natgillin/translations-raw huggingface dataset:
naléhavě žádá Komisi a Centrální banku, aby předložily návrhy v souladu s návrhem k Basilejské dohodě III vypracovaným Basilejským výborem, kterými stanoví závazná pravidla pro zavedení anticyklické rezervy; vyzývá Radu, Komisi a Centrální banku, aby se při budoucí ratifikaci návrhů Basilejského výboru na úrovni skupiny G20 zasadily o důsledné a rychlé provedení návrhů;
Urges the Commission and the Central Bank to draw up proposals in line with the proposal by the Basel Committee on Basel III laying down binding rules for the introduction of an anticyclical buffer; calls on the Council, the Commission and the Central Bank to work towards the consistent and speedy implementation of the proposals when the Basel Committee proposals are ratified at G20 level;
poukazuje na skutečnost, že zásady Paktu stability a růstu nebyly v minulosti vždy plně dodržovány; připomíná, že i když předlužené členské státy musí splnit cíl, kterým je znovu obnovit rovnováhu veřejných financí a snížit zadlužení, nepovede samotné dosažení tohoto cíle k vyřešení problému s hospodářskými rozdíly mezi zeměmi eurozóny a obecněji v celé EU; vyzývá proto k neomezenému a soudržnějšímu uplatňování Paktu stability a růstu; domnívá se, že Pakt stability a růstu by měl být doplněn zavedením systému včasného varování, který by dokázal odhalit případné nedostatky, např. ve formě „evropského semestru“, aby byl nejen zpřísněn dohled a rozšířena koordinace hospodářské politiky s cílem zajistit fiskální konsolidaci, ale také, aby se nad rámec rozpočtových záležitostí, řešily ostatní makroekonomické nerovnosti a posílily postupy prosazování pravidel;
Points to the fact that the principles of the Stability and Growth Pact were not always fully respected in the past; recalls that, if the objective to regain a balance of public finances and reduce indebtedness is a necessity for over-indebted states, this alone will not solve the problem of economic imbalances between countries of the euro area and, more broadly, of the EU; calls therefore for unrestricted and more coherent application of the Stability and Growth Pact; deems that the Pact should be complemented by the development of an early warning system to identify possible inconsistencies, e.g. in the form of a ‘European semester’, in order not only to enhance surveillance and strengthen economic policy coordination so as to ensure fiscal consolidation but also – beyond the budgetary dimension – to address other macroeconomic imbalances and strengthen enforcement procedures;
je přesvědčen, že nyní je nutné přijmout opatření, která by zahájila postupné snižování fiskálních schodků a obnovila důvěru v evropské veřejné finance;
Believes that action must be taken now in order to start a gradual reduction of fiscal deficits and restore confidence in European public finances;
domnívá se, že na členské státy, které se neřídí pravidly eurozóny, pokud jde o veřejné finance a přístup k důvěryhodným statistickým údajům, by se měla vztahovat rozšířená a přírůstková sada opatření, která by měla zajistit přísnější dodržování těchto pravidel;
Considers that Member States not following the rules of the euro area with regard to public finances and access to credible statistics should subjected to an enlarged and incremental spectrum of measures to ensure stricter compliance;
věří, že neexistence předem stanoveného mechanismu řízení krizí a chování některých vlád jsou příčinou toho, že rychlé řešení krize státního dluhu v některých členských státech eurozóny je obtížné a oslabí v budoucnu schopnost HMU reagovat rychle na případné podobné situace; vyzývá proto k vytvoření stálého rámce pro řízení krizí;
Believes that the lack of a predefined crisis management mechanism and the behaviour of some governments has made a rapid solution to the sovereign debt crisis in some Member States of the euroarea difficult and will weaken the EMU's ability to react quickly in potentially similar situations in the future; calls therefore for a permanent crisis management framework;
naléhavě upozorňuje na to, že finanční podpora poskytovaná zemím EU v období krize veřejného dluhu musí být určena k tomu, aby vedla ke splácení úvěrů, rozpočtové rovnováze a hospodářské reformě, a zdůrazňuje nebezpečí spojené s přeměnou úvěrů ve finanční příspěvky, což podporuje uzavírání půjček a vytváření dluhů;
Urges that financial support to EU countries in a debt crisis must be designed to encourage repayment of loans, budgetary balance and economic reform, and stresses the danger of turning loans into financial contributions while encouraging borrowing and the creation of debts;
vyzývá proto Komisi, aby předložila návrhy na posílení Paktu stability a růstu, jejichž součástí budou konkrétní cíle zaměřené na zmenšení rozdílů v konkurenceschopnosti evropských ekonomik, s cílem stimulovat růst, jenž povede k vytváření pracovních míst;
