natgillin/translations-raw huggingface dataset:
poznamenává, že odvětvové a netržní přístupy nadále vykazují nedostatky, a zdůrazňuje, že je zejména třeba se v souladu s Montrealským protokolem zaměřit na výrobu a spotřebu hydrofluorouhlovodíků (HFC); konstatuje, že je třeba zaujmout komplexní mezinárodní přístup k antropogenním emisím, které mají vliv na klima a jsou na jiné bázi než CO2, zejména proto, že náklady na snížení těchto emisí jsou nižší než v případě snížení plánovaných v odvětví uhlíku a to i při zohlednění stávajících cen uhlíku; v zájmu toho, aby se v důsledku nevhodného využívání pružných mechanismů nevytvářela závislost na infrastruktuře produkující vysoké množství uhlíku, což by zvyšovalo celkové náklady na dosažení cíle v oblasti dekarbonizace, vyzývá k reformě mechanismů založených na projektech, jako jsou mechanismus čistého rozvoje (CDM) a mechanismus společného provádění (JI), a to zavedením přísných standardů pro posuzování kvality projektů, které by zaručily dodržování lidských práv a spolehlivé, ověřitelné a reálné dodatečné snížení emisí, jež rovněž přispívá k udržitelnému rozvoji rozvojových zemí; kromě toho podporuje stanovisko Komise, že by se měly na období po roce 2012 schválit odvětvové mechanismy pro hospodářsky vyspělejší rozvojové země, zatímco pro nejméně rozvinuté země by měl zůstat k dispozici kvalitní mechanismus CDM; žádá, aby všechny nové kompenzační mechanismy určené pro jednotlivá odvětví uplatňovaly hodnocení, které by zohledňovalo nenarušování životního prostředí a přínos pro klima přesahující rozmezí 15–30 % odchylky od emisí, které by vznikly za běžného provozu podniku;
Notes that there are still gaps in sectoral and non-market based approaches, and emphasises the need, in particular, to address the production and consumption of HFCs under the Montreal Protocol; notes that there is a need for a comprehensive international approach to non-CO2 climate-relevant anthropogenic emissions, not least because the cost of reducing these emissions is lower than that for the reductions envisaged in the carbon sector, even taking the current carbon price into account; calls for a reform of the project-based mechanisms, such as the Clean Development Mechanism (CDM) and Joint Implementation (JI), whilst avoiding any lock-in to high-carbon infrastructure through the inappropriate use of flexible mechanisms, which would increase the overall cost of efforts to achieve the decarbonisation objective, through the introduction of stringent project-quality standards guaranteeing respect for human rights and reliable, verifiable and real additional emissions reductions that also support sustainable development in developing countries; endorses, moreover, the Commission's view that sectoral mechanisms for economically more advanced developing countries should be agreed for the period beyond 2012, while high-quality CDM should remain available to LDCs; calls for any new international sectoral offset crediting mechanisms to ensure environmental integrity and incorporate climate benefits beyond the 15-30% deviation from business as usual;
požaduje, aby environmentální účinnost cílů snižování emisí uvedených v příloze I byla hlavní zásadou, pokud jde o přístup EU k mezinárodním účetním předpisům pro lesní správu, k flexibilním mechanismům a k započítávání veškerých výsledků, které byly v prvním období závazků dosaženy nad rámec závazků stanovených v Kjótském protokolu, do cílů stanovených pro období po roce 2012;
Calls for the environmental effectiveness of Annex I emissions reduction targets to be the guiding principle as regards the EU approach to international accounting rules for forest management, to flexible mechanisms and to the banking towards post-2012 targets of any overachievement during the first commitment period of the Kyoto Protocol ;
uznává význam aktivního přizpůsobování se nevyhnutelným důsledkům změny klimatu, zvláště pak v těch regionech světa, které jsou změnou klimatu postiženy nejvíce, a zejména význam ochrany nejohroženějších skupin v těchto společnostech, a žádá proto, aby v Durbanu byla uzavřena dohoda, jejíž součástí by byly pevné politické a finanční závazky týkající se poskytování pomoci těmto rozvojovým zemím v oblasti budování kapacit;
Recognises the importance of proactive adaptation to the unavoidable consequences of climate change, in particular in the regions of the world most affected by a changing climate, and especially of protecting the most vulnerable groups within societies; therefore calls for an agreement in Durban with strong political and financial commitments to assist those developing countries in capacity-building;
