natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Mezi tato opatření patří pozastavení uvádění dotyčných potravin nebo krmiv na trh, stanovení zvláštních podmínek pro dotyčné potraviny nebo krmiva a jakékoli další vhodné dočasné opatření.
These measures include the suspension of the placing on the market or use of the food or feed in question , laying down special conditions for the food or feed in question and any other appropriate interim measure.
Článek 54 stejného nařízení umožňuje členským státům, jestliže Komise nejednala v souladu s článkem 53, přijmout dočasná ochranná opatření, pokud o nich neprodleně uvědomí ostatní členské státy a Komisi.
Article 54 of the same regulation enables Member States, where the Commission has not acted in accordance with Article 53 to adopt interim protective measures, informing immediately the other Member States and the Commission.
Veškerá podobná dočasná opatření pak posuzuje Stálý výbor pro potravinový řetězec a zdraví zvířat, pokud jde o prodloužení, změny nebo zrušení dočasných vnitrostátních ochranných opatření.
Any such interim measure is then examined by the Standing Committee on the Food Chain and Animal Health, with a view to the extension, amendment or abrogation of the national interim protective measures.
Otázka k písemnému zodpovězení E-000265/2011
Question for written answer E-000265/2011
Předmět: Financování úsekových strategických dopravních detektorů z fondů EU
Subject: Financing strategic traffic detectors on road segments from EU funds
Hlavní město České republiky Praha nedávno na vybraných úsecích vozovek nainstalovalo řadu strategických dopravních detektorů.
The Czech city of Prague has recently installed a number of strategic traffic detectors on road segments.
Jedná se o druh kamerového systému, jehož účelem je optimalizace dopravy pomocí nových, moderních informačních technologií.
This is a kind of camera system aimed at optimising traffic by means of new, modern information technologies.
Předpokládá se mimo jiné, že díky těmto detektorům bude silniční doprava plynulejší, a v důsledku toho i bezpečnější.
Among other things, the detectors are expected to result in more fluid road transport, making road transport safer.
Projekt byl částečně financován z fondů EU, které přispěly částkou 22 milionů EUR.
The project was financed partly from EU funds, which contributed EUR 22 million.
Financování EU však podle některých zpráv brání tomu, aby se tento kamerový systém mohl využívat k trestání a pokutování řidičů překračujících povolenou rychlost.
However, it has been reported that the EU funding prevents the camera system being used to punish and fine drivers exceeding the speed limit.
Je pravda, že důvod, proč úsekové strategické dopravní detektory nelze používat k trestání a pokutování řidičů, vyplývá z pravidel týkajících se fondů EU?
Is it true that the reason strategic traffic detectors on road segments cannot be used to punish and fine drivers lies in the rules governing EU funds?
Pokud ano, bylo toto pravidlo přijato jednostranně Evropskou unií (jako součást právních předpisů EU), a nebo bylo zahrnuto v programových dokumentech vypracovaných českými orgány a posléze schválených Komisí, jako v případě dokumentů vztahujících se k operačním programům (jakožto součást provádění právních předpisů EU na vnitrostátní úrovni)?
If so, was this rule adopted unilaterally by the EU (as part of EU legislation), or was it included in the programming documents drafted by Czech bodies and eventually approved by the Commission, such as those relating to operational programmes (as part of the implementation of EU legislation at national level)?
Existuje-li zákaz omezující používání úsekových strategických dopravních detektorů, ať již na úrovni právních předpisů EU, nebo jejich provádění, považuje jej Komise za přiměřený a účinný?
If there is a ban limiting the use of strategic traffic detectors on road segments, at the level either of EU legislation or of implementation, does the Commission consider it to be appropriate and effective?
(23. února 2011)
(23 February 2011)
Komisi není známo žádné zvláštní pravidlo upravující řízení strukturálních fondů, které by tímto způsobem omezovalo používání telematického systému.
The Commission is not aware of any particular rule governing the Structural Funds that would restrict the use of telematic system in such way.
Žádné takové ustanovení se nenachází ani v samotném programovém dokumentu.
In addition, there is not such provision in the programme document itself.
Je však možné, že takové pravidlo existuje na vnitrostátní úrovni.
However it may be the case that at the national level such rule exists.
Na základě informací poskytnutých v dotazu lze usuzovat, že zmíněným projektem je systém řízení dopravy v Praze.
Based on the information provided in the question, it can be presumed that the project in question is the traffic management system in Prague.
Všechny projekty, které rozsahu velkého projektu nedosahují, se vybírají a schvalují ke spolufinancování výlučně na vnitrostátní úrovni bez účasti útvarů Komise.
