natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Budou-li tato práva plně vydražena, bude to ročně představovat cca 5 mld. EUR v tržní hodnotě.
In the case of full auctioning, this is estimated to represent a market value of some EUR 5 billion annually.
Pro uvedené země to bude znamenat čistý finanční přínos, jenž jim může pomoci při přechodu na diverzifikovanější a efektivnější energetiku a při řešení sociálních opatření pro domácnosti s nízkými příjmy.
This will result in a net financial benefit for these countries, which can help facilitating the transition towards a more diversified and efficient energy sector provided measures comply with state aid rules, and address social measures for low income households.
U sektorů, které nejsou součástí systému EU ETS (např. doprava, zemědělství, nakládání s odpady), jsou cíle pro emise skleníkových plynů mezi členské státy rozděleny s přihlédnutím k relativní váze HDP/obyv. v příslušných zemích.
For sectors not covered by the EU ETS (for example transport, agriculture, waste), the greenhouse gas targets are shared between Member States taking into account the relative GDP/cap figures for each country.
Cíle jsou v rozpětí od mínus 20 % (ve srovnání s rokem 2005) po zvýšení emisí o 20 %.
Targets vary between a reduction of minus 20 % compared to 2005 to an increase of emissions by 20 %.
Navrhované cíle tak zohledňují rychlejší současný i potenciální růst hospodářství v méně bohatých státech.
In this way, it is ensured that the proposed targets take into account the larger current and expected economic growth in less wealthy countries.
Relativní HDP/obyv. je částečně základem i u cílů stanovených pro oblast energie vyráběné z obnovitelných zdrojů.
The targets for renewable energy are also partially based on relative GDP/cap.
Z posouzení dopadů, které Komise provedla, vyplývá, že náklady souboru opatření pro ekonomiku EU jsou celkově nízké.
The Commission's impact assessment demonstrates that the package of instruments ensures an overall low cost for the EU economy.
Uvedené konkrétní postupy použité při stanovení cílů přitom zajišťují spravedlivé rozdělení nákladů mezi jednotlivé členské státy.
At the same time, the combination of the above specific distributional mechanisms shares costs among Member States in a fair and equitable way.
Přímé náklady pro EU např. v roce 2020 činí celkově 0,45 % HDP, přičemž náklady pro státy s nízkým HDP/obyv. jsou nižší než tento průměr.
More specifically, while the overall direct costs for the EU as a whole amount to 0.45 % of GDP in 2020, the costs for countries with a low GDP/cap are lower than the EU average.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-4148/08
WRITTEN QUESTION E-4148/08
(21. července 2008)
(21 July 2008)
Předmět: Zahrnutí evropských leteckých společností do systému obchodování s emisemi (EU ETS)
Subject: Inclusion of European airlines in the EU Emissions Trading Scheme (EU ETS)
Systém obchodování s emisními povolenkami je nástrojem EU ke splnění závazků z Kjótského protokolu.
The Emissions Trading Scheme is an EU instrument to fulfil commitments under the Kyoto Protocol.
Jejich rozšíření na odvětví letectví, jež na rozdíl od jiných odvětví nemá technologickou možnost na zmírnění emisí, může mít zásadní dopad na evropské letecké společnosti.
Extending this scheme to cover the aviation sector — which, unlike other sectors, has no technological possibility of mitigating emissions — may have a major impact on European airlines.
Přijetí aktuálního návrhu Výboru pro životní prostředí EP znamená pro evropské letecké dopravce dodatečné náklady v průměru 15 miliard EUR ročně, které nakonec zaplatí spotřebitel.
Adoption of the current proposal of the European Parliament’s Committee on the Environment, Public Health and Food Safety means additional costs for European aircraft operators of an average of EUR 15 000 million per year, which in the end will be paid by the consumer.
Jakým způsobem budou emise vykazovány, aby nedošlo k porušení podmínek rovné hospodářské soutěže?
