natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vítá úsilí o vyřešení přetrvávajících problémů mezi Bosnou a Hercegovinou, Srbskem a Chorvatskem a skutečnost, že se toto úsilí v posledních měsících zintenzívnilo; vybízí všechny zúčastněné strany, včetně orgánů Bosny a Hercegoviny, aby věnovaly zvláštní pozornost dvoustranné a regionální spolupráci v oblasti spravedlnosti a bezpečnosti;
Welcomes the efforts to solve outstanding issues between BiH, Serbia and Croatia, and is pleased that these efforts have intensified in the last few months; encourages all parties, including BiH authorities, to pay special attention to bilateral and regional cooperation in the field of justice and security;
ačkoliv bere na vědomí, že Bosna a Hercegovina navázala dobré sousedské vztahy se Srbskem, žádá Bosnu a Hercegovinu, aby neodkládala podepsání protokolu o výměně důkazných prostředků v případech válečných zločinů a zahájila užší spolupráci v této citlivé oblasti; vítá nicméně dvoustrannou dohodu mezi Bosnou a Hercegovinou a Srbskem o spolupráci týkající se výměny informací v oblasti boje proti organizované trestné činnosti, pašování drog a lidských orgánů a obchodování s nimi, nezákonné migraci a terorismu;
Calls on BiH - while noting that BiH and Serbia have established good neighbourly relations - not to postpone the signing of the protocol on the exchange of evidence in war crime cases and to establish closer cooperation in this sensitive area; welcomes, however, the bilateral agreement between BiH and Serbia on cooperation concerning the exchange of information in the fight against organised crime, smuggling and trafficking of drugs, human organs, illegal migration and terrorism;
vyzývá vládu Bosny a Hercegoviny a sousední země, aby vynaložily veškeré úsilí na vyřešení hraničních sporů se svými sousedy, a to buď prostřednictvím dvoustranných dohod nebo jinými prostředky; zdůrazňuje, že dvoustranné otázky je nutné řešit mezi dotčenými stranami, a to s odhodláním, v dobrém sousedském duchu a s ohledem na celkové zájmy EU;
Calls on the BiH government and the neighbouring countries to do everything possible to resolve border disputes with their neighbours, either through bilateral agreements or through other means; stresses that bilateral issues need to be solved by the parties concerned, with determination, in a good neighbourly spirit and taking into account overall EU interests;
vzhledem k tomu, že přistoupení Chorvatska k EU bude mít také dvoustranné dopady, vyzývá orgány Bosny a Hercegoviny, aby vyvinuly veškeré úsilí k přiblížení příslušných právních předpisů své země na jednotlivých úrovních vlády s předpisy EU v oblasti veterinární a rostlinolékařské a v oblasti bezpečnosti potravin a aby zlepšily nebo vytvořily nezbytnou infrastrukturu na mnohých hraničních přechodech s Chorvatskem, a umožnily tak provádění hraničních kontrol, které vyžaduje EU;
Invites the BiH authorities - given that Croatia's accession to the EU will also have bilateral implications - to make all possible efforts to align relevant BiH legislation, at the respective levels of government, with EU legislation in the fields of veterinary, phytosanitary and food safety as well as to upgrade or construct the necessary infrastructure at a number of border crossings with Croatia to facilitate border controls required by the EU;
je znepokojen faktem, že Bosna a Hercegovina je jedinou zemí v regionu, která neumožňuje vstup občanům Kosova na své území; naléhavě proto žádá orgány Bosny a Hercegoviny, aby za účelem vstupu do země uznávaly požadované cestovní doklady občanů Kosova, stejně jako to činí Srbsko a rovněž další země;
Is concerned that BiH is the only country in the region not allowing the entry of Kosovo citizens into BiH; urges therefore the BiH authorities to accept the necessary travel documents of Kosovo citizens to enter the country, as is done by Serbia and also by other countries;
pověřuje svého předsedu, aby toto usnesení předal vysoké představitelce Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku, místopředsedkyni Komise, Radě, Komisi a vládám a parlamentům Bosny a Hercegoviny a jejích územních samosprávných celků.
Instructs its President to forward this resolution to the High Representative/Vice-President of the Union for Foreign Affairs and Security Policy, the Council, the Commission and the governments and parliaments of Bosnia and Herzegovina and its Entities.