All projects under this threshold are selected and approved for co-financing at the national level only without Commission services involvement.
Komise si není vědoma, že by na evropské úrovni existoval zvláštní zákaz omezující používání silničních dopravních detektorů.
To the knowledge of the Commission there is no particular ban limiting the use of road traffic detection equipment at the European level.
V rámci stávajícího akčního plánu pro ITS KOM(2008) 886, http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2008:0886:FIN:CS:PDF. bude Komise v roce 2011 dále analyzovat otázky ochrany údajů a soukromí v souvislosti s používáním inteligentních dopravních systémů.
Under the current ITS Action Plan COM(2008)886 http://www.eie.gov.tr/duyurular/EV/dankur/2010/%C3%9Clkelerin%20Ula%C5%9F%C4%B1mda%20Enerji%20Verimlili%C4%9Fi%20Hususundaki%20Eylem%20Planlar%C4%B1/Intelligent%20Transport%20Systems%20Action%20Plan%20(2009%20%E2%80%93%202014).pdf the Commission will in 2011 further analyse the data protection and privacy issues connected to the use of intelligent transport systems.
Otázka k písemnému zodpovězení E-000713/2011
Question for written answer E-000713/2011
(27. ledna 2011)
(27 January 2011)
Předmět: Záměry Komise, pokud jde o uznávání účinků vnitrostátních dokladů osvědčujících rodinný stav
Subject: The Commission's intentions in the area of recognition of the effects of national civil status documents
Vzhledem k akčnímu plánu Komise na implementaci Stockholmského programu v oblasti rodinného práva a vzájemného uznávání rodinného stavu v zemích EU vyvstává několik dotazů s ohledem na subsidiaritu:
In the light of the Commission’s Action Plan Implementing the Stockholm Programme in the area of family law and the mutual recognition of civil status in EU countries, several questions arise with respect to subsidiarity.
Hodlá Komise jasně definovat svůj záměr v souladu se zachováním principu subsidiarity?
Does the Commission intend to clearly define its intentions with due respect for the principle of subsidiarity?
Jakým způsobem se chce Komise vyrovnat s citlivou problematikou uznávání rodinného stavu vzniklého v rámci rozdílné právní normy v jiném členském státě?
How does the Commission wish to tackle the sensitive issue of recognition of civil status enacted under the differing legal standards of another Member State?
Půjde Komise právní cestou, která bude s ohledem na princip subsidiarity spočívat pouze ve vzájemném uznávání pravosti úředních dokumentů podle zákonné úpravy v zemi původu, nikoli v přebírání právních úprav týkajících se soužití, které neodpovídají právnímu řádu druhé členské země?
Does it intend to follow legal procedures, which would, in accordance with the subsidiarity principle, be based solely on mutual recognition of the authenticity of official documents issued under the legislation of the country of origin, and would not involve applying provisions governing cohabitation which do not correspond to the legal system of another Member State?
Odpověď komisaře Füleho jménem Komise
Answer given by Mr Füle on behalf of the Commission
(22. března 2011)
(22 March 2011)
Pokud jde o údajný obchod s orgány a další druhy válečných zločinů, jakož i o organizovaný zločin, dovoluji si váženého pana poslance odkázat na odpověď Komise na dotazy č. E-10046/10 a P-11177/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp předložené Parlamentu dne 23. února 2011.
As regards the allegations of organ trafficking and other forms of war crimes and organised crime, the Honourable Member is referred to the Commission's reply to Questions E‑10046/10 and P‑11177/10 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp transmitted to Parliament on 23 February 2011.
Albánské úřady veřejně stvrdily svou připravenost a ochotu v této věci plně spolupracovat s mezinárodními organizacemi.
The Albanian authorities have publicly confirmed their readiness and will to fully cooperate with the international institutions on this case.
Evropská unie v rámci nástroje předvstupní pomoci (NPP) podporuje finanční projekty zaměřené na reformu a posílení správních kapacit Albánie v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí.
As part of the Instrument of Pre-accession Assistance (IPA), the EU is funding projects aimed at reforming and strengthening Albania's administrative capacities to deal with Justice and Home Affairs.
V období 2007–2010 bylo přiděleno přibližně 50 milionů EUR na projekty v této oblasti.
For the period 2007-2010 approximately EUR 50 million has been allocated for projects in this sector.
K nim patří zejména projekt PAMECA na pomoc albánské policii (7,2 milionu EUR), projekt EURALIUS zajišťující technickou pomoc justičnímu systému (2,3 milionu EUR), jakož i celostátní a regionální projekty na budování kapacit jednotky na ochranu svědků v albánské státní policii.
