natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vzhledem k tomu, že Lisabonská smlouva představila nový ústavní rámec institucionální transparentnosti EU tím, že zavedla jasné základní právo na přístup k dokumentům orgánů, institucí, úřadů a agentur EU s cílem dosáhnout otevřené, efektivní a nezávislé evropské správy (článek 298 SFEU); vzhledem k tomu, že toto právo, které Smlouva přiznává nejen občanům Unie, ale i každé fyzické či právnické osobě usazené v některém z členských států, jež však musí být využíváno v souladu s obecnými zásadami a omezeními (na ochranu určitých veřejných a soukromých zájmů), která jsou stanovena předpisy přijatými Evropským parlamentem a Radou (článek 15 SFEU),
whereas the Lisbon Treaty introduced a new constitutional framework of EU institutional transparency, with a view to an open, efficient and independent European administration (Article 298 TFEU), by establishing a firm fundamental right of access to documents of EU institutions, bodies, offices and agencies; whereas this right is afforded by the Treaty not only to EU citizens but also to any natural or legal person residing in a Member State, and should be exercised in compliance with the general principles and limits (set with a view to protecting certain public or private interests) laid down by the regulations adopted by the European Parliament and the Council (Article 15 TFEU),
vzhledem k tomu, že nyní obecně platí, že přístup k legislativním dokumentům by měl být umožněn v plném rozsahu, kdežto výjimky ohledně nelegislativních dokumentů by měly být zúženy, a vzhledem k tomu, že tyto dva přístupy by se neměly vzájemně narušovat,
whereas it is now a general rule that access to legislative documents should be fully provided, while exceptions regarding non-legislative documents should be narrowed, and whereas the two approaches should not undermine each other,
vzhledem k tomu, že transparentnost je zásadní součástí participativní demokracie, která je doplňkem zastupitelské demokracie, na níž je založeno fungování Unie, což výslovně uvádí články 9–11 SEU, a která občanům umožňuje podílet se na rozhodování a vykonávat veřejnou kontrolu, čímž je zajištěna legitimita demokratického politického systému,
whereas transparency is an essential part of participatory democracy, being complementary to representative democracy, on which the functioning of the Union is based, as explicitly stated in Articles 9-11 TEU, allowing the citizen to participate in decision-making and to exercise public scrutiny, and thus ensuring the legitimacy of a democratic political system,
vzhledem k tomu, že občané požadují více demokracie, transparentnosti a otevřenosti orgánů a politických aktérů a odhodlanější boj proti korupci; vzhledem k tomu, že přístup k dokumentům a informacím je jedním ze způsobů, jak zajistit zapojení občanů do demokratického procesu a prevenci i boj proti korupci,
whereas citizens are calling for more democracy, transparency, openness of institutions and of political actors and a stronger fight against corruption; whereas access to documents and information is one of the ways to make sure citizens can be involved in the democratic process and that corruption is prevented and fought,
vzhledem k tomu, že se EU navíc postupně vystavuje riziku, že se stane cílem kritiky občanů za neustálý nedostatek transparentnosti, otevřenosti a přístupu k dokumentům a informacím, což dokazuje neschopnost přijmout nové nařízení o právu na přístup k dokumentům, protože Komise odmítla přijmout pozměňovací návrhy Parlamentu a členské státy neprojevily ochotu občanům a Parlamentu zpřístupnit své dokumenty, diskuse a úvahy,
whereas furthermore the EU progressively risks to become the target of criticism because of the continuous lack of transparency, openness and access to documents and information for citizens, as demonstrated by the impossibility to adopt a new Regulation on the right of access to documents, due to the Commission refusal to accept Parliament's amendments and Member States' unwillingness to open up their documents, discussions and deliberations to citizens and the Parliament,