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 15. března 2012 k plánu přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 ( 2011/2095(INI) )
European Parliament resolution of 15 March 2012 on a Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050 ( 2011/2095(INI) )
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050“ ( COM(2011)0112 ) a na doprovodné pracovní dokumenty ( SEC(2011)0288 ) a ( SEC(2011)0289 ),
having regard to the Commission Communication ‘A Roadmap for moving to a competitive low carbon economy in 2050’ ( COM(2011)0112 ) and the accompanying working documents ( SEC(2011)0288 ) and ( SEC(2011)0289 ),
s ohledem na sdělení Komise nazvané „Analýza možností snížení emisí skleníkových plynů o více než 20 % a vyhodnocení rizika úniku uhlíku“ ( COM(2010)0265 ) a na jeho doprovodný dokument ( SEC(2010)0650 ),
having regard to the Commission Communication ‘Analysis of options to move beyond 20% greenhouse gas emission reductions and assessing the risk of carbon leakage’ ( COM(2010)0265 ) and the accompanying document ( SEC(2010)0650 ),
s ohledem na návrhy přepracování ( COM(2011)0656 ) a změnu směrnice o trzích finančních nástrojů (MiFID) ( COM(2011)0652 ) a směrnice o zneužívání trhu (MAD) ( COM(2011)0651 ) týkající se systému EU pro obchodování s emisemi (EU ETS),
having regard to the proposals to recast ( COM(2011)0656 ) and amend the Markets in Financial Instruments Directive (MiFID) ( COM(2011)0652 ) and the Market Abuse Directive (MAD) ( COM(2011)0651 ) with regard to emission allowances under the EU's ETS,
s ohledem na závěry Evropské rady ze dne 23. října 2011,
having regard to the conclusions of the European Council meeting of 23 October 2011,
s ohledem na klimatický a energetický balíček EU,
having regard to the EU climate and energy package,
s ohledem na článek 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (sociální doložka),
having regard to Article 9 TFEU (the ‘social clause’),
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro zemědělství a rozvoj venkova ( A7-0033/2012 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Agriculture and Rural Development ( A7-0033/2012 ),
vzhledem k tomu, že přibližně 90 smluvních stran rámcové úmluvy OSN o změně klimatu včetně rozvíjejících se ekonomik, které jsou společně odpovědné za více než 80 % globálních emisí, přijalo jednostranně kvantifikované cíle snížení emisí v rámci celého hospodářství, i když právně nezávazné;
Whereas some 90 parties to the United Nations Framework Convention on Climate Change, including emerging economies, which are collectively responsible for more than 80 % of global emissions, have made unilateral declarations of quantified economy-wide emission reduction objectives, albeit not legally binding;
vzhledem k tomu, že Evropský parlament a Evropská rada oznámily, že budou usilovat o snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 o 80–95 %;
whereas the European Parliament and the European Council have declared their ambition to secure an 80 to 95 % level of reduction in greenhouse gas emissions by 2050;
vzhledem k tomu, že má-li být vytvořen základ a rámec pro nezbytné legislativní akty a další opatření, musí Evropská unie přijmout konkrétní cíle v oblasti snížení emisí;
whereas the European Union must agree specific targets for emission reductions to provide the basis and framework for the necessary legislative acts and other measures;
vzhledem k tomu, že z plánu přechodu vyplývá, že současný 20% cíl v oblasti klimatu, jehož lze více než z poloviny dosáhnout jinými než domácími kompenzacemi, nepředstavuje nákladově účinnou metodu pro dosažení 80% snížení emisí do roku 2050 oproti roku 1990; vzhledem k tomu, že 80 % představuje nejnižší hranici rozmezí 80–95 %, kterou IPCC považuje za nezbytnou pro průmyslově vyspělé země a kterou Evropská rada schválila jako cíl EU do roku 2050;
whereas the Roadmap demonstrates that the current 20 % climate target, of which more than half could be achieved through non-domestic offsets, is not on a cost-effective pathway towards a 80 % reduction in 2050 as compared to 1990; whereas 80 % is on the low end of the 80-95 % range which the IPCC considered necessary for industrialised countries, and which the European Council adopted as the EU target for 2050;
vzhledem k tomu, že průmysl musí mít jasnou představu o nízkouhlíkové strategii EU, která musí být rovněž podpořena jistotou v oblasti regulace, ambiciózními cíli a dobře navrženými mechanismy financování, aby mohl provádět dlouhodobé zelené investice;
whereas industry needs to have a clear picture of the EU's low-carbon strategy, which must also be backed up by regulatory certainty, ambitious targets and well-designed funding mechanisms, with a view to making long-term green investments;
vzhledem k tomu, že je v zájmu členských států omezit svou závislost na zahraničních dodavatelích energie, a to zejména z politicky problémových zemí;
