provádět změny ve způsobu, jakým jsou provozována a rozvíjena zařízení, sítě a trhy.
However, as stated above, changes will increasingly be required in the way installations, networks and markets operate and develop.
Komise tyto změny podporuje mnoha způsoby – prostřednictvím právních předpisů, spolufinancováním infrastrukturních projektů a podporou výzkumu, předvádění a inovací, které řeší integraci energie získané z větru do evropských elektrických přenosových soustav.
The Commission encourages such changes in many ways — through legislation, through co-funding of infrastructure projects and through supporting research, demonstrations and innovations addressing the integration of wind energy in the European electricity grids.
Komise podporuje zejména Evropský strategický plán pro energetické technologie (SET), jehož cílem je urychlit vývoj a uvádění nákladově efektivních nízkouhlíkových technologií do provozu http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm. .
In particular, the Commission is promoting the Strategic Energy Technologies (SET) Plan to accelerate the development and deployment of cost-effective low-carbon technologies http://ec.europa.eu/energy/technology/set_plan/set_plan_en.htm .
Uvedený plán SET zahrnuje evropské průmyslové iniciativy v oblasti energie získané z větru a elektrických přenosových soustav, které by měly být zahájeny koncem roku 2010.
This SET Plan includes European Industrial Initiatives on wind energy and on the electricity grids, which are expected to be launched later in 2010.
Kromě toho mezi konkrétní činnosti spolufinancované ze 7. rámcového programu patří projekty Tradewind http://www.trade-wind.eu/. , Respond http://www.respond-project.eu/. a EWIS http://www.wind-integration.eu/. , z nichž se zejména posledně jmenovaný zabývá otázkou kruhových toků.
In addition, particular activities co-financed under the 7th Framework Programme include the Tradewind http://www.trade-wind.eu/ , Respond http://www.respond-project.eu/ and EWIS http://www.wind-integration.eu/ projects, of which the latter in particular considers the issue of loop flows.
Členské státy rovněž učiní potřebné kroky pro urychlení schvalovacích postupů pro infrastrukturu distribuční soustavy a pro koordinaci schvalování infrastruktury distribuční soustavy se správními a plánovacími postupy.“
Member States shall also take appropriate steps to accelerate authorisation procedures for grid infrastructure and to coordinate approval of grid infrastructure with administrative and planning procedures.’
Proměnlivost výroby energie z větru je v první řadě řešena provozovatelem přenosové soustavy, k jehož síti jsou větrné zdroje energie připojeny.
The variability of wind generation is in the first place managed by the Transmission System Operator to whose network the wind power is connected.
Avšak z důvodu vlastností vzájemně propojených („ meshed “) přenosových soustav se změny v charakteru výroby energie projevují ve všech částech sítě.
However, by the nature of the meshed transmission systems, changes in the generation patterns are felt in all parts of the network.
To platí pro veškerou výrobu energie, nicméně je pravdou, že tento problém se zvětšuje s rostoucím podílem energie získané z větru z důvodu její proměnlivosti.
This is the case for all generation but it is true that the challenge increases with increasing wind power due to its variable nature.
Pro lepší zvládnutí těchto problémů se plánují a realizují významná zlepšení.
In order to better cope with these challenges, significant improvements are being planned and implemented.
Jako příklady lze uvést první desetiletý plán rozvoje sítě vypracovaný provozovateli přenosových soustav, přechod na tzv. systémy přeshraniční alokace přenosových kapacit na základě toků (které dokáží lépe zohlednit proměnlivý charakter výroby energie) a práce na evropském vyrovnávacím trhu.
The first 10‑year network development plan prepared by the Transmission System operators, a move to so-called flow-based cross-border capacity allocation systems (which can better take into account volatility of generation pattern) and work on the European balancing market are examples of these.
Pokud jde o kompenzace provozovatelům soustav za tranzitní toky, Komise v současné době připravuje přijetí nařízení Komise, které stanoví pokyny pro zřízení mechanismu kompenzací provozovatelům přenosových soustav za náklady na umožnění přeshraničních toků elektrické energie a společný regulační přístup k účtování poplatků za přenos http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/cross-border_committee_en.htm. .
In terms of compensation to system operators for transit flows, the Commission is currently preparing the adoption of a Commission Regulation laying down guidelines establishing a mechanism for the compensation of transmission system operators for the costs of hosting cross-border flows of electricity and a common regulatory approach to transmission charging http://ec.europa.eu/energy/gas_electricity/cross-border_committee_en.htm .