How will emissions be reported so that the conditions of fair economic competition are maintained?
Jakým způsobem budou začleněny třetí země, z hlediska vymahatelnosti plnění, do systému emisního obchodování, aby nedošlo ke snížení konkurenceschopnosti evropských leteckých společností?
How will third countries be integrated into the Emissions Trading Scheme, as regards enforceability of compliance, so that the competitiveness of European airlines is not reduced?
(22. září 2008)
(22 September 2008)
Letectví ovlivňuje změnu klimatu a emise z tohoto odvětví se zvyšují rychlým tempem.
The aviation sector has an impact on climate change and aviation emissions are growing very rapidly.
Jestliže v této oblasti nebude nic podniknuto, mohly by emise z leteckého sektoru podkopat úsilí vynakládané na jejich snižování ostatními odvětvími hospodářství.
Without action increasing emissions in the aviation sector could undermine efforts being made in other sectors to reduce emissions.
Zahrnutí letectví do systému EU pro obchodování s emisemi by nemělo výrazně ovlivnit konkurenceschopnost leteckých společností.
Competition between airlines is not expected to be significantly affected by the inclusion of aviation in the EU Emissions Trading Scheme.
Systém bude uplatněn na všechny provozovatele určité trasy.
The scheme will apply to all operators operating on the same route.
Do schématu budou tak vedle leteckých společností z EU zahrnuty rovněž letecké společnosti z třetích zemí, které provozují lety přistávající na letištích v EU nebo na těchto letištích startující.
Aircraft operators from third countries which operate to or from airports in the EU will thus be covered by the scheme in the same way as EU operators.
Jestliže letecká společnost nevyřadí povolenky, které mají pokrýt její emise, bude pokutována.
If any aircraft operator fails to surrender allowances to cover its emissions then it will be subject to a financial penalty.
Nesplní-li provozovatel povinnosti v rámci systému a opatření pro prosazování ze strany členského státu budou vyčerpána, může členský stát požádat Komisi, aby takové letecké společnosti zakázala létat v rámci Společenství.
Where an operator fails to comply with the obligations under the scheme and enforcement measures employed by the Member State have been exhausted, the Member State may request the Commission to decide on the imposition of an operating ban at Community level on the aircraft operator.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-4157/08
WRITTEN QUESTION E-4157/08
Předmět: České žádosti o ochranu zeměpisného označení
Subject: Czech applications for the protection of geographical indications
Z jakých důvodů Evropská komise dosud nezveřejnila v Úředním věstníku EU některé české žádosti o ochranu zeměpisného označení (Brněnské pivo, Znojemské pivo, Černá hora, Březnický ležák), když se jedná o žádosti podané již před více než třemi lety?
Why has the Commission not published certain Czech applications for the protection of geographical indications (‘Brněnské pivo’, ‘Znojemské pivo’, ‘Černá hora’ and ‘Březnický ležák’) in the Official Journal of the European Union , even though these applications were submitted over three years ago?
V jakém časovém horizontu Evropská komise tyto české žádosti zveřejní, aby se jejich projednávání mohlo konečně pohnout z místa?
When will the Commission publish these Czech applications so that they can at last begin to be processed?
Komise žádosti o registraci názvů piva uvedené váženým panem poslancem, totiž názvů „Brněnské pivo“, „Znojemské pivo“, „Černá Hora“ a „Březnický ležák“ posoudila, požádala o dodatečné informace a požadované informace obdržela.
The applications referred to by the Honourable Member for registration of the beer names ‘Brněnské pivo’, ‘Znojemské pivo’, ‘Černá Hora’ and ‘Březnický ležák’ have been analysed by the Commission, and additional information has been requested from, and supplied by, the Czech authorities.
U označení „Brněnské pivo“, „Znojemské pivo“ a „Březnický ležák“ Komise skončila šetření a souhrny žádostí budou zveřejněny v Úředním věstníku EU, jakmile bude k dispozici verze ve všech úředních jazycích.
