natgillin/translations-raw huggingface dataset:
s ohledem na politický dokument Rady evropských obcí a regionů s názvem „Budoucnost politiky soudržnosti EU“, Brusel, prosinec 2009,
having regard to the Council of European Municipalities and Regions' policy paper on the ‘Future of EU Cohesion Policy’, Brussels, December 2009,
s ohledem na usnesení Shromáždění evropských regionů o regionální politice po roce 2013 přijaté dne 8. listopadu 2007 jeho valným shromážděním v italském Udine,
having regard to the Assembly of European Regions (AER) resolution on regional policy post-2013, adopted by the AER General Assembly on 8 November 2007 in Udine, Italy,
s ohledem na sdělení Komise Parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů o výsledcích jednání ohledně strategií a programů politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 ( KOM(2008)0301 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions on the results of the negotiations concerning cohesion policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 ( COM(2008)0301 ),
s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 k provádění nařízení o strukturálních fondech na období 2007–2013: výsledky jednání ohledně vnitrostátních strategií a operačních programů politiky soudržnosti Úř. věst.
having regard to its resolution of 24 March 2009 on implementation of the Structural Funds Regulation 2007-2013: the results of the negotiations on the national cohesion strategies and the operational programmes OJ C 117 E, 6.5.2010, p.
s ohledem na své usnesení ze dne 24. března 2009 o osvědčených postupech v oblasti regionální politiky a překážkách při využívání strukturálních fondů Úř. věst.
having regard to its resolution of 24 March 2009 on best practices in the field of regional policy and obstacles to the use of the structural funds OJ C 117 E, 6.5.2010, p.
s ohledem na své usnesení ze dne 16. června 2010 o strategii EU 2020 Přijaté texty, P7_TA(2010)0223 .
having regard to its resolution of 16 June 2010 on EU 2020 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
s ohledem na čtvrtou zprávu o hospodářské a sociální soudržnosti ( KOM(2007)0273 ),
having regard to the fourth report on Economic and Social Cohesion ( COM(2007)0273 ),
s ohledem na 20. výroční zprávu Komise o čerpání strukturálních fondů (v roce 2008) ( KOM(2009)0617 ),
having regard to the Commission's 20th annual report on implementation of the structural funds (2008) ( COM(2009)0617 ),
s ohledem na sdělení Komise Parlamentu, Radě, Evropskému hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů nazvané „Mobilizace soukromých a veřejných investic pro obnovu a dlouhodobou strukturální změnu: rozvoj partnerství veřejného a soukromého sektoru“ ( KOM(2009)0615 ),
having regard to the Commission communication to Parliament, the Council, the Economic and Social Committee and the Committee of the Regions entitled ‘Mobilising private and public investment for recovery and long-term structural change: developing Public Private Partnerships’ ( COM(2009)0615 ),
s ohledem na bod 37 svého usnesení ze dne 14. února 2006 o reformě státní podpory v letech 2005–2009 Úř. věst.
having regard to paragraph 37 of its resolution of 14 February 2006 on State aid reform 2005-2009 OJ C 290 E, 29.11.2006, p.
s ohledem na zprávu Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0309/2010 ),
having regard to the report of the Committee on Regional Development ( A7-0309/2010 ),
vzhledem k tomu, že podpora hospodářské, sociální a územní soudržnosti a solidarity mezi členskými státy je podle článku 3 Smlouvy o Evropské unii jedním z cílů Evropské unie,
whereas promoting economic, social and territorial cohesion, and solidarity among Member States, is one of the European Union's objectives, as stipulated in Article 3 of the Treaty on European Union,
vzhledem k tomu, že Unie může být konkurenceschopná na světové úrovni jen za předpokladu, že pomocí vnitřních politik, které uvedou do praxe udržitelné nízkouhlíkové hospodářství chránící biologickou rozmanitost, posílí svou schopnost reagovat na globální problémy, přičemž období recese ukázala, že méně rozvinuté regiony mají menší schopnost obnovy,
whereas the Union can be globally competitive only insofar as internal policies bolster its capacity to respond to global challenges by running a sustainable, low-carbon economy which safeguards biodiversity – periods of recession having illustrated how less-developed regions have a lesser capacity for recuperation,
vzhledem k tomu, že konkurenceschopnost a soudržnost se navzájem nevylučují, ale že se některé jejich prvky naopak doplňují,
whereas competitiveness and cohesion are neither contradictory nor incompatible but have elements of complementarity,