Calls therefore on the Commission to put forward proposals to strengthen the Stability and Growth Pact by including specific targets for closing the competitiveness gap between European economies, in order to stimulate job-creating growth;
sdílí obavy týkající se případných spekulací s eurem;
Shares concerns about possible speculation against the euro;
zastává názor, že růst objemu úvěrů a vývoj cen aktiv v EU a ve členských státech jsou klíčovými ukazateli pro účinné sledování finanční stability v rámci HMU a obecněji v celé EU;
Takes the view that credit growth and assets price developments in the EU and in Member States are crucial indicators for an effective monitoring of financial stability within the EMU and, more broadly, the EU;
je znepokojen neustálými tlaky vyvíjenými na trhy se státními dluhopisy eurozóny, které se projevují širším rozpětím; domnívá se, že přechod k jistotě vyvolaný vlnami paniky během stávající finanční krize způsobil rozsáhlé narušení trhu a vedl k nákladným negativním vnějším účinkům;
Is concerned about continuous strains on the euro area sovereign bond markets reflected in widening spreads; deems that the flight to safety provoked by waves of panic experienced during the current financial crisis has had massive distorting effects and created costly negative externalities;
požaduje včasné zahájení provádění nařízení o ratingových agenturách ((ES) č. 1060/2009) a vítá návrh Komise týkající změny nařízení(ES) č. 1060/2009 o ratingových agenturách ze dne 2. června 2010, zároveň však Komisi vyzývá, aby pokračovala v práci na návrzích přísnějšího dohledu nad provozem těchto agentur, zlepšení odpovědnosti ratingových agentur a posouzení možnosti zřízení evropské ratingové agentury; zdůrazňuje skutečnost, že rating státního dluhu v eurozóně se během krize ukázal jako problematický;
Asks for a timely implementation of the Regulation on Credit Rating Agencies (Regulation (EC) No 1060/2009) and welcomes the Commission proposal on amending Regulation (EC) No 1060/2009 on Credit Rating Agencies of 2 June 2010, but at the same time calls on the Commission to go further with proposals for the more rigorous surveillance of the operation of these agencies, for improving the liability of Credit Rating Agencies and for assessing the possibility of create a European Credit Rating Agency; underlines the fact that the rating of euro area sovereign debt has proved problematic during the crisis;
zdůrazňuje nezávislost ECB;
Highlights the independence of the ECB;
je toho názoru, že s ohledem na nový právní statut ECB vyplývající z Lisabonské smlouvy by se kandidáti na členy výkonné rady navržení Radou měli zúčastnit zvláštního slyšení před příslušným parlamentním výborem a následně by o nich měl hlasovat Evropský parlament; konstatuje, že kromě toho od vypuknutí krize hraje ECB klíčovou úlohu, a domnívá se, že tato úloha by měla zahrnovat větší míru transparentnosti a odpovědnosti;
Considers that, given the new legal status of the ECB under the Lisbon Treaty, the candidates for the Executive Board proposed by the Council should be subject to special hearings by the relevant parliamentary committee and then to a vote by the European Parliament; notes that, in addition, the role of the ECB has been crucial since the crisis and deems therefore that such a role should involve reinforced transparency and accountability;
vítá udělení právní subjektivity Euroskupině na základě Lisabonské smlouvy a účast ECB na jejích schůzích;
Welcomes the conferral of legal personality on the Eurogroup by the Lisbon Treaty and the participation of the ECB in its meetings;
upozorňuje, že Evropský parlament je odhodlán pokračovat v měnovém dialogu, který je důležitým prvkem při demokratické kontrole ECB;
Points out the determination of the European Parliament to continue the Monetary Dialogue as an important element in the democratic scrutiny of the ECB;
vítá návrh na zřízení Evropského výboru pro systémová rizika (ESBR), který odstraní stávající nedostatky v makroobezřetnostním dohledu; vyzývá ECB, aby stanovila jasné modely a definice a zajistila tak efektivní fungování a odpovědnost ESBR; dodává, že žádné nové úkoly svěřené ECB a týkající se ESRB nijak neomezí nezávislost ECB;
Welcomes the proposal to establish a European Systemic Risk Board (ESRB), which will close the current gap in macro-prudential supervision; calls on the ECB to establish clear models and definitions to ensure the effective functioning and accountability of the ESRB; adds that any new tasks conferred upon the ECB with regard to the ESRB will not compromise the independence of the ECB in any way;