These include notably the PAMECA project for assistance to Albanian police (EUR 7.2 million), the EURALIUS project, providing technical assistance to the judiciary (EUR 2.3 million), as well as national and regional projects for capacity-building of the Witness Protection Unit in the Albanian State Police.
Posilování právního státu, provádění protikorupční strategie vlády a boj proti organizovanému zločinu patří mezi klíčové priority definované ve stanovisku Evropské komise z listopadu 2010 k žádosti Albánie o členství v EU.
Strengthening the rule of law, the implementation of the government's anti-corruption strategy and the fight against organised crime are among the key priorities identified in the European Commission's November 2010 Opinion on Albania's application for EU membership.
Komise bude informovat o svých zjištěních na poli uplatňování standardů EU v těchto a dalších oblastech ve své zprávě o pokroku Albánie za rok 2011.
The Commission will report on its monitoring of the application of EU standards in these and other areas in its 2011 Progress Report on Albania.
Otázka k písemnému zodpovězení E-000828/2011
Question for written answer E-000828/2011
Předmět: Přezkum politiky EU vůči Kosovu
Subject: The review of EU policy towards Kosovo
Probíhající snahy Komise o podporu pokroku Kosova na cestě k Evropské unii v souladu s evropskou perspektivou tohoto regionu jsou zpochybněny zjištěním, že nedávno znovuzvolený kosovský premiér Hashim Thaçi je velkou rybou v organizované trestné činnosti a má silné vazby na albánskou mafii.
The Commission’s ongoing efforts to support Kosovo’s progress towards the EU in line with the European perspective of the region are being challenged by the finding that the recently re-elected Kosovan Prime Minister Hashim Thaçi has been a big fish in organised crime, with strong ties to the Albanian mafia.
Bude Komise pod záminkou zachování stability v regionu nadále úmyslně přehlížet mafiánskou síť pana Thaçiho, která je odpovědná za odběry orgánů a pašování drog a zbraní?
Will the Commission continue to knowingly ignore Mr Thaçi’s ‘mafia-like’ network responsible for organ harvesting and drug and weapons smuggling, under the pretext of conserving stability in the region?
Je správné – z hlediska morálního i politického – dovolit, aby se Kosovo podílelo na programech Unie, a posilovat tak politickou legitimitu vlády Hashima Thaçiho a jeho spojenců?
Is it right, both morally and politically, to allow Kosovo’s participation in Union programmes, thus strengthening the political legitimacy of the Hashim Thaçi government and its allies?
Hodlá Komise zařadit Hashima Thaçiho na černou listinu a spolupracovat blíže s kosovskou vládou pod podmínkou, že jednoznačně zpřetrhá vazby na albánskou mafii?
Is the Commission going to blacklist Hashim Thaçi and make closer cooperation with the Kosovan Government subject to a clear cutting of its ties to the Albanian mafia?
(1. dubna 2011)
(1 April 2011)
Komise si dovoluje odkázat pana poslance na svoji odpověď na písemné otázky E‑10046/10 , E‑11177/10 a E‑0825/11 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Questions E-10046/10 , E-11177/10 and E-0825/11 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Otázka k písemnému zodpovězení E-000829/2011
Question for written answer E-000829/2011
Předmět: Politika EU pro boj proti počítačovým útokům
Subject: EU policy towards combating cyber attacks
Nedávný počítačový podvod na světovém trhu s uhlíkem vznáší téma počítačových útoků a zranitelnosti evropských dodávek energie.
The recent cyber fraud on the world’s carbon market raises the issue of cyber attacks and the vulnerability of Europe’s energy supply.
Vzrůstají obavy, že pachatelé počítačových útoků převezmou prostřednictvím internetu kontrolu nad elektrickými zařízeními, jadernou elektrárnou nebo finančními sítěmi.
There is an increasing worry about cyber attackers taking control of electrical facilities, a nuclear power plant or financial networks via the Internet.
Bylo by chybou podcenit hrozbu, kterou objevující se počítačové útoky představují pro základní služby.
It would be a mistake to underestimate the threat that emerging cyber attacks pose to essential services.
Zatímco rozsah krádeží na internetu se odhaduje na 1 bilion USD ročně (0,73 bilionu EUR), bylo dosud doloženo jen málo případů počítačového terorismu.
While the scale of online theft has been estimated at USD 1 trillion a year (EUR 0.73 trillion), there have been few documented cases of cyber terrorism as yet.
Zabývá se Komise touto záležitostí vážně a s ohledem na přijetí konkrétních opatření?
Is the Commission looking seriously at this issue with a view to adopting concrete measures?