Doposud se tyto kompenzace uskutečňovaly na základě dobrovolných dohod mezi provozovateli evropských přenosových soustav, ale Komise očekává, že tento přístup nebude nadále dostačující.
Until now such compensation has taken place on the basis of voluntary arrangements between the European Transmission System operators, but the Commission expects that this approach is unlikely to continue to be adequate.
Odpověď komisaře Fülleho jménem Komise
Answer given by Mr Füle on behalf of the Commission
(24. února 2011)
(24 February 2011)
Komise o tomto případu ví, ale nemá o něm ani o údajných pachatelích žádné další informace, neboť tento případ vyšetřují donucovací orgány.
The Commission is aware of this case but does not have further information about the case or alleged perpetrators, as this issue is under investigation by law enforcement authorities.
Jak se uvádí ve směrnici 2010/53/EU http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0053:CS:NOT , proti obchodování s orgány lze nejlépe bojovat tím, že se posílením transplantačního systému zvýší množství dostupných orgánů, přičemž se zachová jejich jakost a bezpečnost.
As indicated in Directive 2010/53/EU http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:32010L0053:EN:NOT , the best way of fighting organ trafficking is to increase the number of available organs by strengthening transplantation systems while securing their quality and safety.
Přestože tato směrnice přímo neřeší otázku obchodování s orgány, zřízením příslušných orgánů a zavedením povolení činností a systémů sledovatelnosti nepřímo přispěje k boji proti této formě trestné činnosti.
While the issue of organ trafficking is not directly addressed, the directive, through the establishment of Competent Authorities, the authorisation of activities and systems of traceability will indirectly contribute to combating this form of criminality.
Směrnice 2010/53/EU dodržuje základní práva a ctí zásady obsažené zejména v Listině základních práv Evropské unie.
Directive 2010/53/EU, respects fundamental rights and observes the principles enshrined in particular in the Charter of Fundamental Rights of the European Union.
V souladu s uvedenou listinou a s přihlédnutím k Úmluvě o lidských právech a biomedicíně by měly být programy pro transplantaci orgánů založeny na zásadách dobrovolného a bezplatného darování, altruismu dárce a solidaritě mezi dárcem a příjemcem a měly by současně zajistit anonymitu zemřelého dárce a příjemce/ů.
In line with the Charter and to take account of the Convention on human rights and biomedicine, organ transplantation programmes should be founded on the principles of voluntary and unpaid donation, altruism of the donor and solidarity between donor and recipient, while ensuring anonymity of the deceased donor and the recipient(s).
Kromě toho, jak zdůrazňuje strategie rozšíření z listopadu 2010, Komise podporuje Kosovo Podle rezoluce Rady bezpečnosti OSN 1244/1999. na jeho cestě k EU v souladu s evropskou perspektivou tohoto regionu.
Moreover, as outlined in the Enlargement Strategy of November 2010, the Commission supports Kosovo's Under UNSCR 1244/1999. progress towards the EU, in line with the European perspective of the region.
Komise vítá konkrétní kroky k řešení závažné trestné činnosti v Kosovu.
The Commission welcomes concrete steps tackling serious crime in Kosovo.
Komise bude nadále pomáhat Kosovu při sbližování jeho právních předpisů s evropskými normami.
The Commission will continue assisting Kosovo in aligning its legislation with European standards.
Rovněž bude pokračovat prostřednictvím dialogu v rámci procesu stabilizace a přidružení v podpoře právního státu a činností vedoucích k účinnému vyšetřování a usvědčování různých forem závažné trestné činnosti, včetně obchodování s orgány.
It will also continue, in the scope of the Stabilisation and Association Process Dialogue, promoting the rule of law and activities leading to efficient investigations and convictions of various forms of serious crime, including organ trafficking.
Otázka k písemnému zodpovězení E-010348/2010
Question for written answer E-010348/2010
článek 117 jednacího řádu
Rule 117
(14. prosince 2010)
(14 December 2010)
Předmět: Komunikační strategie - „Na cestě k Aktu o jednotném trhu“
Subject: Communication strategy — ‘Towards the Single Market Act’
Evropská komise dne 27. října představila plán nového evropského „Aktu pro jednotný vnitřní trh EU“ (KOM(2010) 608 v konečném znění).
On 27 October 2010 the Commission presented its plans for a new European Act for a single internal EU market (COM(2010)608 final).