natgillin/translations-raw huggingface dataset:
upozorňuje na obrovský potenciál odvětví informačních a komunikačních technologií, pokud jde o pracovní místa, a na jeho klíčovou úlohu při přeměně Evropy na ekonomiku, která účinným způsobem využívá zdrojů a energie; upozorňuje, že hospodářská soutěž v tomto odvětví podporuje inovaci, a zdůrazňuje, že je třeba otevřít volné a konkurenční trhy novým subjektům, které usnadní zavádění nových, inovativních technologií; zdůrazňuje, že je důležité i nadále usilovat o univerzální a vysokorychlostní přístup všech občanů a spotřebitelů k vysokorychlostnímu širokopásmovému internetu prostřednictvím pevného i mobilního připojení, a to za spravedlivých podmínek a konkurenční ceny nezávisle na lokalitě; vyzývá Komisi a členské státy, aby mobilizovaly veškeré dostupné politické nástroje k dosažení vysokorychlostní širokopásmové sítě pro všechny evropské občany, včetně vnitrostátních cílů pro širokopásmové a vysokorychlostní pokrytí, zvláštní programy na zlepšení počítačové gramotnosti dětí prostřednictvím využití počítačů ve školách;
Stresses the immense job potential of the ICT sector and its key role in making Europe a resource-efficient and energy-efficient economy; points out that competition in the sector fosters innovation, and highlights the need for competitive markets, open to new players, to facilitate the deployment of new, innovative technologies; stresses the importance of continuing efforts to afford ubiquitous high-speed access to fixed and mobile broadband, on fair terms and at competitive prices for all citizens and consumers, irrespective of their whereabouts; calls on the Commission and the Member States to promote all available policy instruments to achieve broadband access for all European citizens, including national targets for broadband and high-speed coverage and special programmes to increase children's computer literacy through the use of computers in schools;
konstatuje, že evropská digitální agenda zásadně ovlivní kulturu, sdělovací prostředky a vzdělávání, a proto bude nezbytný integrovaný přístup, spíše než nezávislé strategie v jednotlivých oblastech; považuje za zásadní věnovat v rámci všech politických iniciativ zaměřených na digitální agendu pozornost vlivu nových médií, např. přijetím závazku podporovat elektronické dovednosti, a otázce internetovému obsahu v souvislosti s vnitřním trhem, hospodářskými a technickými hledisky;
Notes that Europe's Digital Agenda will impact crucially on the fields of culture, media and education and that an integrated, rather than a compartmentalised, approach is therefore required; considers it vital to devote attention to the impact of new media, e.g. through a commitment to fostering e-skills, and to the question of online content, alongside internal-market, economic and technical considerations, in all policy initiatives relating to the Digital Agenda;
konstatuje však, že volnému pohybu digitálních služeb v dnešní době brání nejednotné vnitrostátní předpisy;
Notes, however, that the free movement of digital services is currently impeded by fragmented rules at national level;
domnívá se, že také tvůrčí odvětví hrají důležitou úlohu v digitálním prostředí, pokud jde o prosazování kulturní rozmanitosti v EU;
Considers that the creative industry also plays an important role within the digital environment in fostering cultural diversity in the EU;
Stěžejní iniciativa: ’Evropa hospodárně využívající zdrojů’
Flagship initiative: ’Resource-efficient Europe’
domnívá se, že hlediska životního prostředí ve strategii EU 2020 jsou obecně nedostatečně rozvinutá a je nezbytné věnovat jim větší pozornost; naléhavě žádá, aby mezi hlavní cíle strategie byly zakomponovány jasné a měřitelné environmentální cíle s důrazem na zastavení dalšího ztrácení biologické rozmanitosti;
Considers that the environmental aspects of the EU 2020 strategy are generally too weak and need to be strengthened; urges that clear and measurable environmental goals be built into the main targets of the strategy, with emphasis on halting the loss of biodiversity;
domnívá se, že strategie 2020 by se měla v zájmu posílení konkurenčního pozice Evropy a snížení nákladů soustředit na dosažení dlouhodobých cílů EU, kterými je omezit do roku 2050 emise skleníkových plynů o 80%, a to zejména zvýšením energetické účinnosti a snížením produkce odpadu;
Considers that the EU 2020 strategy should be geared towards meeting the Union's long-tem goals of cutting greenhouse gas emissions by 80% by 2050, in particular by increasing energy efficiency and cutting waste to improve Europe's competitive position and reduce costs;
je toho názoru, že prioritním cílem v rámci strategie by mělo být zlepšení hospodárného využívání zdrojů a že by se měla věnovat zvláštní pozornost dopadům stále rostoucích cen ropy a omezených zásob cenných kovů zásadních pro výrobu elektroniky obecně a konkrétně pro výrobu baterií pro automobily na elektrický pohon;