Concerning ‘Brněnské pivo’, ‘Znojemské pivo’ and ‘Březnický ležák’, the Commission has completed its examination and, once the translations into all official languages are available, the summaries of these applications will be published in the Official Journal of the European Union .
Tím bude zahájen postup pro vznesení námitek.
This will open the objection procedure.
Toto šetření bude dokončeno co nejdříve.
This examination will be finalised as soon as possible.
Bude-li mít Komise na základě výsledků šetření za to, že žádosti splňují požadavky výše uvedeného nařízení, zveřejní souhrn v Úředním věstníku, aby mohla začít běžet lhůta pro vznesení námitek.
If as a result of the examination, the Commission considers that the requests meet the conditions of the regulation mentioned above, it will publish the summary in the Official Journal with a view to beginning the objection procedure.
Komise by nicméně ráda váženého pana poslance ujistila, že udělá vše, co je v jejích silách, aby šetření uvedených žádostí bylo dokončeno co nejdříve.
It wishes however to ensure the Honourable Member that the Commission does everything within its power to finish the examination of these applications as soon as possible.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-4319/08
WRITTEN QUESTION E-4319/08
(28. července 2008)
(28 July 2008)
Předmět: Biopaliva a jejich budoucnost v Evropské unii
Subject: Biofuels and their future in the European Union
Situace na světových trzích s hlavními potravinářskými komoditami se v posledních měsících vyznačuje masivním růstem cen.
In recent months, the situation on world markets dealing in the main food commodities has been characterised by massive price increases.
Analytici i mezinárodní organizace, jako je OSN, OECD a FAO, se shodují v tom, že jednou z hlavních příčin rostoucích cen potravin je rozšiřující se využívání zemědělské půdy k pěstování plodin, jež jsou určeny na výrobu biopaliv.
Analysts and international organisations such as the UN, the OECD and the FAO agree that one of the main reasons for rises in food prices is the increasing use of agricultural land to grow crops for biofuel production.
Evropská unie v tomto směru hraje důležitou roli, protože přijala politiku povinného přimíchávání biopaliv do ropných paliv.
The European Union is playing a significant role in this regard because it has adopted a policy of compulsory addition of biofuels to petroleum fuels.
Tato politika vytváří velkou poptávku a přispívá ke zvyšování cen potravin.
This policy is generating considerable demand and is contributing to food price rises.
Varující jsou rovněž výsledky posledních vědeckých studií, které ukazují, že biopaliva nemají pozitivní dopady ani na emise skleníkových plynů.
Also of concern are the findings of the latest scientific research, which show that biofuels have no positive impact on greenhouse gas emissions.
Vzhledem k těmto skutečnostem a vzhledem k tomu, že si EU stanovila závazné cíle pro povinné přimíchávání biopaliv až do roku 2020, dovoluji si položit Evropské komisi následující dotazy týkající se budoucnosti evropské politiky biopaliv: 1.
In view of the above and of the fact that the EU has set a binding target for the compulsory addition of biofuels by 2020, I put the following questions concerning European biofuel policy to the Commission: 1.
Do jaké míry dle Evropské komise přispívá evropská politika podpory biopaliv k růstu světových cen potravin? 2.
In the Commission’s view, to what extent is the European policy of supporting biofuels contributing to world food price rises? 2.
Nechala Evropská komise zpracovat nějakou nezávislou a na nejnovějších vědeckých poznatcích založenou analýzu dopadů biopaliv na ceny potravin a na životní prostředí? 3.
Has an independent analysis of biofuels’ impact on food prices and on the environment, based on the latest scientific findings, been conducted at the Commission’s request? 3.
Pokud nikoliv, tak z jakých důvodů? 4.
If not, why not? 4.