připomíná, že vyspělé země se zavázaly, že v období let 2010 až 2012 poskytnou z veřejných a soukromých zdrojů další prostředky ve výši nejméně 30 miliard USD, které by doplňovaly stávající financování, a do roku 2020 pak 100 miliard USD ročně se zvláštním důrazem na ohrožené a nejméně rozvinuté země; vyzývá Komisi a členské státy, aby plnily své závazky a zaručily, že zdroje určené na přizpůsobování se změně klimatu a zmírňování jejích důsledků budou zařazeny mezi priority 0,7% cíle oficiální rozvojové pomoci, a specifikovaly, do jaké výše bude tento závazek hrazen z veřejných prostředků; dále zdůrazňuje, že je třeba uvolnit jak domácí, tak mezinárodní prostředky z různých zdrojů, které by přispěly k dosažení tohoto cíle, a identifikovat další možná opatření na snižování emisí v období 2013–2020; dále vyzývá konferenci smluvních stran, aby vymezila rámec financování opatření týkajících se klimatu v přechodném období mezi roky 2013 až 2020; zdůrazňuje navíc, že je třeba, aby toto financování bylo poskytováno na základě zákonných, transparentních a nediskriminačních pravidel, která budou doplněna o účinné budování kapacit, snižování celních a mimocelních překážek bránících obchodování se zbožím a službami a poskytování investic v oblasti životního prostředí, o konkrétní podporu infrastrukturám, které produkují nízkou úroveň emisí, a o dobře nastavená a předvídatelná pravidla;
Recalls that developed countries have committed themselves to providing new and additional resources from public and private sources amounting to at least USD 30 billion in the period 2010-2012 and USD 100 billion per year by 2020, with special emphasis on the vulnerable and least-developed countries; calls on the Commission and the Member States to honour their commitments and guarantee that resources for adaptation and mitigation come on top of the 0,7% ODA target and specify how much of the commitment will come from public funding; further stresses the need to mobilise both domestic and international resources from all possible sources to contribute to achieving this goal and to identify a path for additional emissions reduction measures during the period from 2013 to 2020; calls, further, on the Conference of the Parties to define a framework for climate financing during the intermediate period from 2013 to 2020; also stresses the need for such funding to be provided on the basis of fair, transparent and non-discriminatory rules coupled with effective capacity-building, the reduction of tariff and non-tariff barriers to environment-related goods, services and investment, concrete support for low-emission infrastructure and well-defined, predictable rules;
zdůrazňuje, že prostředky je nutno čerpat z různých zdrojů, a vyzývá smluvní strany, aby prozkoumaly možnosti nalezení dalších zdrojů dlouhodobého financování, které by byly schopny zajistit potřebné nové, dodatečné, přiměřené a předvídatelné finanční toky;
Emphasises that a variety of sources is required, and calls on the Parties to explore further sources for long term-financing that will provide the required new, additional, adequate and predictable financial flows;
vyzývá EU a její členské státy, aby zavedly komplexní a transparentní systém podávání zpráv o provádění „rychlého“ financování a zajistily včasné poskytování prostředků na podporu provádění zmírňovacích a adaptačních opatření v rozvojových zemích, a zdůrazňuje, že je třeba předejít poklesu financování po roce 2012 (kdy končí období rychlého financování) a snažit se najít způsob, jak zvýšit financování opatření týkajících se klimatu v období mezi roky 2013–2020;
Calls on the EU and its Member States to ensure comprehensive and transparent reporting on the implementation of ‘fast-start’ financing, as well as timely delivery to support the implementation of mitigation and adaptation action in developing countries, and stresses the need to avoid a financing gap after 2012 (when the fast-start finance period ends) and to work towards the identification of a path for scaling up climate funding from 2013 to 2020;
zdůrazňuje význam spolehlivých statistik o emisích, které by umožňovaly srovnávání údajů, a důležitost pravidelných hodnotících zpráv;
Emphasises the importance of reliable statistics on emissions with comparable data and regular evaluation reports;