Takes the view that enhancing resource efficiency should be a priority throughout the strategy, and that particular attention must be paid to the effects of ever-increasing oil prices and to the limited supply of precious metals vital to electronics generally and to battery production for electric cars in particular;
domnívá se, že inovaci je třeba usilovně podporovat za účelem dosažení cílů lepšího životního prostředí, hospodárného využívání zdrojů a snížení nákladů a že tyto inovace budou nejúčinněji podpořeny stanovením závazných cílů a zavedením regulačních opatření;
Considers that innovation needs to be vigorously pursued in order to achieve the goals of environmental improvement, resource-use efficiency and cost reduction, and that the setting of legal targets and the introduction of regulatory measures are the most effective means of promoting such innovation;
zastává názor, že pravidla pro rozdělování prostředků ze strukturálních fondů EU by měla být upravena tak, aby zohledňovala nezbytnou podporu inovací, které snižují náklady a zlepšují využívání zdrojů;
Believes that the rules for distribution of the EU structural funds should be adjusted to take account of the need to promote innovation that reduces costs and improves resource use;
Stěžejní iniciativa: ’Čistá a účinná energie’
Flagship initiative: ’Clean and efficient energy’
konstatuje, že postupy udržitelné produkce společně s účinným využíváním zdrojů a integrovanou energetickou politikou a další rozvoj obnovitelných zdrojů energie umožní EU nejen splnit její cíle v oblasti změny klimatu a v oblasti energetiky, ale umožní také zachovat pevný základ pro výrobu v Evropě, zvýšit konkurenceschopnost, růst a zaměstnanost;
Underlines that sustainable production processes, coupled with resource efficiency and an integrated energy policy, and the further development of renewable energy sources will enable the EU not only to meet its climate and energy targets but also to maintain a strong manufacturing base in Europe and to boost competitiveness, growth and employment;
lituje skutečnosti, že strategie EU 2020 postrádá jakékoli ambice vypracovat skutečně společnou evropskou energetickou politiku; zdůrazňuje, že ačkoli fungující vnitřní trh je pro Evropu jedním z klíčových cílů a třetí soubor energetických opatření je třeba provést co nejdříve, příliš velký důraz kladený na tuto část evropské energetické politiky je na úkor dalších dvou cílů, tedy udržitelného rozvoje a zabezpečení dodávek elektřiny; připomíná, že záležitosti vnitřního trhu nelze řešit odděleně od vnějších dimenzí a že Evropa potřebuje společnou evropskou energetickou politiku, která by měla skutečný vliv na zabezpečení dodávek energie, změnu klimatu a dostupnost energií;
Deplores the lack of any ambition, in the EU 2020 strategy, to develop a truly common European energy policy; stresses that, although a functioning internal market is a key goal for Europe – and the third energy package needs to implemented rapidly – overemphasis on this aspect of Europe's energy policy is to the detriment of the other two objectives of ’sustainable development’ and ’security-of-supply’; recalls that the internal market cannot be dealt with separately from the external dimension, and that Europe needs a common European energy policy in order to have a real effect on security of energy supply, climate change and affordability of energy;
připomíná, že energetická účinnost není pouze nejhospodárnějším prostředkem ke snížení emisí skleníkových plynů a posílení zabezpečení dodávek energie, ale mohla by také do roku 2020 vytvořit výrazné množství pracovních příležitostí; vyzývá proto Komisi a členské státy, aby energetickou účinnost postavily na přední místo programu činnosti EU, a to i z hlediska rozpočtového; konkrétněji vyzývá k důkladnějšímu provádění stávajících právních předpisů a ke včasnému a ambicióznímu návrhu nového evropského akčního plánu pro energetickou účinnost, včetně revize směrnice o energetických službách a přijetí závazného cíle v oblasti energetické účinnosti;
Highlights the fact that not only is energy efficiency the most cost-effective way of reducing greenhouse gas emissions and enhancing energy security, but it could also create a significant number of jobs by 2020; calls, therefore, on the Commission and the Member States to put energy efficiency at the top of the EU agenda, including in budgetary terms; more specifically, calls for the implementation of existing legislation to be stepped up and for a timely and ambitious proposal for the new European Efficiency Action Plan, including revision of the energy services directive and the introduction of a binding energy efficiency target;