vzhledem k tomu, že na úrovni EU je třeba přijmout další a přísnější opatření proti korupci, aby se zajistila odolnost orgánů EU vůči tomuto jevu, a to na všech úrovních a všude, a vzhledem k tomu, že Parlament by se měl poučit z nedávných negativních zkušeností a vytvořit pravidla pro styky poslanců EP a zaměstnanců Parlamentu s lobbyisty a zájmovými skupinami, která budou rovněž zahrnovat pravidla, jež zvýší transparentnost,
whereas further and more stringent measures against corruption should be taken at EU level to ensure that EU institutions are immune from it, at all levels and everywhere, and whereas Parliament should learn from recent negative experiences by drawing up rules, including rules providing for enhanced transparency, on the relations of MEPs and Parliament's staff with lobbyists and interest groups,
vzhledem k tomu, že v zájmu zaručení odpovědnosti a legitimnosti demokratického politického systému mají občané právo vědět, jak jednají jejich zástupci po svém zvolení či jmenování do veřejných orgánů nebo při zastupování členských států na evropské či mezinárodní úrovni (zásada odpovědnosti), jak probíhá proces rozhodování (včetně dokumentů, pozměňovacích návrhů, harmonogramu, zúčastněných aktérů, odevzdaných hlasů, atd.) a jak se přidělují a vynakládají veřejné prostředky a s jakými výsledky (zásada sledovatelnosti finančních prostředků),
whereas, in order to guarantee the accountability and legitimacy of a democratic political system, citizens have a right to know how their representatives act, once elected or appointed to public bodies or representing the Member States at European or international level (principle of accountability), how the decision-making process works (including documents, amendments, timetable, players involved, votes cast, etc), and how public money is allocated and spent, and with what results (principle of traceability of funds),
vzhledem k tomu, že stávající nařízení (ES) č. 1049/2001 neposkytuje jasná vymezení několika významných otázek, jako je právo veta členských států, omezení „prostoru k úvahám“, jasná a úzká definice výjimek, klasifikace dokumentů a rovnováha mezi transparentností a ochranou údajů,
whereas the current Regulation (EC) No 1049/2001 does not provide clear definitions of several important issues, such as Member States' veto right, limitations of the ‘space to think’, clear and narrow definition of the exceptions, classification of documents, and equilibrium between transparency and data protection,
vzhledem k tomu, že vstupem Lisabonské smlouvy v platnost získala EU nové pravomoci v oblasti trestního práva (články 82 a 83 SFEU) a policejní spolupráce; vzhledem k tomu, že tyto nové pravomoci by se mohly dotknout základních lidských práv a zdůrazňují nutnost, aby legislativní postup byl otevřenější,
whereas with the entry into force of the Lisbon Treaty the EU acquired new competences in the fields of criminal law (Articles 82 and 83 TFEU) and police cooperation; whereas such new competences could affect basic human rights and highlight the need for a more open legislative procedure,
vzhledem k tomu, že článek 15 SFEU a článek 42 Listiny základních práv zaujímají neurčitý přístup k pojmu „dokument“, který zahrnuje informace bez ohledu na použitý nosič,
whereas Article 15 TFEU and Article 42 of the Charter of Fundamental Rights introduce a broad notion of the term ‘document’ which covers information whatever its medium of storage,
vzhledem k tomu, že uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001 není jednotné, protože statistiky prokazují rozdíly mezi jednotlivými orgány; vzhledem k tomu, že kvantitativní údaje o uplatňování nařízení (ES) č. 1049/2001 orgány EU uvedené ve výročních zprávách za rok 2009 naznačují obecný pokles počtu případů a podílu odepření přístupu k dokumentům na 12 % 9 % v roce 2010.
whereas the application of Regulation (EC) No 1049/2001 is not uniform as statistics show a variation between different institutions; whereas quantitative data contained in the Annual Reports for 2009 in relation to the application of Regulation (EC) No 1049/2001 by the EU institutions suggest a general decrease in the number and rate of refusals, to 12 % 9 % in 2010.