vzhledem k tomu, že navzdory významnému pokroku při sbližování v rámci Unie lze vysledovat tendenci k prohlubování územních rozdílů mezi regiony EU, např. pokud jde o přístupnost zejména strukturálně znevýhodněných regionů, ale i v rámci regionů a územních celků EU, což by mohlo vést k územní segregaci, prohloubit rozdíly v úrovni prosperity mezi regiony EU a oslabit konkurenceschopnost EU v celosvětovém měřítku,
whereas, even though significant progress has been made in terms of convergence within the Union, a trend can be observed towards worsening territorial disparities between EU regions, for instance in terms of accessibility, in particular for the structurally disadvantaged regions, but also at an intra-regional level and within EU territories, which could lead to spatial segregation, widen the differences between levels of prosperity in EU regions and impair the EU's global competitiveness,
vzhledem k tomu, že organizace OECD ve své výroční zprávě za rok 2009 doporučila, aby se dlouhodobý růst více soustředil na význam daňové oblasti, investic do infrastruktury, vzdělávání a pracovní síly a dále na regulaci výrobních trhů, a zdůraznila se tedy jejich úloha,
whereas in its Annual Report 2009 the OECD made a recommendation for long-term growth that focused on the importance of taxation, investment in infrastructure, education and the workforce, and the regulation of production markets, hence emphasising their role,
vzhledem k tomu, že Světové hospodářské fórum ve své Zprávě o globální konkurenceschopnosti z roku 2009 i v jiných zprávách upozornilo na rozhodující úlohu infrastruktury jako druhého z dvanácti pilířů, podle nichž je posuzována globální konkurenceschopnost, a upřesnilo, že kvalitní infrastruktura je klíčem ke zmírnění dopadu vzdáleností, dokáže přilákat zahraniční investory a zajišťuje možnost hospodářského rozvoje,
whereas the World Economic Forum, in its Global Competitiveness Report 2009 as in other reports, pointed to the decisive role of infrastructure as the second of the 12 pillars on which global competitiveness is assessed, and specified that quality infrastructure is key to reducing the effect of distance, attracting foreign investment and ensuring that economic development is possible,
vzhledem k tomu, že podmínkou dosažení konkurenceschopnosti je skutečně udržitelný hospodářský rozvoj v celé EU,
whereas competitiveness can ultimately be achieved only if economic growth is genuinely sustainable throughout the EU,
vzhledem k tomu, že nezávislá skupina odborníků jmenovaná po summitu v Hampton Court, které předsedal Esko Aho, ve své zprávě o výzkumu, vývoji a inovacích s názvem „Vytvoření Evropy inovací“ určuje klíčové oblasti – elektronické zdravotnictví, farmaceutické výrobky, dopravu a logistiku, životní prostředí, digitální obsah, energetiku a bezpečnost –, v nichž může v souvislosti s inovacemi fungovat tržní prostředí a v nichž může hrát významnou roli veřejná politika,
whereas the report of the Independent Expert Group on R&D and Innovation, appointed following the Hampton Court Summit and chaired by Esko Aho, entitled ‘Creating an Innovative Europe’ identifies the key areas – e-health, pharmaceuticals, transport and logistics, environment, digital content, energy and security – where a market for innovation can work and public policy can have a significant role,
vzhledem k tomu, že má-li být dosaženo cílů EU 2020, je nutné uznat, že existuje rozdílná úroveň rozvoje a různě omezené kapacity, a je nezbytné vytyčovat cíle, jež budou odpovídat skutečné situaci a potřebám zjištěným při konzultacích se všemi zúčastněnými stranami na jednotlivých úrovních správy,
whereas, in order for the EU 2020 targets to be achieved, it is necessary that the starting position of disparity in levels of development and in limitations be acknowledged, and that objectives be set which tally with the real situation and the needs identified in consultation with all the actors involved at the various levels of government,
vzhledem k tomu, že Evropská rada na svém zasedání v březnu 2010 uznala význam podpory hospodářské, sociální a územní soudržnosti – mimo jiné pomocí rozvoje infrastruktury – pro zajištění úspěchu strategie EU 2020 za okolností, kdy se tato nová strategie bude zabývat překážkami hospodářského rozvoje,
whereas the European Council of March 2010 acknowledged the importance of promoting economic, social and territorial cohesion inter alia through the development of infrastructure, to help ensure the success of the EU 2020 strategy in circumstances where this new strategy will be addressing blockages in economic development,
vzhledem k tomu, že se politika soudržnosti osvědčila jako účinný a flexibilní nástroj pro zvládání socioekonomických problémů vyplývajících z finanční krize,
whereas cohesion policy has proved to be an effective instrument for responding flexibly to the socio-economic challenges arising from the financial crisis,