poukazuje na to, že, má-li se reagovat na změnu klimatu, bude třeba do roku 2020, ale i poté investovat rozsáhlé prostředky do energetické infrastruktury, včetně zlepšení evropských energetických sítí, skutečně evropské inteligentní energetické supersítě, zelených koridorů, vzájemného propojení, dokončení projektu Galileo, zelených technologií, elektronického zdravotnictví, programu transevropské dopravní sítě (program TEN-T) a volného a rovného přístupu k informačním a komunikačním technologiím a širokopásmovému připojení k internetu; dále zdůrazňuje, že je nezbytně nutné dokončit vnitřní trh s energií a pobízet členské státy, aby neprodleně začaly provádět třetí energetický balíček s cílem podpořit hospodářský růst, otevření trhu a lepší práva spotřebitelů a zvýšit bezpečnost dodávek energie v EU; domnívá se, že je nezbytné tyto iniciativy podporovat s cílem stimulovat vnitřní trh s energií a integrovat rostoucí podíl energie vyrobené z obnovitelných zdrojů a také vytvářet další významné projekty v oblasti infrastruktury ve třetích zemích, zejména ve středomořských a eurasijských regionech; konstatuje, že obnovitelné zdroje energie jsou nejlepšími původními zdroji energie na našem kontinentě, a vyzývá proto členské státy, aby zodpovědně plnily své povinnosti v oblasti obnovitelné energie;
Notes that, to tackle the climate challenge, substantial investments in energy infrastructure will be needed before 2020 and beyond, including investment in the upgrading of Europe's energy networks, a truly European, smart energy super-grid, green corridors, interconnections, completing the Galileo project, green technology, e-health, the Trans-European Transport Network (TEN-T) programme and free and equitable access to ICT and broadband; further points out that it is essential to complete the internal energy market and to encourage Member States to implement rapidly the third energy package in order to stimulate economic growth, market opening and the improvement of consumer rights and to enhance the EU's security of energy supply; considers it essential to pursue these initiatives, in order to stimulate the internal energy market and integrate an increasing share of renewable sources of energy, and also to develop further major infrastructure projects in third countries, notably in the Mediterranean and Eurasian regions; notes that renewable energy sources are the best indigenous energy resources of our continent, and calls, therefore, for ambitious implementation measures to meet Member States’ renewable-energy obligations;
zdůrazňuje, že Unie musí efektivněji investovat do stávající dopravní infrastruktury, např. sítí TEN-T, s cílem podpořit vytváření pracovních míst, posílit sociální a územní soudržnost a vytvořit udržitelný a interoperabilní dopravní systém; vyzývá k propojení způsobů dopravy a k inteligentnímu využívání logistiky, protože k dekarbonizaci odvětví dopravy a k tomu, aby toto odvětví bylo udržitelné, bude třeba inovací, nových technologií a finančních prostředků;
Points out that the Union needs to invest more efficiently in existing transport infrastructures, such as TEN-T, to boost job creation, improve social and territorial cohesion and create a sustainable and interoperable transport system; calls for an interplay between transport modes and the smart use of logistics, since de-carbonising the transport sector and making it sustainable will require innovation, new technologies and financial resources;
Stěžejní iniciativa: ’Průmyslová politika pro věk globalizace’
Flagship initiative: ’An industrial policy for the globalisation era’
rozhodně podporuje průmyslovou politiku, která připravuje to nejlepší prostředí pro udržení a rozvoj silné, konkurenceschopné a diverzifikované průmyslové základny v Evropě; vítá a zdůrazňuje skutečnost, že taková politika pokrývá celé průmyslové odvětví jako takové a jejím hlavním cílem je stanovit správná rámcová pravidla;
Strongly supports an industrial policy for creating the best environment to maintain and develop a strong, competitive and diversified industrial base in Europe; welcomes, and highlights, the fact that such a policy covers the industrial sector in its entirety and that its main objective is to create appropriate framework conditions;
požaduje transformaci evropského průmyslu prostřednictvím udržitelné evropské průmyslové politiky zaměřené na vytváření udržitelných pracovních míst, zvýšení účinnosti zdrojů a zlepšení jejich využívání; domnívá se, že pro udržitelný rozvoj evropského průmyslu je nezbytný intenzivní dialog se zaměstnanci a pracujícími; opakuje, že tato změna bude vyžadovat opatření, která pomohou zaměstnancům při přechodu na nové, ekologicky udržitelné hospodářství;