(16 % v roce 2008) u Parlamentu (33 případů), 22,5 % 36,1 % bez částečně zveřejněných dokumentů.
(16 % in 2008) in Parliament (33 cases), 22.5 % 36.1 % without the partially disclosed documents.
(28 % v roce 2008) u Rady (2254 případů) a 11,65 % (13,99 % v roce 2008) u Komise (589 případů); ačkoli se důvody pro odepření přístupu mezi jednotlivými orgány v roce 2009 lišily, jednou z nejvíce využívaných výjimek byla ochrana rozhodovacího procesu (Parlament (39,47 % 37 % v roce 2010.
(28 % in 2008) in the Council (2254 cases) and 11.65 % (13.99 % in 2008) in the Commission (589 cases), while reasons for refusal varied among EU institutions in 2009, one of the most used exceptions being the protection of the decision-making process (Parliament (39.47 % 37 % in 2010.
), Rada (39,2 % u původních žádostí) 33 % v roce 2010 v případě původních žádostí.
), Council (39.2 % for initial applications) 33 % in 2010 for initial applications.
a Komise (26 %) Mezi další hlavní důvody v roce 2009 patřila následující hlediska: v případě Evropského parlamentu se jednalo o ochranu soukromí (26 %) a ochranu cílů inspekce, vyšetřování a auditu (15 %), v případě Rady (původní žádosti) se jednalo o ochranu veřejných zájmů, pokud jde o mezinárodní vztahy (22,7 %), veřejnou bezpečnost (5,6 %) a obranné a vojenské záležitosti (3,5 %) a v případě Komise (původní žádosti) se jednalo o ochranu inspekcí (27,6 %) a obchodních zájmů (13,99 %).
, and Commission (26 %)) Other main reasons in 2009 were: for the European Parliament the protection of privacy (26 %) and protection of the purpose of inspections, investigations and audits (15 %), for the Council (initial applications) the protection of public interests as regards international relations (22.7 %), public security (5.6 %), and defence and military matters (3,5 %), and for the Commission (initial applications) the protection of inspections (27.6 %) and of commercial interests (13,99 %).
vzhledem k tomu, že Tribunál ve věci
whereas the General Court in the case
Rozsudek ze dne 7. června 2011 ve věci T-471/08,
Judgment of 7 June 2011 in case T-471/08,
zrušil rozhodnutí Evropského parlamentu, v němž se odepírá přístup ke zprávě útvaru interního auditu ze dne 9. ledna 2008 nazvané „Audit příspěvků na parlamentní asistenci“,
annulled the decision of the European Parliament refusing access to an Internal Audit Service report of 9 January 2008 entitled ‘Audit of the Parliamentary Assistance Allowance’,
vzhledem k tomu, že co se týče citlivých dokumentů, v roce 2009 Komise a Parlament do svých rejstříků neuložily žádné takové dokumenty, zatímco Rada uložila 157 citlivých dokumentů klasifikovaných jako „CONFIDENTIEL UE“ či „SECRET UE“ ze 445 takto klasifikovaných dokumentů,
whereas, as regards sensitive documents, in 2009 the Commission and Parliament did not enter any such documents in their registers, while the Council entered 157 sensitive documents classified ‘CONFIDENTIEL UE’ or ‘SECRET UE’ out of 445 documents classified in that way,
vzhledem k tomu, že mezinárodní dohody mají v právním řádu EU stejné právní účinky jako vnitřní právní předpisy EU, a vzhledem k tomu, že veřejnost by měla být o mezinárodních dohodách informována a měla by mít přístup k dokumentům s nimi spojeným,
whereas international agreements have legal effects in the EU legal order similar to those of EU internal legislation, and whereas the public should be informed of the international agreements and be granted access to documents relating to them,
vzhledem k tomu, že nařízení (ES) č. 1049/2001 stanoví povinnost orgánů zvážit částečný přístup k dokumentu v případě, že se výjimka vztahuje pouze na jeho části; vzhledem k tomu, že pokud je umožněn částečný přístup, je často nepřiměřeně omezený pouze na název a úvodní odstavce, ale k jeho zásadním částem je odpírán přístup,