Je ještě stále, dle Evropské komise, 10% podíl biopaliv v ropných palivech v roce 2020 správným, realistickým a pro ceny potravin a životní prostředí neškodným cílem? 5.
In the Commission’s view, is a 10 % share of biofuels in petroleum fuels by 2020 a proper and realistic target and one that is not harmful to food prices and the environment? 5.
Jaké dopady bude mít dle Evropské komise další zvyšování podílu biopaliv na ceny potravin a stav životního prostředí?
In the Commission’s view, what impact would further increasing the share of biofuels have on food prices and the environment?
(16. září 2008)
(16 September 2008)
Závazný cíl do roku 2020 zvýšit podíl obnovitelné energie na 10 %, schválený Evropskou radou v břez­nu 2007, se zatím nezačal naplňovat.
The mandatory target of 10 % renewable energy in transport by 2020, endorsed by the EU Council in March 2007, is not yet in force.
Příslušný návrh směrnice Komise „Návrh směrnice Evropského parlamentu a Rady o podpoře užívání energie z obnovitelných zdrojů“, KOM(2008)19 v konečném znění. je stále diskutován v Evropském parlamentu a v Radě.
The relevant Commission directive proposal ‘Proposal for a directive of the EU Parliament and Council on the promotion of the use of energy from renewable sources’, COM(2008)19 final. is still under discussion in the Parliament and the Council.
Je nepravděpodobné, že by se tak dlouhá doba zbývajících dvanácti let a ještě nepřijaté cíle týkající se biopaliv již nyní odrazily v cenách komodit.
It is unlikely that such a long lead-time and not yet adopted biofuel target could have already had a significant impact on commodity prices.
Pohled Komise na příčiny nedávného zvýšení cen potravin shrnuje jedno z posledních sdělení Komise nazvané „Řešení problému rostoucích cen potravin – Pokyny k opatřením EU“ KOM(2008)321 v konečném znění. .
The Commission's view on the causes of the recent rise of food prices is presented in the recent communication on ‘Tackling the challenge of rising food prices; Directions for EU action’ COM(2008)321 final. .
Analýzy Komise ukazují, že poptávku po zemědělských komoditách ovlivňují nejen biopaliva, ale významným způsobem rovněž další přechodné a strukturální hospodářské faktory.
Commission analyses indicate that, although demand for agricultural commodities is also influenced by biofuels, several other temporary and structural economic factors have had a considerable impact.
Sdělení a další dokumenty týkající se této oblasti lze nalézt na internetové stránce Generálního ředitelství pro zemědělství a rozvoj venkova http://ec.europa.eu/agriculture/foodprices/index_en.htm. .
The communication, along with other documents on this subject, can be found on Directorate-General Agriculture and Rural Development's website http://ec.europa.eu/agriculture/foodprices/index_en.htm .
Tento vývoj dodávky a poptávky nastal poté, co již došlo ke snížení zásob, což by za normálních okolností zřejmě utlumilo cenové výkyvy.
1 Critically, these supply and demand developments occurred after there had already been a run-down in stocks, which under more normal circumstances could have dampened price movements.
Komoditní trhy se otřásly na pozadí vážné světové finanční krize, která podle všeho podnítila zásadní nárůst spekulativního zájmu na nových zemědělských trzích.“. dochází rovněž „Agricultural Outlook 2008–2017“, nedávno zveřejněná zpráva Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD) a Organizace pro výživu a zemědělství (FAO) o výhledech zemědělství na léta 2008–2017.
Finally, the turmoil in commodity markets has occurred against the backdrop of a severe world financial crisis that is widely believed to have sparked a substantial increase in speculative interest in agricultural futures markets.’ .
Stávající produkce biopaliv v EU má na současné globální ceny potravin beztak malý vliv.
The current EU biofuel production has anyway a little impact on current global food prices.
Na biopaliva se zpracovává méně než 1 % obilné produkce EU.
Less than 1 % of the EU cereal production is presently processed into biofuels.