konstatuje, že koncept, kdy ESRB pouze vydává varování a doporučení, aniž by je skutečně prosazoval, není s ohledem na účinné provádění a odpovědnost vyhovující; vyjadřuje politování nad tím, že ESRB nemůže sám vyhlásit stav nouze;
Notes that the concept whereby the ESRB only gives warnings and recommendations with no actual enforcement is not satisfactory in terms of effective implementation and responsibility; regrets that the ESRB cannot declare the emergency by itself;
vítá návrh, podle něhož by se měl předseda ESRB účastnit slyšení před Evropským parlamentem, a to v jiném rámci než v rámci měnových dialogů;
Welcomes the proposal to hold hearings of the Chair of the ESRB before the European Parliament, in a different framework from the Monetary Dialogues;
je toho názoru, že oživení hospodářské činnosti v druhé polovině roku 2009 bylo důsledkem výjimečných opatření, která od konce roku 2008 zavedly vlády a centrální banky po celém světě v podobě záruk bankovních závazků, kapitálových injekcí a systémů podpory aktiv;
Believes that the revival of economic activity in the second half of 2009 was a result of the extraordinary measures taken by governments and central banks worldwide since the end of 2008 in the form of guarantees for bank liabilities, capital injections and asset support schemes;
konstatuje, že finanční krize v eurozóně je krizí solventnosti, která se zpočátku projevila jako krize likvidity; domnívá se, že tuto situaci nelze z dlouhodobého hlediska vyřešit pouze dalším zadlužováním a zvyšováním likvidity již tak vysoce zadlužených ekonomik v kombinaci se spěšnými plány fiskální konsolidace;
Notes that the financial crisis in the euro area is a solvency crisis that initially manifested itself as a liquidity crisis; deems that such a situation cannot be resolved in the long term by simply pouring new debt and liquidity into highly indebted economies in combination with accelerated plans for fiscal consolidation;
domnívá se, že krize odhalila trend v hospodářských politikách posledních let, který vedl k současné vysoké míře veřejného a soukromého dluhu, jejíž náprava si vyžádá řadu let; domnívá se, že pro některé části Evropy bude obtížnější než pro jiné bojovat s důsledky a vývojem krize a dosáhnout udržitelného hospodářského růstu, nových inovací a vytvářet nová pracovní místa; zdůrazňuje, že provádět reformy je třeba v celé Evropě;
Believes, similarly, that the crisis revealed a trend in the economic policies of recent years which have contributed to the current high level of public and private debt which will take many years to correct; deems that some parts of Europe will find it more difficult than others to tackle the consequences and developments of the crisis and achieve sustainable economic growth, new innovations and the creation of new jobs; underlines the need for reforms throughout Europe;
připomíná, že před vypuknutím finanční krize poměr veřejného dluhu k HDP v eurozóně i v celé EU a také u většiny členských států v letech 1999 až 2007 klesal, zatímco naopak míra zadlužení domácností, firem a pákový efekt finančního sektoru v tomtéž období naopak výrazně vzrostly;
Recalls that, before the outbreak of the financial crisis, the ratio of public debt to GDP of the euro area and the EU as a whole, as well as the ratio for the majority of Member States, declined between 1999 and 2007 and that, by contrast, debt levels of households, firms and the leverage of the financial sector experienced a significant increase over the same period;
připomíná, že výrazné zvýšení veřejného dluhu, k němuž od roku 2008 došlo v několika členských státech, je výsledkem toho, že tyto země se musely vypořádat s excesy vyvolanými v počátcích neudržitelným růstem soukromého dluhu a ohromnými finančními bublinami; domnívá se proto, že současná krize zřetelně odhalila, že fiskální pozice je neudržitelná, pokud je neudržitelné financování soukromého sektoru;
Recalls that the huge increase of public debt since 2008 in several Member States has been triggered by the fact these countries had to face excesses previously caused by an unsustainable growth of private debt and huge financial bubbles; believes therefore that the current crisis made it clear that the fiscal position is unsustainable if the financing of the private sector is unsustainable;
bere na vědomí, že krize spolu s následnými záchrannými opatřeními a balíčky ekonomických pobídek vedla k přijetí rozsáhlých úsporných opatření, která často přišla příliš pozdě, ale zároveň výrazně omezují schopnost vlád jednat;
Notes that the crisis, together with subsequent ‘bail-outs’ and economic stimulus packages, has led to far-reaching austerity measures which are often overdue but which at the same time heavily constrain the capacity of governments to act;