whereas Regulation (EC) No 1049/2001 establishes an obligation for the institutions to consider partial access to a document if only some parts of it are covered by an exception; whereas the partial access granted is often unduly limited and only extends to the title or the introductory paragraphs of the documents, while access to the substantive paragraphs is denied,
vzhledem k tomu, že článek 41 Listiny základních práv stanoví „právo každého na přístup ke spisu, který se jej týká, při respektování oprávněných zájmů důvěrnosti a profesního a obchodního tajemství“; a vzhledem k tomu, že v uplatňování tohoto práva stále existují vážné nedostatky, což vytváří tlak na uplatňování pravidel veřejného přístupu, aby bylo dosaženo přístupu k osobní složce,
whereas Article 41 of the Charter of Fundamental Rights establishes ‘the right of every person to have access to his or her file, while respecting the legitimate interests of confidentiality and of professional and business secrecy’; and whereas serious gaps in the implementation of this right persist, which creates pressure to invoke rules of public access to gain access to one's own file,
vzhledem k tomu, že článek 15 SFEU výslovně stanoví povinnost všech orgánů, institucí a jiných subjektů jednat „co nejotevřeněji“; vzhledem k tomu, že tato povinnost se vztahuje i na výbory, které jsou nápomocné Komisi při plnění jejích povinností; vzhledem k tomu, že tato povinnost není dodržena v pravidlech standardního postupu výborů Komise, která stanoví, že všechna jednání ve výborech a dokumenty spojené s postupem projednávání ve výborech mají být důvěrné,
whereas Article 15 TFEU establishes a clear obligation for all Union institutions, bodies, offices and agencies to ‘conduct their work as openly as possible’; whereas this obligation also applies to the committees assisting the Commission in its duties; whereas this obligation is not respected in the Commission's standard rules of procedure for committees, which stipulate that all committee discussions and documents relating to ‘comitology’ procedures are to be confidential;
připomíná, že transparentnost je obecným pravidlem a vstupem Lisabonské smlouvy v platnost (a s ním souvisejícím nabytím právně závazného charakteru Listiny základních práv EU) se stala právně závazným základním právem občana a že veškerá rozhodnutí, která odpírají přístup k dokumentům, se musí zakládat na jasně a striktně vymezených výjimkách, které budou přiměřeně odůvodněné a řádně opodstatněné, čímž se občanům umožní pochopit dané zamítnutí a účinně využít opravné právní prostředky, jež jsou jim k dispozici;
Recalls that transparency is the general rule and that with the Lisbon Treaty (and accordingly, with the acquisition of binding legal force for the EU Charter of Fundamental Rights) it became a legally binding fundamental right of the citizen, so that any decisions denying access to documents must be based on clearly and strictly defined exceptions founded on sound arguments and reasonably explained , allowing citizens to understand the denial and to use the legal remedies available to them effectively;
domnívá se, že EU by měla zaujímat přední místo a být vzorem institucionální transparentnosti a moderní demokracie jak pro členské státy, tak pro třetí země;
Considers that the EU should stand at the forefront, providing a model of institutional transparency and modern democracy for the Member States as well as for third countries;
připomíná, že transparentnost je nejlepší způsob, jak předcházet korupci, podvodům, střetům zájmů a špatnému řízení;
Recalls that transparency is the best way to prevent corruption, fraud, conflicts of interest and mismanagement;
vyzývá všechny orgány, instituce a jiné subjekty EU, včetně nově zřízené Evropské služby pro vnější činnost, aby neprodleně a v plném rozsahu uplatňovaly nařízení (ES) č. 1049/2001, jak vyžadují Smlouvy, a aby v tomto ohledu zveřejňovaly výroční zprávy, jak požaduje článek 17 nařízení (ES) č. 1049/2001;