Hodnocení vlivu vypracované Komisí a týkající se politiky biopaliv EU ukazuje, že by cíl do roku 2020 dosáhnout 10% podílu biopaliv neměl potravinářské odvětví zásadně poškodit.
As regards the 10 % target by 2020, the Commission impact assessment of the EU biofuel policy shows that its achievement should not cause major strain in the food sector.
Do roku 2020 se předpokládá nárůst cen obilovin o 3 až 6 %, řepkového semene o 8 až 10 % a slunečnicového semene o 15 % oproti roku 2006 (při započítání 30 % podílu druhé generace biopaliv).
By 2020, this means an estimated increase of cereal prices by about 3-6 %, rapeseed by about 8-10 % and sunseed 15 % as compared to 2006 (assuming a 30 % share of second generation biofuels).
Novější odhad OECD předpovídá Zpráva OECD o hospodářském hodnocení podpůrných politik biopaliv. , že ve střednědobém horizontu budou mít podpůrné politiky USA a EU na ceny obilovin a olejnatých semen omezený vliv.
A more recent OECD estimation OECD Report on economic assessment of biofuel support policies. found that in the medium term, the combined new United States and future EU biofuel support policies should have a modest effect on the prices of cereals and oilseeds.
To však nemění nic na tom, že Komise bude nadále pečlivě sledovat vliv politiky biopaliv na ceny komodit, na potravinovou bezpečnost a na životní prostředí v EU a třetích zemích.
Nevertheless, the impact of biofuels policy on commodity prices, food safety and environment in the EU and third countries will be carefully monitored by the Commission.
Komise bude o výsledku těchto sledování pravidelně podávat zprávu Parlamentu a Radě a v případě potřeby navrhne nápravná opatření.
The Commission shall regularly report the results of these monitoring activities to the Parliament and Council and, if appropriate, propose corrective actions.
OTÁZKA K PÍSEMNÉMU ZODPOVĚZENÍ E-5395/08
WRITTEN QUESTION E-5395/08
(7. října 2008)
(7 October 2008)
Předmět: Situace sklářského a keramického průmyslu v Evropě a povinné certifikace nádobí
Subject: Situation of the glass and ceramics industry in Europe and compulsory certification of tableware
Situace sklářského a keramického průmyslu v Evropě je díky zvyšujícímu se tlaku globalizace velmi vážná.
The situation of the glass and ceramics industry in Europe is very serious owing to the increasing pressure of globalisation.
Za závažné považuji to, že skleněné a keramické nádobí dovážené ze třetích zemí není podrobováno takovým testům jako zboží vyrobené v EU.
I think it is a serious matter that glass and ceramic wares imported from third countries are not subject to the same tests as goods manufactured in the EU.
Někteří výrobci ze třetích zemí dále klamou zákazníka tím, že distribuují zboží pod značkami jako LONDON, PARIS, ITALIAN STYLE, BOHEMIAN CHINA, Bavarian atd. nebo CE, a spotřebitelé se tedy mylně domnívají, že jejich výrobek (nádobí) byl testován na nezávadnost obdobně jako výrobky pocházející z EU.
In addition, some third-country producers mislead customers by distributing their products under such brand names as LONDON, PARIS, ITALIAN STYLE, BOHEMIAN CHINA, Bavarian, etc. or CE, which may lead consumers to assume that their products (tableware) have undergone similar safety tests to products originating in the EU.
Žádám proto o zahájení šetření, jak jsou v členských státech EU prováděny kontroly pravosti certifikátů sklářského zboží a testy nádobí ohledně jejich zdravotní nezávadnosti.
I therefore call for an investigation into how, in the EU Member States, checks are made of the authenticity of certificates for glassware and how tableware articles are tested for safety.