Vytváří Komise komplexní strategii boje proti počítačovým podvodům, která by byla základem pro přijímání konkrétních opatření v této oblasti?
Is the Commission developing a complex strategy for combating cyber fraud that would serve as the basis for adopting concrete measures in this field?
Kdo je odpovědný za stávající nedostatečnou dokumentaci případů počítačového terorismu?
Who is responsible for the existing lack of documentation on cases of cyber terrorism?
Jako úlohu může hrát Evropská agentura pro bezpečnost sítí a informací?
What role might the European Network and Information Security Agency play?
(30. března 2011)
(30 March 2011)
Komise si je plně vědoma narůstajících technických schopností teroristických a zločineckých buněk a zneužitelnosti IKT a elektronických sítí k provádění cílených útoků.
The Commission is fully aware of the increasing technical capabilities of terrorist and other criminal cells and the susceptibility of their using ICTs and electronic networks to carry out calibrated attacks.
V roce 2009 Komise k této problematice vydala sdělení o ochraně kritické informační infrastruktury (CIIP) KOM(2009) 149, sdělení o ochraně kritické informační infrastruktury –„Ochrana Evropy před rozsáhlými počítačovými útoky a narušením: zvyšujeme připravenost, bezpečnost a odolnost“. stanovující plán okamžitých opatření na posílení bezpečnosti a odolnosti sítí IKT.
In this respect, the Commission issued in 2009 a communication on Critical Information Infrastructure Protection (CIIP) COM(2009)149, communication on Critical Information Infrastructure Protection: ‘Protecting Europe from large-scale cyber attacks and disruptions: enhancing preparedness, security and resilience’. defining a plan for immediate actions to strengthen the security and resilience of ICT networks.
Tato opatření byla vytvořena v rámci Evropského programu na ochranu kritické infrastruktury (EPCIP) zahájeného Komisí v roce 2006.
These activities have been established under the European Programme for Critical Infrastructure Protection (EPCIP) launched by the Commission in 2006.
Navržené kroky CIIP doplňují již stávající opatření v oblasti policejní a soudní spolupráce určená k předcházení trestných a teroristických akcí namířených proti sítím IKT, boji s nimi a jejich trestnímu stíhání.
The proposed CIIP actions complement existing measures in the area of police and judicial cooperation to prevent, fight and prosecute criminal and terrorist activities targeting ICT networks.
Tyto návrhy se rovněž promítají do výzkumného úsilí EU na poli bezpečnosti sítí a informací a jsou v souladu s mezinárodními iniciativami v této oblasti.
These proposals are also reflected in the EU research efforts in the field of network and information security and are in line with the international initiatives in the area.
Politickou iniciativu CIIP završují opatření v rámci Digitální agendy pro Evropu KOM(2010) 245, sdělení o Digitální agendě pro Evropu. , která definuje důvěru a bezpečnost jako klíčové prvky širšího přístupu k IKT.
The CIIP policy initiative is complemented by the measures in the Digital Agenda for Europe COM(2010)245, communication on a Digital Agenda for Europe. , which identifies trust and security as key elements for a wider ICT uptake.
Dne 30. září 2010 Komise představila návrh na nařízení o posílení a modernizaci Evropské agentury pro bezpečnost sítí a informací (ENISA).
In this regard, the Commission presented on 30 September 2010 a proposal for a regulation to strengthen and modernise the European Network and Information Security Agency (ENISA).
K tomu dne 4. listopadu 2010 členské státy s podporou ENISA zorganizovaly první celoevropské kybernetické cvičení (Kybernetická Evropa 2010) spočívající v simulaci rozsáhlých útoků.
Furthermore, the Member States organised on 4 November 2010, with the support of ENISA, the first pan-European cyber exercise (Cyber Europe 2010) simulating large-scale attacks.
Prioritou strategie vnitřní bezpečnosti KOM(2010) 673, sdělení o strategii vnitřní bezpečnosti Evropské unie: pět kroků směrem k bezpečnější Evropě. jsou opatření zaměřená na zvýšení úrovně bezpečnosti občanů a podniků v kyberprostoru zlepšením schopnosti čelit počítačovým útokům a vytvářením vymahatelnosti práva, kapacit soudních orgánů a užší spolupráce mezi veřejným a soukromým sektorem.
The internal security strategy COM(2010)673, communication on ‘The EU internal security strategy in action: Five steps towards a more secure Europe’. has prioritised actions aiming at raising levels of security for citizens and businesses in cyberspace, by improving capability for dealing with cyber attacks, building law enforcement and judicial authorities' capacities and closer cooperation between public and private sectors.
Digitální agenda a strategie vnitřní bezpečnosti zahájily zastřešující politické iniciativy k potírání počítačové trestné činnosti.