Calls on all the EU institutions, bodies, offices and agencies, including the newly created European External Action Service, to immediately and fully apply Regulation (EC) No 1049/2001 as required by the Treaties, and to publish in that regard an annual report as required by Article 17 of Regulation (EC) No 1049/2001;
o stanoviskách právních služeb vypracovaných v rámci legislativního postupu; znovu potvrzuje, že zákonodárce se musí zabývat problémy zdůrazněnými judikaturou Soudního dvora a překonávat je, přičemž bude plně a rozsáhleji provádět právo na přístup k dokumentům v duchu nových úprav Smluv, které jasně stanoví základní právo na přístup k dokumentům;
judgment on legal service opinions drafted in the framework of the legislative process; reaffirms that the legislator must address and overcome the problems highlighted by the Court of Justice jurisprudence and implement the right to access to documents fully and more extensively, in the spirit of the new Treaty modifications which clearly establish a fundamental right of access to documents;
domnívá se, že je nezbytné přezkoumat nařízení (ES) č. 1049/2001 tak, aby byla ujasněna některá jeho ustanovení, aby obsahovalo jednoznačně definované a úzce vymezené výjimky a aby se zajistilo, že tyto výjimky nebudou omezovat transparentnost, již slibují Smlouvy; zastává názor, že revidované znění by mělo posílit právo na přístup k dokumentům, aniž by byly jakkoli sníženy stávající normy ochrany tohoto práva, a zohlednit judikaturu Soudního dvora; v této souvislosti zdůrazňuje, že revidované nařízení by mělo být jednoduché a přístupné občanům, aby měli možnost účinně uplatňovat svá práva;
Considers it necessary to revise Regulation (EC) No 1049/2001 in order to clarify some of its provisions, precisely define and narrow its exceptions and ensure that these exceptions do not undermine the transparency granted by the Treaties and the Charter; sees that this revision should strengthen the right of access to documents, without in any way reducing the existing standards for the protection of that right, and take into consideration the case-law of the Court of Justice; stresses in this context that the revised Regulation should be simple and accessible to citizens, to enable them to effectively use their right;
domnívá se, že návrh Komise na změnu nařízení (ES) č. 1049/2001 z roku 2008 nezvyšuje úroveň transparentnosti v Unii na míru požadovanou Lisabonskou smlouvou a že mnohé pozměňovací návrhy Komise ve skutečnosti stávající úroveň transparentnosti naopak snižují; domnívá se, že zejména pozměňovací návrh Komise k článku 3, který ve srovnání se současným stavem výrazným způsobem zužuje definici slova „dokument“ , je v rozporu s Lisabonskou smlouvou; vyzývá Komisi, aby předložila revidovaný návrh přezkumu nařízení (ES) č. 1049/2001, jenž by plně zohlednil požadavky na větší transparentnost zakotvené v Lisabonské smlouvě, stanovené v judikatuře Soudního dvora a vyjádřené v dosavadní práci Parlamentu;
Considers that the Commission's proposal of 2008 for amending Regulation (EC) No 1049/2001 does not improve the Union's transparency to the level required by the Lisbon Treaty but, on the contrary, that many of the amendments proposed by the Commission actually reduce the existing level; in particular, considers that the amendment which the Commission proposed to Article 3, which substantially restricts the definition of ‘document’ in comparison with the status quo, is contrary to the Lisbon Treaty; calls on the Commission to present a revised proposal for a revision of Regulation (EC) No 1049/2001 which would take full account of the requirements for greater transparency enshrined in the Lisbon Treaty, stated in the case-law of the Court of Justice and expressed in the previous work of Parliament;
připomíná, že Soudní dvůr ve věci
Recalls that the Court of Justice clarified in the case
(věc C-64/05 P) Rozsudek ze dne 18. prosince 2007 ve věci C-64/05 P,
(case C-64/05 P) Judgment of 18 December 2007 in case C-64/05 P,