Calls for a transformation of European industry through a European sustainable industrial policy geared towards the creation of sustainable jobs and the amelioration of resource efficiency and resource use; believes that the sustainable development of European industry requires intensive dialogue with employees and workers; reiterates that this transition will require measures to help workers make the transition towards a new environmentally sustainable economy;
poukazuje na skutečnost, že strategie EU 2020 by měla uvádět náklady a přínosy přechodu na udržitelnou, energeticky účinnou ekonomiku, a konstatuje, že podpora přizpůsobení průmyslu strukturální změně je cílem jak pro Unii, tak i pro členské státy;
Makes the point that EU 2020 should disclose the costs and benefits of the conversion to a sustainable, energy-efficient economy and notes that facilitating industry's adjustment to structural change is an objective of the Union and the Member States;
opakuje svou žádost, aby se po roce 2010 zajistil v rozpočtu EU odpovídající objem finančních prostředků na podporu čistých, udržitelných a účinných nízkouhlíkových energetických technologií v celkové výši nejméně 2 miliardy EUR ročně, které budou doplňovat prostředky sedmého rámcového programu a rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace; v této souvislosti vyzývá Komisi a členské státy, aby bezodkladně vypracovaly časový harmonogram svých finančních závazků, a zajistily tak, aby finanční prostředky na jednotlivé iniciativy Evropského strategického plánu pro energetické technologie, jakož i doplňkové iniciativy byly prostředky k dispozici již od roku 2010;
Reiterates its request that adequate financing be secured to support clean, sustainable and efficient low-carbon energy technologies, amounting to total spending from the EU budget of at least EUR 2 billion annually, in addition to FP7 and CIP, from 2010 onwards; calls, in this context, for the Commission and the Member States to establish a timetable for their funding commitments, as a matter of urgency, to ensure that funds start flowing from 2010 for the various initiatives of the SET plan, as well as complementary initiatives;
Stěžejní iniciativa: ’Program pro nové dovednosti a pracovní místa’
Flagship Initiative: ’An agenda for new skills and jobs’
je toho názoru, že je důležité věnovat pozornost snižující se konkurenceschopnosti Evropy v celosvětovém měřítku a s ohledem na očekávaný dlouhodobý nedostatek pracovních sil je třeba plánovat nad rámec krize a prozkoumat evropské programy, které umožní mobilitu poznatků a zabrání evropskému ’odlivu mozků’;
Considers it important to look at Europe's diminishing competitiveness on a global scale, and that, bearing in mind projected long-term labour shortages, it is also important to look beyond the crisis and to explore European schemes offering scope for knowledge migration and the prevention of a European ’brain drain’;
domnívá se, že hlavními body politiky by měly být řešení nezaměstnanosti mládeže a podpora účinného sladění dovedností s potřebami trhu a že v tomto ohledu je třeba podporovat přeshraniční mobilitu studentů a účast výzkumných pracovníků na výměnných pobytech a dále prosazovat stáže s cílem zlepšit přitažlivost evropských vysokoškolských zařízení na mezinárodní úrovni; je toho názoru, že závazek Evropy v oblasti vzdělávání by měl ve strategii EU 2020 nabýt konkrétní podoby a vítá iniciativu Evropské komise zahrnout do strategie EU 2020 kvantitativní cíle v oblasti vzdělávání;
Believes that tackling youth unemployment and fostering an effective matching of skills and market needs should be focal points of policy and, to that end, there is a need to facilitate cross-border mobility for students and researchers, via exchanges, and to boost internships in order to enhance the international attractiveness of Europe's higher education institutions; considers that Europe's commitment to education should find practical expression in the EU 2020 strategy, and welcomes the Commission's initiative to include numerical targets for education in the strategy;
vyzývá členské státy, Radu, Komisi a Parlament , aby přijaly do konce roku ambiciózní strategii v oblasti ekologických pracovních míst, která by stanovila rámcové podmínky pro využití potenciálu pracovních míst v udržitelnější ekonomice založené na dovednostech a inovacích a která by současně zajistila, aby při přechodu na tuto ekonomiku byla zajištěna podpora v podobě vzdělávání, celoživotní vzdělávání a sociální zabezpečení pro všechny;
Calls on the Member States, the Council and the Commission, with Parliament, to adopt by the end of the year an ambitious green jobs strategy, setting out the framework conditions for tapping the employment potential of a more sustainable economy based on skills and innovation, and ensuring that the transition towards such an economy is supported by training, lifelong learning and social security for all;
Stěžejní iniciativa: ’Evropská platforma pro boj proti chudobě’