whereas it is in the interests of Member States to reduce their dependence on foreign energy suppliers, especially from politically problematic countries;
vzhledem k tomu, že podle výpočtů Mezinárodní energetické agentury čtyři pětiny celkových emisí CO2 související s energií povolené až do roku 2035 scénářem 450 jsou již nyní vázány na stávající akciový kapitál;
whereas the International Energy Agency has calculated that four-fifths of the total energy-related CO2 emissions permitted up to 2035 by the 450 Scenario are already locked in by existing capital stocks;
vzhledem k tomu, že je nutné posoudit rizika a přijmout opatření zamezující tomu, aby při nedostatečném globální úsilí nevedla domácí opatření k přesunu podílu na trhu směrem k méně účinným zařízením v jiných zemích, čímž by se v celosvětovém měřítku emise zvýšily, tj. došlo by k úniku uhlíku;
whereas it is necessary to assess and act against the risk that, in the absence of sufficient global efforts, domestic action will lead to a shift in market share towards less efficient installations elsewhere, thereby resulting in increased emissions globally, i.e. in carbon leakage;
vzhledem k tomu, že podle odhadů Sternovy zprávy by se náklady v případě nepřijetí opatření na ochranu klimatu rovnaly ztrátě nejméně 5 % celosvětového HDP ročně;
whereas the Stern report estimates that the costs of non-action in climate protection will be equivalent to losing at least 5 % of global GDP per annum;
vzhledem k tomu, že výroba a využívání biomasy jako zdroje energie nemusí být nutně neutrální z hlediska emisí uhlíku;
whereas the production and consumption of biomass as an energy source are not, by definition, carbon-neutral;
vzhledem k tomu, že je třeba zohledňovat sociální aspekty pomocí nástroje pro posuzování sociálního dopadu;
whereas the social aspects need to be taken into account, by means of the ‘social impact assessment’ instrument,
uznává výhody, které pro členské státy, a případně pro jejich regiony, plynou z rozvoje nízkouhlíkového hospodářství; přijímá proto plán přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050 předložený Komisí společně s jeho harmonogramem, konkrétními mezníky stanovenými pro snížení emisí na úrovni 40 %, 60 % a 80 % pro léta 2030, 2040 a 2050 a rozmezí u konkrétních mezníků pro jednotlivá odvětví, jakožto základ pro předkládání návrhů legislativních a dalších iniciativ v oblasti hospodářství a klimatu; uznává, že harmonogramy a mezníky jsou založeny na modelech PRIMES s cílem připravit potřebné legislativní a regulační nástroje;
Recognises the benefits to Member States, and, where appropriate, to their regions, of developing a low carbon economy; therefore endorses the Commission's Roadmap to a competitive low carbon economy in 2050, together with its trajectory, the specific milestones for domestic emission reductions of 40 %, 60 % and 80 % for 2030, 2040 and 2050 respectively, and the ranges for sector-specific milestones, as the basis for proposing legislative and other initiatives on economic and climate policy; recognises that the trajectory and milestones are based on PRIMES modelling with a view to preparing the necessary legislative and regulatory instruments;
vyzývá Komisi, aby stanovila průběžné snižování emisí skleníkových plynů do roku 2030 a 2040, včetně konkrétních cílů pro každé odvětví, spolu s ambiciózním časovým plánem;
Calls on the Commission to set interim greenhouse gas emission reduction for 2030 and 2040, including concrete objectives for each sector, together with an ambitious timetable;
vyzývá Komisi, aby v nadcházejících dvou letech předložila opatření nezbytná pro dosažení cílů pro rok 2030, přičemž specificky zohlední kapacitu a potenciál jednotlivých států a pokrok, jehož bylo v oblasti klimatu dosaženo na mezinárodní úrovni;
Invites the Commission to bring forward within the next two years the measures necessary to achieve the 2030 objectives, taking into account particular national capacities and potentials, as well as international progress on climate action;
domnívá se, že opatření by měla být prováděna koordinovaným, nákladově efektivním a účinným způsobem, který bude přizpůsoben konkrétním podmínkám v členských státech;
Considers that measures should be implemented in a coordinated, cost-efficient and effective way, allowing for the specific characteristics of Member States;
vyzývá k větší konzistentnosti programů a politik Společenství, aby se tak mohly uskutečnit cíle tohoto plánu a aby bylo zajištěno, že jeho priority budou plně začleněny do nového víceletého finančního rámce na období 2014–2020; uznává, že dosažení cíle 20% energetické účinnosti by EU umožnilo snížit své emise CO2 do roku 2020 o 25 % nebo více a že by se v případě takového snížení stále ještě jednalo o efektivní cestu z hlediska nákladů směrem k dlouhodobému cíli 80–95% snížení emisí skleníkových plynů do roku 2050 oproti úrovním roku 1990; konstatuje, že podle tohoto plánu by méně ambiciózní postup mohl vést k výrazně vyšším nákladům za celé období; připomíná však, že nákladová efektivita investic by měla být vždy poměřována ve vztahu k rozpočtům členských států;