Část problémů by vyřešilo urychlené schválení nařízení o uvádění země původu u některých výrobků či navrhnutí unijní legislativy pro certifikační značku Společenství, která by poskytovala právní ochranu pro neidentifikovatelný okruh subjektů, jež by splnily určité podmínky stanovené majitelem certifikační značky Společenství.
Some of the problems could be solved by speeding up the adoption of regulations on the indication of the country of origin of certain products or the proposal for EU legislation for a Community certification mark, which would provide legal protection for an unidentifiable range of entities that fulfil certain conditions laid down by the proprietor of the Community certification mark.
Hodlá Komise upravit svůj postoj vůči tomuto odvětví, který by vzal v potaz specifické okolnosti sklářského a keramického průmyslu v Evropě, včetně silného postavení malých a středních podniků a zachování kulturního dědictví?
Does the Commission intend to revise its position towards this branch of industry so as to take into consideration the specific circumstances of the glass and ceramics industry in Europe, including the large number of small and medium-sized enterprises involved and the preservation of our cultural heritage?
Hodlá Komise přijmout opatření, aby byla ochráněna taková tradiční odvětví evropského průmyslu a řemesla, jakým sklářský a keramický průmysl bezesporu je?
Does the Commission intend to take measures to protect the traditional branch of European trade and industry that is undoubtedly constituted by the glass and ceramics industry?
Jak je v jednotlivých členských státech prověřováno, že výrobci či dovozci skutečně provádějí každé 3 roky testy/certifikaci u svých výrobků používaných jako nádobí?
How do the individual Member States check that every three years producers or importers do in fact carry out tests/certification of their products intended for use as tableware?
Odpověď Güntera Verheugena jménem Komise
Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission
(20. listopadu 2008)
(20 November 2008)
Komise si je vědoma toho, že některá odvětví sklářského a keramického průmyslu v Evropě se potýkají s obtížemi v souvislosti s ochranou duševního vlastnictví, označováním původu a nekalými obchodními praktikami ze strany zahraničních výrobců.
The Commission is aware that certain branches of the European ceramics and glass industry are facing difficulties due to issues related to Intellectual Property (IP) protection, origin marking and unfair commercial practices from foreign producers.
O těchto otázkách se jednalo na konferenci, kterou uspořádala Komise, a jíž se zúčastnili zástupci sklářského a keramického průmyslu, odborových svazů, členských států, Parlamentu a Komise http://ec.europa.eu/enterprise/steel/conference_glass-ceramics/2007/proceedings_070521.pdf. .
These issues have been addressed in a conference organised by the Commission and attended by representatives from the two industries, trades unions, Member States, Parliament and the Commission http://ec.europa.eu/enterprise/steel/conference_glass-ceramics/2007/proceedings_070521.pdf .
V oblasti obchodu může Komise reagovat na obavy výrobců v EU ohledně nekalé konkurence ze třetích zemí dvěma způsoby.
In the area of trade, the Commission can respond to concerns of EU producers about unfair competition from third countries in two ways.
Zaprvé může uplatnit právní předpisy o antidumpingových a antisubvenčních opatřeních: jak bylo potvrzeno v předchozích jednáních se zástupci tohoto průmyslového odvětví, naše útvary jsou k dispozici odvětvím, která se domnívají, že třetí země vyvážejí do EU výrobky za dumpingové ceny nebo že jsou jejich konkurentům poskytovány subvence neslučitelné s pravidly WTO.
Firstly, applying its legislation on anti-dumping and anti-subsidy: as confirmed during previous meetings with the industry, our services are at disposal of those sectors that deem that products are dumped into the EU by third countries or that non-WTO-compatible subsidies are granted to their competitors.
Zadruhé jsou rovněž monitorována opatření na ochranu obchodu ze strany třetích zemí vůči EU, přičemž zneužívání těchto nástrojů je považováno za překážku obchodu.
Secondly, trade defence actions by third countries against the EU are also monitored, noting that the misuse of these instruments is recognised as a trade barrier.