objasnil, že členské státy nemají absolutní právo veta, pokud jde o dokumenty, které z nich pochází, ale pouze možnost využít postup konzultace, jehož cílem je potvrdit, že žádný z důvodů pro výjimku z práva na přístup k dokumentům stanovených nařízením (ES) č. 1049/2001 nelze uplatnit
that Member States do not have an absolute veto right regarding documents originating from them, but only the possibility of a consultation procedure, the purpose of which is to assess whether or not an exception to access to documents set out in Regulation (EC) No 1049/2001 is applicable
; domnívá se, že je třeba provést vyjasnění právních předpisů, aby se zajistilo správné uplatňování této judikatury, a zabránilo se tak neustále přetrvávajícím zpožděním a sporům, jak dokládá věc
; considers that a legislative clarification is needed in order to ensure the correct application of this case-law so as to avoid the persisting delays and controversies, as shown by the
Rozsudek ze dne 13. ledna 2011 ve věci T-362/08,
case Judgment of 13 January 2011 in case T-362/08,
připomíná, že článek 9 nařízení (ES) č. 1049/2001 o citlivých dokumentech je kompromisem, který po vstupu Lisabonské smlouvy v platnost již neodráží nové ústavní a právní povinnosti;
Recalls that Article 9 of Regulation (EC) No 1049/2001 on sensitive documents is a compromise that does not reflect any more the new constitutional and legal obligations after the Lisbon Treaty;
zdůrazňuje, že klasifikace dokumentů má přímý dopad na právo občanů na přístup k dokumentům; připomíná, že stávající klasifikační systém funguje pouze na základě interinstitucionálních dohod a bývá často využíván k označování dokumentů příliš vysokým stupněm utajení; vyzývá, aby společná klasifikační pravidla byla vypracována v podobě nařízení;
Stresses that classification of documents directly affects the citizen's right of access to documents; recalls that the current system of classification functions only on the basis of interinstitutional agreements and is prone to over-classification; calls for common rules of classification in the form of a regulation;
vyzývá zejména Radu, aby Parlamentu umožnila plný přístup k utajeným dokumentům souvisejícím s mezinárodními dohodami, jak stanoví článek 218 SFEU, i k utajeným dokumentům spojeným s postupy hodnocení EU, aby se tak zabránilo interinstitucionálním problémům, k nimž došlo např. v souvislosti s přistoupením EU k Evropské úmluvě o lidských právech, s schengenským hodnocením týkajícím se Bulharska a Rumunska, s obchodní dohodou proti padělání (ACTA) nebo s dialogem o lidských právech mezi EU a Čínou;
Calls especially on the Council to grant Parliament full access to classified documents connected with international agreements, as provided for by Article 218 TFEU, as well as classified documents connected with EU evaluation procedures, to avoid interinstitutional problems such as were encountered, for example, in connection with the EU's accession to the ECHR, the Schengen evaluation on Bulgaria and Romania, the Anti-Counterfeiting Trade Agreement (ACTA) and the EU-China human rights dialogue;
zdůrazňuje významnou úlohu, kterou hrají řádná klasifikační pravidla při seriózní interinstitucionální spolupráci; v tomto ohledu vítá interinstitucionální dohody o klasifikaci a přístupu k dokumentům, přestože nemohou nahradit náležitý právní základ; v této souvislosti vyzývá Radu a Evropskou službu pro vnější činnost, aby si vzaly za vzor novou interinstitucionální dohodu mezi Parlamentem a Komisí a urychleně s Parlamentem uzavřely obdobnou dohodu;
Stresses the important role of proper classification rules for sincere interinstitutional cooperation; welcomes in that regard interinstitutional agreements on classification and access to documents, although they cannot replace a proper legislative basis; calls in this context on the Council and the European External Action Service to follow the model of the new IIA between Parliament and the Commission and to conclude a similar agreement with Parliament as a matter of urgency;