vzhledem k tomu, že kromě dobré infrastruktury jsou základními předpoklady konkurenceschopnosti podpora výzkumu, inovací a technologického rozvoje a poskytování náležitě kvalitního vzdělávání obyvatelům v regionech,
whereas, in addition to good infrastructure, the main prerequisites for competitiveness are the promotion of research, innovation and technological development and the provision of correspondingly high-quality training for people in the regions,
vzhledem k tomu, že při omezování dopadů krize na veřejnost budou hrát zásadní roli regiony, a že je proto třeba se přihlásit k zásadě partnerství a vytvořit vhodné nástroje pro hodnocení ex-ante územního dopadu různých druhů politik, aby bylo možné řešit hlavní problémy, k nimž patří přizpůsobení se globalizaci, demografické změny a následné vylidňování regionů, změna klimatu, energetické otázky a ochrana biologické rozmanitosti, ale i nové problémy vzešlé z krize,
whereas regions will play a crucial role in limiting the impact of the crisis on the public and they should therefore embrace the partnership principle and develop suitable instruments for ex-ante assessment of the territorial impact of different policy types, with a view to facing major challenges such as adjusting to globalisation, demographic changes and the consequent depopulation of the regions, climate change, energy-related issues and the protection of biodiversity, as well as new challenges arising from the crisis,
vzhledem k tomu, že na základě výsledků diskusí o strategiích a programech v oblasti politiky soudržnosti na programové období 2007–2013 se ukázalo, že se kvalita programů a zapojení zúčastněných subjektů na všech úrovních správy zlepšily, což je významným krokem vpřed na cestě k dosažení lisabonských cílů hospodářské konkurenceschopnosti a zaměstnanosti,
whereas, as the outcome of the discussions on cohesion-policy strategies and programmes for the programming period 2007-2013 has shown, programme quality and stakeholder involvement have increased at every level of government, thereby representing a step forward towards achieving the Lisbon objectives of economic competitiveness and employment,
vzhledem k tomu, že reforma politiky soudržnosti musí tuto politiku posílit prostřednictvím lepších vazeb a lepší koordinace a součinnosti evropských politik, aniž by některá politika byla podřízena jiné, a to na základě potřeb a cílů Unie v oblasti udržitelného rozvoje,
whereas the reform of cohesion policy needs to enhance that policy through better correlation and better coordination and synergy among European policies, without subordinating any one policy to another, on the basis of the Union's needs and objectives in terms of sustainable development,
vzhledem tomu, že zapojení místních a regionálních subjektů do politiky soudržnosti se odráží v jejich místních a regionálních strategiích, jejichž cílem je dosáhnout pokroku v hospodářském rozvoji a sociálním začlenění,
whereas the involvement of local and regional actors in cohesion policy is reflected in their regional and local strategies to advance economic development and social inclusion,
vzhledem k tomu, že hospodářskou konkurenceschopnost zaostávajících regionů podporuje rozvoj jejich kapacit, včetně rozvoje všech typů infrastruktury umožňující přístup ke vzdělání, výzkumu a inovacím,
whereas the economic competitiveness of regions that are lagging behind is being bolstered by the development of their capacities, including the development of infrastructure of all types, enabling access to education, research and innovation,
vzhledem k tomu, že ačkoli některé prvky těchto nástrojů, jako je společný časový rámec a sladění s lisabonskou agendou, umožňují součinnost, zároveň přetrvávají rozdíly, jako jsou odlišné právní základy, tematické versus územní zaměření a sdílené versus centralizované řízení,
whereas, while some elements of the architecture of these instruments, such as a common time frame and alignment with the Lisbon agenda, allow for synergies, there remain differences, such as different legal bases, thematic versus territorial focus, and shared versus centralised management,
Politika soudržnosti jako nevyhnutelná podmínka globální konkurenceschopnosti
Cohesion policy as a sine qua non for global economic competitiveness