Calls for greater consistency among Community programmes and policies in order to achieve the Roadmap's objectives and ensure that its priorities are fully integrated in the new 2014-2020 Multiannual Financial Framework; acknowledges that delivering the 20 % energy efficiency target would allow the EU to reduce its internal CO2 emissions by 25 % or more by 2020, and that this reduction would still be on a cost-effective path towards the long-term 2050 target of reducing greenhouse gas emissions by 80-95 % from 1990 levels; notes that, according to the Roadmap, a less ambitious approach would result in significantly higher costs over the entire period; recalls, however, that the cost-effectiveness of investments should always be measured in the light of Member State budgets;
připomíná, že se Evropský parlament před konferencí o klimatu v Durbanu vyslovil pro stanovení vyššího cíle, než je 20% snížení emisí CO2do roku 2020;
Recalls that in the run-up to the Durban Climate Conference, the European Parliament called for the CO2 reduction target to be increased above 20 % by 2020;
zdůrazňuje, že jasné cíle snižování emisí podnítí potřebné počáteční investice do výzkumu a vývoje, předvádění a zavádění nízkoemisních technologií a že vymezení dlouhodobé strategie má mimořádný význam pro zajištění toho, aby EU směřovala k dosažení svého dohodnutého cíle snížení emisí do roku 2050;
Stresses that clear emissions targets will stimulate the early investments needed in R&D, demonstration and deployment for low-emitting technologies, and that defining a long-term strategy is paramount to ensuring that the EU is on track to achieve its agreed objective of reducing emissions by 2050;
vyzývá Komisi, aby předložila analýzu nákladů a výnosů plnění navrhovaného postupu na úrovni členských států, a zohlednila přitom rozdíly mezi státy, které vyplývají z odlišné míry technologického rozvoje, potřebných investic (a související společenské přijatelnosti) a existence širších globálních podmínek;
Calls on the Commission to present a cost-benefit analysis of meeting the proposed pathway at Member State level, taking into account national circumstances stemming from different technological development, as well as the necessary investments (and the attendant social acceptability) and the existence of a wider range of possible global conditions;
připomíná, že přechod na nízkouhlíkové hospodářství v sobě skrývá významný potenciál z hlediska vytváření nových pracovních míst, zajištění hospodářského růstu a poskytnutí konkurenční výhody evropskému průmyslu;
Underlines that moving to a low carbon economy would have significant potential for creating additional jobs, while securing economic growth and providing a competitive advantage for European industry;
připomíná, že přechod na čisté technologie by zásadním způsobem omezil znečištění ovzduší, a tím by zajistil významný přínos pro zdraví i životní prostředí;
Recalls that the transition to clean technologies would drastically reduce air pollution and thus ensure significant health and environmental benefits
bere na vědomí, že tempo vývoje a používá nízkouhlíkových technologií se na celém světě stále zrychluje a že pro budoucí konkurenceschopnost Evropy je nezbytné zvýšit investice do výzkumu, vývoje a používání těchto technologií;
Notes that the worldwide development and application of low carbon technologies is increasing rapidly, and that it is essential for Europe's future competitiveness to increase levels of investment in research, development and application in relation to these technologies;
konstatuje posun v udržitelných vědeckých a technologických inovacích z Evropy směrem do jiných částí světa, což může vést ke ztrátě technologické vedoucí pozice EU v této oblasti a naopak ji změnit v čistého dovozce těchto technologií a souvisejících konečných výrobků; zdůrazňuje proto význam evropské přidané hodnoty pro rozvoj a domácí výrobu technologií a výrobků, zejména v oblasti energetické účinnosti a obnovitelných zdrojů energie;
Notes the shift in sustainable scientific and technological innovation away from Europe to other parts of the world, which may lead to the EU losing its technological leadership in the field and turn it into a net importer of these technologies and the related finished products; emphasises, therefore, the importance of European added value for the development and domestic production of technologies and products, in particular for energy efficiency and renewables;