upozorňuje, že tyto balíčky úsporných opatření by neměly vyústit v opatření, která by mohla vážně zpomalovat ozdravení ekonomik, což by vyžadovalo nový model správy ekonomických záležitostí na základě takových nástrojů a harmonogramu, které by zajistily rovnováhu mezi procesem fiskální konsolidace a uspokojením potřeb, pokud jde o investice do pracovních míst a udržitelného rozvoje;
Warns that these austerity packages should not lead to measures which could seriously dampen the economic recovery, which requires a new model of economic governance with instruments and a time schedule that will provide a balance between the process of fiscal consolidation and safeguarding needs in terms of investment in jobs and sustainable development;
zdůrazňuje, že nedostatek úvěrů v reálné ekonomice, konkrétně pro malé a střední podniky, byl důsledkem nižší poptávky vyplývající z oslabené činnosti v reálné ekonomice a neochoty bankovních ústavů poskytovat úvěry;
Underlines that the lack of credit reaching the real economy, specifically for SMEs, stemmed from lower demand due to diminished activity in the real economy as well as from the reluctance of banks to grant credit;
zdůrazňuje, že několik bank členských států bylo přehnaně závislých na likviditě poskytované ECB;
Underlines that several Member States' banks have been excessively reliant on liquidity provided by the ECB;
bere na vědomí, že nestandardní opatření na podporu úvěrů, která ECB zavedla od října 2008, se osvědčila a zabránila prohloubení recese a dalším finančním turbulencím; opakuje, že ustoupení od těchto opatření je třeba správně načasovat a pečlivě koordinovat s vnitrostátními vládami a s jejich činností, zejména s ohledem na to, že úsporná opatření byla zavedena kolektivně a současně v mnoha členských státech;
Notes that the non-standard measures which the ECB has introduced since October 2008 to support credit have been successful in avoiding a deeper recession and additional financial turmoil; reiterates that lifting these measures needs to be well timed and carefully coordinated with national governments and their activities, especially in view of the collective and simultaneous resorting to austerity measures in many Member States;
je však znepokojen tím, že strategie pro ukončení stimulačních opatření ECB by mohla mít asymetrický dopad, neboť mezi členskými státy eurozóny existují podstatné rozdíly, pokud jde o hospodářské cykly;
Is concerned, however, with the potential asymmetric impact of ECB's exit strategy, given the substantial differences between euro area Member States regarding the business cycle;
by uvítal, kdyby Evropská centrální banka v rámci dohod o zpětném odkupu obecně akceptovala jako záruku státní dluhopisy zemí eurozóny, a přijala tak praxi, která již byla vyzkoušena a osvědčila se v Bank of England a Federal Reserve Bank;
Would welcome a move from the European Central Bank generally to accept government bonds from euro area countries as security in the context of repurchase agreements, thereby following the tried and tested practice used by the Bank of England and the Federal Reserve Bank;
zdůrazňuje, že postupné překonávání veřejného schodku a dlouhodobá udržitelnost veřejných financí mají zásadní význam pro eurozónu jako celek;
Emphasises that a gradual exit from public deficits and the long-term sustainability of public finances are of crucial importance for the euro area as a whole;
bere na vědomí řadu návrhů na dokončení obezřetnostních opatření v EU s cílem vypořádat se s krizí a regulovat stínový bankovní systém;
Notes the number of proposals in the EU to complete the prudential arrangements, to manage the crisis and to regulate the shadow banking sector;
sdílí obavy s ohledem na procyklickou povahu stávajících regulačních, obezřetnostních, účetních a fiskálních předpisů, které zvyšují fluktuace, jež jsou neodmyslitelnou součástí fungování tržního hospodářství;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the current regulatory, prudential, accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of a market economy;
zdůrazňuje, že je nutné podstatně zvýšit bankovní kapitálové rezervy a kvalitu kapitálu, a vítá návrhy Basilejského výboru týkající se užší definice základního kapitálu a zavedení vyššího kapitálového poměru; upozorňuje na propojení finanční a reálné ekonomiky a dopad, který může mít regulace jedné ekonomiky na druhou;
Highlights the need for a decisive increase in banks' capital buffers and to enhance the quality of capital, and welcomes the Basel Committee's proposals for a narrower definition of core capital and the introduction of higher capital ratios; also draws attention to the link between the financial and the real economy and the impacts that regulating one can have on the other;
domnívá se, že globální finanční systém musí být odolnější a je třeba, aby se ponaučení z krize zužitkovalo na celosvětové úrovni, aby se snížilo systémové riziko, zabránilo se vzniku finančních bublin a zlepšila se kvalita řízení rizik a transparentnost finančních trhů, neboť uznává, že jejich základní úlohou je financovat reálnou ekonomiku;