Both the Digital Agenda and the internal security strategy have launched overarching policy initiatives to tackle cybercrime.
Komise se zasazuje o to, aby do roku 2013 bylo zřízeno evropské středisko pro boj proti počítačové kriminalitě.
The Commission is pushing for the establishment of a European Cybercrime Centre by 2013.
Navržením strategie omezené pouze na potírání kybernetických podvodů by se problém počítačové kriminality řešil jen dílčím způsobem, a proto se takový postup nepovažuje za použitelný.
Proposing strategies dealing exclusively with cyber fraud would only tackle a subset of cybercrimes and is therefore not considered to be viable.
Kybernetické hrozby neznají hranic, a proto je spolupráce s klíčovými partnery na mezinárodní úrovni nutná k zajištění vysoké úrovně počítačové bezpečnosti uvnitř EU a k účinnému vypořádání se s hrozbami terorismu a zločinnosti vůči sítím IKT.
As cyber threats know no borders, cooperation with key partners at the international level is needed in order to ensure a high level of cyber-security within the EU and to address effectively terrorist and criminal threats posed to the ICT networks.
Jako příklad již existujících činností mezinárodní spolupráce lze zmínit EU-USA pracovní skupinu zabývající se kybernetickou bezpečností a kriminalitou, jež byla založena na poslední vrcholné schůzce EU-USA v Lisabonu dne 20. listopadu 2010.
As an example of international cooperation activities in place, it can be mentioned the EU‑US Working Group on Cyber-security and Cyber-crime created at the last EU‑US summit held in Lisbon on 20 November 2010.
Pokud jde o posouzení počítačového terorismu, panuje shoda, že v současnosti slouží kyberprostor hlavně k náboru a výcviku nových potencionálních teroristů, a tudíž ne k provádění počítačových útoků jako takových (i když takovou možnost nelze v budoucnosti vyloučit).
As for the assessment of cyberterrorism, there is consensus that currently cyberspace is mainly used for the recruitment and training of potential new terrorists, and therefore not to carry out cyber attacks per se (even if we cannot exclude such scenarios for the future).
Otázka k písemnému zodpovězení E-000843/2011
Question for written answer E-000843/2011
(9. února 2011)
(9 February 2011)
Předmět: Zkušenosti s transformací v rozvojové spolupráci EU
Subject: Transition experience in the EU's development cooperation
Evropský konsensus o rozvoji v článku 33 stanoví, že „EU zúročí zkušenosti nových členských států (jako je řízení transformačního procesu) a pomůže posílit roli těchto zemí jako nových dárců“.
The European Consensus for Development states in Article 33 that ‘the EU will capitalise on new Member States’ experience (such as transition management) and help strengthen the role of these countries as new donors’.
S platnou Lisabonskou smlouvou a vznikající Evropskou službou pro vnější činnost má Evropská unie potenciál učinit vnější politiky a nástroje ke sledování svých strategických zájmů účinnější a jednotnější.
With the Lisbon Treaty in place and the EEAS emerging, the EU has the potential to make external policies and instruments more effective and coherent in pursuing its strategic interests.
Budou-li zkušenosti s transformací (včetně zkušeností členských států, které se k Evropské unii připojily po roce 2002) využívány systematicky a soudržně, mohly by přispívat k prosazování politických zájmů EU v souvislosti s předvstupními kandidátskými zeměmi, partnery v rámci evropské politiky sousedství a rozvojovými zeměmi na celém světě.
Use of transition experience (including that acquired by Members States that joined the EU after 2002) could contribute — if tackled in a systematic and coherent manner — to achieving such EU political interests in relation to pre‑accession countries, European neighbourhood partners and development countries worldwide.
Jakým způsobem hodlá Komise zařadit zmínku o spolupráci týkající se transformace do příslušných politických dokumentů a diskusí, jako je balíček rozšíření EU, strategický přezkum evropské politiky sousedství a nová strategie rozvojové politiky EU?
How does the Commission intend to incorporate the notion of transformation cooperation in relevant policy documents and discussions, such as the EU Enlargement Package, the ENP Strategic Review, and the new EU Development Policy Strategy?
Jaká opatření jsou plánována v návaznosti na práci na kompendiu evropské transformace?
What is the planned follow-up to the work on the European Transition Compendium?
Uvažuje Komise o vytvoření nových příležitostí k systematickému využívání zkušeností s transformací v rámci finančních nástrojů Evropské unie v období po roce 2013?
Is the Commission considering the creation of new opportunities for a systematic use of transition experience in the framework of EU financial instruments for the period after 2013?