oceňuje skutečnost, že v období 2007–2013 vydávají všechny členské státy významnou část svých celkových finančních prostředků na výzkum, vývoj, inovace a rozvoj znalostní ekonomiky, výsledkem čehož je celkem 246 vnitrostátních nebo regionálních operačních programů s přibližně 86 miliardami EUR vyčleněnými na výzkum a inovace, z nichž již bylo 50 miliard EUR vyčleněno na základní výzkum a rozvoj a na inovační činnosti; zdůrazňuje, že jelikož při zlepšování konkurenceschopnosti EU tváří v tvář globálním výzvám hrají výzkum a inovace zásadní roli, musí investice do těchto oblastí pokračovat a zároveň je nutné provádět pravidelné hodnocení pokroku, jež bude založeno na výsledcích; doporučuje proto, pokud jde o příští programové období, aby členské státy a Komise vyčlenily na výzkum a inovace dostatečné zdroje ze strukturálních fondů, zejména na udržitelné inovace, a aby posílily výzkumné kapacity; zdůrazňuje, že je nezbytné podporovat a uplatňovat úspěšné modely znalostního trojúhelníku s cílem zajistit udržitelný rozvoj regionálních výzkumných a strategických rámců pro inovaci ve spolupráci s podniky, výzkumnými středisky, univerzitami a veřejnými orgány; zdůrazňuje potenciál regionálních inovativních uskupení využívajících ve vysoké míře znalostí pro mobilizaci regionální konkurenceschopnosti a požaduje lepší koordinaci strukturálních fondů a sedmého rámcového programu pro výzkum a technologický rozvoj;
Appreciates that, for the period 2007-2013, all the Member States have devoted a significant amount of their total financial allocations to R&D, innovation and development of a knowledge-based economy, resulting in 246 National or Regional Operational Programmes, with around EUR 86 billion allocated to research and innovation, of which EUR 50 billion has already been allocated for core R&D and innovation activities; stresses that, since research and innovation are essential for the improvement of EU competitiveness in the face of global challenges, investments in these fields must continue and regular results-based assessments of progress must be conducted; recommends, therefore, with a view to the next programming period, that the Member States and the Commission allocate sufficient resources from the structural funds for research and innovation, in particular sustainable innovation, and strengthen research capacities; stresses the need to promote and apply successful models in the knowledge triangle to ensure the sustainable development of regional research and strategic frameworks for innovation, in collaboration with enterprises, research centres, universities and public authorities; highlights the potential of knowledge-intensive regional innovative clusters in mobilising regional competitiveness and calls for better coordination of the structural funds and the Seventh Framework Programme for research and technological development;
zdůrazňuje, že větší koncentrací zdrojů politiky soudržnosti lze zajistit, aby tato politika významně přispěla k posílení konkurenceschopnosti, inovací a zaměstnanosti v EU;
Stresses that enhancing the concentration of cohesion-policy resources can ensure that this policy makes a significant contribution to fostering competitiveness, innovation and employment in the EU;
zdůrazňuje skutečnost, že hospodářská konkurenceschopnost regionů EU úzce souvisí s náležitou úrovní zaměstnanosti, vzdělanou a kvalifikovanou pracovní silou, sociálním zabezpečením a přístupem k veřejným službám; konstatuje v této souvislosti, že podpora sociální soudržnosti poskytovaná politikou soudržnosti nabývá na významu pro celkovou regionální konkurenceschopnost v celosvětovém měřítku;
Underlines the fact that the economic competitiveness of the EU regions is closely linked to the existence of adequate levels of employment, educated and skilled workforces, social security and access to public services; notes, in this regard, that the support for social cohesion provided by the cohesion policy increases the importance of this policy in terms of overall regional competitiveness on a global scale;
zastává názor, že se v souladu s duchem Smluv prokázalo, že klíčovou roli v procesu evropské integrace hraje taková politika soudržnosti, která se zaměřuje na snižování rozdílů v úrovni rozvoje a na přípravu regionů na to, aby se byly schopny vyrovnat s krátkodobými i dlouhodobými problémy (globalizací, demografickými změnami, vylidňováním venkovských oblastí, změnou klimatu a ochranou biologické rozmanitosti), tím, že přihlíží k jejich specifickým silným a slabým stránkám;
Takes the view that, in accordance with the spirit of the Treaties, a cohesion policy which aims at reducing disparities in levels of development and prepares the regions to meet long-term and short-term challenges (globalisation, demographic change, the depopulation of rural areas, climate change and biodiversity protection), by taking into account their specific strengths and weaknesses, has proved to be essential to the process of European integration;
upozorňuje na to, že posílení součinnosti mezi politikami v oblasti výzkumu, vývoje a inovací a politikou soudržnosti umožní lépe splnit cíle strategie EU 2020; zdůrazňuje, že politika soudržnosti musí hrát při naplňování strategie EU 2020 významnou úlohu, neboť povzbuzuje strukturální změny v celé Evropě a podporuje klíčové investiční priority na všech úrovních – místní, regionální, vnitrostátní a přeshraniční – a současně zajišťuje sociální, hospodářskou a územní soudržnost; poukazuje však na skutečnost, že navzdory tomu, že priority politiky soudržnosti by měly být sladěny s cíli strategie EU 2020, musí politika soudržnosti zůstat nezávislou politikou schopnou zohledňovat specifika jednotlivých regionů, podporovat slabší a nejchudší regiony, aby překonaly socioekonomické obtíže a přírodní znevýhodnění, a zmírňovat rozdíly mezi regiony; domnívá se, že zajištěním kontinuity stávajících hlavních směrů politiky soudržnosti se zaručí regionální rozměr výzkumu, vývoje a inovací a vytváření pracovních míst v inovativních odvětvích;