zdůrazňuje, že Čína je světovým lídrem z hlediska kapacity instalovaných větrných elektráren, že čínští a indičtí výrobci jsou mezi deseti nejvýznamnější výrobci větrných turbín a že Čína a Tchaj-wan v současnosti vyrábějí většinu fotovoltaických panelů na světě; vyzývá Komisi a členské státy, aby přijaly opatření na podporu ekologicky účinného vývoje a výroby těchto technologií v EU a nových a inovativních technologií, které jsou zapotřebí k dosažení ambiciózních cílů v oblasti snižování emisí skleníkových plynů;
Emphasises that China is the world leader in terms of installed wind farm capacity, that Chinese and Indian producers are among the top ten wind turbine producers, and that China and Taiwan currently manufacture most of the world's photovoltaic panels; calls on the Commission and the Member States to take steps to promote the eco-efficient development and production in the EU of these technologies and of the new and innovative technologies that are needed to achieve the ambitious targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
vyzývá EU, aby i nadále hrála aktivní úlohu v mezinárodních jednáních o dosažení ambiciózní, komplexní a právně závazné dohody; poukazuje na to, že je důležité, aby EU demonstrovala své přesvědčení a působila jako vzor při vysvětlování výhod a životaschopnosti nízkouhlíkového hospodářství; vítá výsledky konference v Durbanu, pokud jde o dohodnutí jasného časového plánu pro vypracování mezinárodní dohody pro období po roce 2012 a schválení toho, že velcí producenti emisí, ať už jde o rozvinuté nebo rozvíjející se ekonomiky, musí přijmout ambiciózní a dostatečné cíle pro snižování emisí skleníkových plynů;
Calls on the EU to continue to play an active role in the international negotiations to finalise an ambitious, comprehensive and legally binding agreement; notes the importance of the EU demonstrating its convictions and acting as a role model in demonstrating the benefits and viability of the low carbon economy; welcomes the outcome of the Durban conference in agreeing a clear timeline for drafting an international post-2012 agreement and the acceptance that large emitters, whether they be developed or developing economies, must adopt ambitious and sufficient targets for the reduction of greenhouse gas emissions;
zdůrazňuje, že EU musí při globálních jednáních o klimatu nadále postupovat konstruktivně a že je nutné v rámci Evropské služby pro vnější činnost (ESVČ) rozvinout evropskou diplomacii v oblasti klimatu;
Stresses that the EU must continue to act constructively in global climate negotiations, and that European climate diplomacy needs to be further developed under the umbrella of the EEAS;
poukazuje na to, že hlavní výzvou udržitelného nízkouhlíkového hospodářství je zajistit, aby politiky boje proti změně klimatu byly integrovány do veškerých klíčových oblastí činnosti týkajících se energetiky, dopravy, zemědělství, vzdělávání, inovací atd.;
Points out that the main challenge for a sustainable low carbon economy is to ensure that climate change policies are integrated into all key fields of activity relating to energy, transport, agriculture, education, innovation, etc;
zdůrazňuje, že pozdní přijetí opatření k boji proti změně klimatu by si vyžádalo vyšší náklady nezbytné k dosažení cíle pro rok 2050, a to v důsledku promarněných investic do fyzického kapitálu spojeného s vysokým obsahem uhlíku a pomalejšího získávání poznatků v oblasti technologií, ale také z hlediska ztráty inovativní vedoucí úlohy EU ve výzkumu, vytváření pracovních míst a poskytování doporučení pro ekologičtější udržitelné hospodářství; dále zdůrazňuje, že opožděné přijetí opatření pro rok 2020 bude mít za následek omezený potenciál pro snižování emisí pro rok 2030 a další roky;
Stresses that delaying global and European climate action would result in higher costs, not only for achieving the 2050 target due to stranded investment in high-carbon capital stock and slower technological learning, but also in terms of losing an innovative leading role for the EU in research, job creation and guidance for a greener sustainable economy; points out, furthermore, that delayed action for 2020 will result in reduced abatement potential for 2030 and beyond;
znovu opakuje, že kumulativní emise mají rozhodující vliv na klimatický systém; konstatuje, že i kdyby se EU podařilo dosáhnout 30% snížení v roce 2020, 55% snížení v roce 2030, 75% snížení v roce 2040 a 90% snížení v roce 2050, stále by ještě překračovala zhruba dvojnásobně podíl na globálním uhlíkovém rozpočtu slučitelném s omezením na 2°C na osobu, a že oddalování snižování emisí vede k výraznému navýšení kumulativního podílu;
Reiterates that cumulative emissions are decisive for the climate system; notes that even with a pathway of 30 % reductions in 2020, 55 % in 2030, 75 % in 2040 and 90 % in 2050, the EU would still be responsible for approximately double its per capita share of the global 2°C compatible carbon budget, and that delaying emissions reductions increases the cumulative share significantly;