Considers that the global financial system needs to be made less fragile and that lessons from the crisis must be drawn on a global level in order to reduce systemic risk, tackle financial bubbles and improve the quality of risk management and the transparency of financial markets, reaffirming that their basic role is to finance the real economy;
konstatuje, že euro si v průběhu roku 2009 získalo statut mezinárodní měny v roce 2010, bylo však vystaveno velkému nátlaku;
Notes that the euro had gained status as an international currency throughout 2009, but was subject to heavy pressure in 2010;
poukazuje na to, že v období značné nestability směnného kurzu euro posílilo zejména vůči americkému dolaru a čínskému juanu, a vyjadřuje své znepokojení nad tím, že by tato skutečnost mohla mít negativní dopad na konkurenceschopnost eurozóny;
Points out that, during a period of high-level exchange rate volatility, the euro has increased its strength, particularly against the US dollar and the renminbi, and expresses concern that this could have a detrimental effect on the competitiveness of the euro area;
uznává, že silnou pozici si euro získalo částečně díky slabé hospodářské aktivitě v USA, kde se v roce 2009 schodek běžného účtu platební bilance prudce snížil pod 3 % HDP a schodek federálního rozpočtu vzrostl ve fiskálním roce 2009 přibližně na 10 % HDP, zatímco oslabení eura bylo mimo jiné spjato s nedostatkem důvěry v globální trhy v některých vysoce zadlužených členských státech EU; sdílí obavy týkající se nárůstu objemu peněz v USA a v menší míře i v EU;
Acknowledges that the strength of the euro was partly due to weak economic activity in the US, where the current account deficit narrowed sharply to below 3% of GDP in 2009 and the federal budget deficit widened to about 10% of GDP in the fiscal year 2009, while the decline of the euro was, among other things, also connected to the lack of trust in global markets in some highly-indebted EU Member States; shares concerns about the expansion of the volume of money in the US and, to a lesser extent, in the EU;
je znepokojen dopadem nestability směnných kurzů a operacemi typu „carry trade“ na globální finanční stabilitu i na reálnou ekonomiku;
Is concerned about the impact of exchange rate volatility and carry trade operations on both global financial stability and the real economy;
zdůrazňuje, že bez ohledu na současnou globální finanční a hospodářskou krizi je nutné eurozónu dále rozšiřovat o nové členské státy, avšak poukazuje na to, že základním předpokladem pro členství v eurozóně je splnění Maastrichtských kritérií; vítá rychlé přijetí eura všemi členskými státy, která tato kritéria splňují;
Underlines that, regardless of the current global financial and economic crisis, the euro area should be further enlarged, but points out that meeting the Maastricht criteria is regarded as a precondition for euro membership; welcomes the quick adoption of the euro by all Member States which comply with these criteria;
věří, že přijetí eura v Estonku je důkazem statutu, který euro má a to i přes krizi veřejného dluhu; věří, že tento status povzbudí členské státy, aby usilovaly o členství v eurozóně;
Believes that the adoption of the euro by Estonia shows the status of the euro, despite the public debt crisis; believes that this status will encourage Member States to seek membership of the euro area;
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 23. listopadu 2010 o civilně-vojenské spolupráci a rozvoji civilně-vojenských kapacit ( 2010/2071(INI) )
European Parliament resolution of 23 November 2010 on civilian-military cooperation and the development of civilian-military capabilities ( 2010/2071(INI) )
s ohledem na evropskou bezpečnostní strategii s názvem „Bezpečná Evropa v lepším světě“, kterou Evropská rada přijala dne 12. prosince 2003, a na zprávu o jejím uplatňování nazvanou „Zajišťování bezpečnosti v měnícím se světě“, kterou Evropská rada schválila na zasedání ve dnech 11.–12. prosince 2008,
having regard to the European Security Strategy entitled ‘A secure Europe in a better world’, adopted by the European Council on 12 December 2003, and to the report on its implementation entitled ‘Providing security in a changing world’, endorsed by the European Council on 11-12 December 2008,
s ohledem na interní bezpečnostní strategii Evropské unie, kterou Evropská rada schválila na zasedání ve dnech 25.–26. března 2010,
having regard to the Internal Security Strategy for the European Union, endorsed by the European Council on 25-26 March 2010,
s ohledem na závěry Rady o SBOP přijaté dne 26. dubna 2010,
having regard to the Council conclusions on CSDP adopted on 26 April 2010,