Flagship initiative: ’European Platform against Poverty’
vítá návrh Komise na vytvoření platformy proti chudobě, zdůrazňuje však, že je třeba proti chudobě bojovat intenzivněji; v tomto ohledu se domnívá, že by strategie EU 2020 měla jasně zahrnovat ambiciózní cíle pro omezování rozdílů a konkrétněji pro zmenšování propastných rozdílů mezi chudými a bohatými; domnívá se proto, že chudobu je třeba měřit jako ’relativní chudobu’, aby se lépe dalo identifikovat osoby, kterým hrozí riziko vyloučení;
Welcomes the Commission's proposal for a platform against poverty but stresses that the fight against poverty must be stepped up; in this regard, considers that the EU 2020 strategy should explicitly include ambitious targets for reducing inequality and, more specifically, the gap between rich and poor; considers, therefore, that poverty must be measured as ’relative poverty’ to help identify those at risk of exclusion;
je toho názoru, že volba ukazatelů chudoby a sociálního vyloučení by měla odrážet nezbytné snížení chudoby začleněním jednotlivců, zejména žen, do trhu práce; požaduje proto vytvoření nového nástroje, který bude posuzovat provázanost mezi vyloučením z trhu práce a chudobou na úrovni jednotlivce; zdůrazňuje, že sociální služby jsou klíčovým prvkem sociálního začlenění;
Believes that the choice of indicators for poverty and social inclusion should reflect the need to reduce poverty by getting individuals, in particular women, involved in the labour market; calls, therefore, for the development of new instruments for measuring the link between exclusion from the labour market and poverty at individual level; stresses that social services are crucial to the pursuit of social inclusion;
domnívá se, že silná a řádně financovaná politika soudržnosti, která obsáhne všechny evropské regiony, by měla být zcela v souladu se strategií EU 2020 a že tato politika a její horizontální přístup tvoří základní předpoklad úspěšného plnění cílů EU 2020 i dosažení sociální, hospodářské a územní soudržnosti; naléhavě proto žádá, aby prováděcí předpisy politiky soudržnosti byly zjednodušeny, aby vyhovovaly uživatelům, respektovaly zásadu odpovědnosti a reagovaly lépe na budoucí výzvy a hospodářskou krizi;
Considers that a strong and well-financed cohesion policy, embracing all European regions, should be fully in line with the EU 2020 strategy and that such a policy, with its horizontal approach, is a pre-condition for successful attainment of the EU 2020 goals, as well as for achieving social, economic and territorial cohesion; urges, therefore, that the rules for implementing cohesion policy should be further simplified in the interests of user-friendliness, accountability and a more responsive approach to future challenges and to the risk of economic crises;
je toho názoru, že celosvětová krize by se měla využít jako příležitost k vytvoření nových základů evropského sociálně tržního hospodářství vycházejících z modelu společnosti, jejíž základ tvoří udržitelnost, solidarita, znalosti, rozhodný pokles chudoby a vytváření pracovních příležitostí a že strategie EU 2020 by měla vytvářet potenciál pracovních příležitostí při přechodu na udržitelnou ekonomiku;
Considers that the global crisis should be used as an opportunity to re-found our European social market economy as a model of society based on sustainability, solidarity, knowledge, a decisive decrease in poverty and the creation of jobs, and that the EU 2020 strategy should develop the employment potential of the transition towards a sustainable economy;
připomíná, že v rámci strategie EU 2020 by měly být zohledněny reforma SZP před rokem 2013 a udržitelná strategie v oblasti lesního hospodářství; je přesvědčen, že budou-li k dispozici vhodný politický rámec a odpovídající rozpočtové prostředky, mohou zemědělství a lesnictví hrát důležitou roli v celkové evropské strategii pro zajištění hospodářské obnovy a zároveň mohou přispívat k zajišťování potravin v EU i ve světě a k zachování venkovské krajiny, která představuje 90 % územní plochy EU, zajistí ochranu pracovních míst v zemědělských oblastech, mohou mít přínos pro ochranu životního prostředí a mohou významným způsobem přispět při hledání alternativních zdrojů;
Points out that CAP reform by 2013 and a sustainable forestry strategy should be considered within the framework of the EU 2020 strategy; is convinced that, with the right policy framework and adequate budgetary resources, agriculture and forestry can play an important role in an overall European strategy to secure economic recovery, while at the same time contributing to EU and global food security, preserving the rural landscape, which accounts for 90% of the EU's territory, ensuring the protection of jobs in rural areas, securing environmental benefits and making an important contribution to the search for alternative resources;