Points out that, by increasing the synergies between research, development and innovation and cohesion policies, the EU 2020 strategy challenges can be better met; stresses that cohesion policy must play a significant role in the implementation of the EU 2020 strategy, since it stimulates structural change across Europe and supports key investment priorities at all levels, local, regional, national and cross-border, ensuring social, economic and territorial cohesion; points out, however, that, while the priorities of the cohesion policy should be aligned with the EU 2020 objectives, it must remain an independent policy capable of accommodating regional specificities and of supporting the weaker and neediest regions so that they overcome their socio-economic difficulties and natural handicaps and reduce disparities; takes the view that ensuring the continuity of cohesion-policy guidelines already in operation will safeguard the regional dimension of RDI and generate jobs in innovative sectors;
Územní soudržnost – úvaha o dopadu politik EU na místní úrovni
Territorial cohesion – a reflection of the local-level impact of EU policies
podporuje názory vyjádřené v zelené knize o územní soudržnosti v souvislosti s konkurenceschopností, jež „závisí i tom, zda jsou navazovány kontakty s jinými oblastmi s cílem zajistit, aby byly společné prostředky využívány koordinovaným a udržitelným způsobem“, aby mohl být uvolněn potenciál, který přirozeně vyplývá z územní různorodosti EU; v tomto ohledu zdůrazňuje, že základní podmínkou dalšího posílení konkurenceschopnosti je hladké a koordinované fungování dopravních služeb, dostatečný přístup k telekomunikacím a případné sdílení zdrojů v oblasti energetiky, zdravotní péče, výzkumu, vzdělávání, ochrany životního prostředí a infrastruktury; vyzývá Komisi, aby předložila konkrétní návrhy ohledně definice a konzistentního naplňování cíle územní soudržnosti;
Endorses the views expressed in the Green Paper on Territorial Cohesion concerning competitiveness, which ‘depends on building links with other territories to ensure that common assets are used in a coordinated and sustainable way’ in order to release the potential inherent in the EU's territorial diversity; stresses, in that connection, that the smooth and coordinated operation of transport services, sufficient access to telecommunications and the pooling, where appropriate, of energy, healthcare, research, education, environmental protection and infrastructure are basic conditions for further boosting competitiveness; calls on the Commission to bring forward concrete proposals for the definition and consistent implementation of the objective of territorial cohesion;
zastává názor, že členské státy musí při vymezení a provádění politiky soudržnosti podporovat místní přístup; uznává, že úloha regionů se v jednotlivých členských státech liší v závislosti na jejich politické a správní struktuře; požaduje, aby bylo řádně uplatňováno posílené a rozšířené pojetí zásady subsidiarity, jak je definuje SFEU, a aby bylo vynaloženo úsilí o zlepšení oproti současnému programovému období spočívající v tom, že se v zájmu lepšího využití finančních prostředků podpoří zásada decentralizace až na úroveň místních samospráv; považuje v této souvislosti za kontraproduktivní, aby regiony spravovaly v průměru pouze 30,5 % celkového rozpočtu určeného na politiku soudržnosti a zbytek spravovaly centrální vlády; domnívá se proto, že je nutné v budoucnu zásadu partnerství výrazně posílit;
Takes the view that the Member States must support a place-based approach to framing and implementing cohesion policy; acknowledges that the role of the regions varies between Member States depending on their political and administrative structure; requests that the principle of subsidiarity, in its strengthened and widened concept as defined in the TFEU, should be duly applied and that improvement should be sought, over the current programming period, by promoting the principle of decentralisation down to local-authority level, with a view to improving the absorption of funds; considers it to be counterproductive, in this context, that regions administer on average only 30.5% of the overall budget allocated to cohesion policy, with the remainder being administered by central governments; considers, therefore, that in future the partnership principle must be significantly strengthened;