vyzývá konferenci v Durbanu, aby učinila konkrétní kroky k provedení cancúnských dohod, pokud jde o dlouhodobé financování, včetně zdrojů a navyšování prostředků, k němuž by mělo docházet od roku 2013 v návaznosti na rychlé financování; v této souvislosti žádá, aby byly na mezinárodní úrovni využívány dosud nepoužívané zdroje financování a byla zavedena daň z finančních transakcí a aby výnosy z této daně byly použity zejména na podporu opatření proti změně klimatu prováděných v rozvojových zemích v souladu s cíli, které stanovuje Rámcová úmluva Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC);
Calls for the Durban Conference to take concrete steps in implementing the Cancun Agreements as regards long-term financing, including sources and scaling up from fast-start finance from 2013; calls, in this context, for the use of innovative sources of financing and for a tax on financial transactions to be established at international level and for the revenues to be used in particular to support climate action in developing countries, in line with objectives set under the UNFCCC;
vyzývá smluvní strany, aby na konferenci v Durbanu zahájily řádné fungování Zeleného fondu pro změnu klimatu a upravily jeho pravidla tak, aby tento nový fond mohl v rozvojových zemích podporovat transformační změny vedoucí k rozvoji nízkouhlíkového hospodářství schopného pružně reagovat na změny klimatu;
Calls on the Parties to bring the Green Climate Fund into full operation at the Durban Conference and to develop it in a way that ensures that the new fund is capable of supporting transformational changes towards low-carbon and climate-resilient development in developing countries;
vyzývá konferenci smluvních stran, aby upřesnila definici zásady „nových a dodatečných zdrojů“;
Calls on the Conference of the Parties to specify a definition of the ‘new and additional’ principle;
zdůrazňuje význam předvídatelnosti a kontinuity financování opatření týkajících se klimatu; požaduje úplnou transparentnost a přijetí patřičných opatření, která by na období mezi roky 2013–2020 zajistila navýšení prostředků na financování opatření týkajících se klimatu; v této souvislosti žádá, aby se přestalo provádět dvojí účtování;
Stresses the importance of predictability and continuity in climate financing; calls for full transparency and for adequate measures to ensure the scaling up of climate finance between 2013 and 2020; calls, in this regard, for an end to double accounting;
naléhavě žádá Komisi, aby co nejdříve definovala způsoby a nástroje, jimiž by podpořila a podnítila soukromou sféru, aby se zapojila a přispívala k financování rozvojových zemí;
Urges the Commission to define, as soon as possible, procedures and instruments for promoting and facilitating private-sector contributions to funding for developing countries;
vyzývá Komisi, aby zajistila, že nebudou zpochybňovány dohody uzavřené v rámci Světové obchodní organizace (WTO) týkající se ochrany práv duševního vlastnictví, které jsou jedním z klíčových nástrojů na podporu zapojení soukromého sektoru do rozvoje nových technologií;
Calls on the Commission to ensure that agreements on international property rights concluded within the World Trade Organisation (WTO), which are a key instrument for encouraging private-sector involvement in the spread of new technologies, are not called into question;
připomíná, že i přes zvyšování finančních prostředků, jež jsou poskytovány rozvojovým zemím na řešení problematiky změny klimatu, pokrývají tyto prostředky pouhý zlomek (méně než 5 %) přepokládané částky, kterou budou rozvojové země v několika příštích desetiletích potřebovat;
Recalls that current climate-dedicated financial flows to developing countries, though growing, cover only a fraction (less than 5%) of the estimated amounts that developing countries would need over several decades;
trvá na tom, že je nezbytné v Durbanu vybudovat ucelenou strukturu financování v oblasti změny klimatu, zejména aby se zaručilo, že po roce 2012 nevznikne mezera ve financování, a zdůrazňuje, že jsou zapotřebí jak nové zdroje (tj. daň z finančních transakcí, vydání zvláštních práv čerpání, poplatky z letecké a nákladní přepravy atd.), tak i účinné prováděcí mechanismy;
Insists on the need to build up a coherent financial architecture for climate change in Durban, in particular to guarantee that there is no financing gap after 2012; stresses, in this context, that both new resources (i.e. Financial Transaction Tax, emission of Special Drawing Rights, shipping/aviation levies, etc.) and effective delivery mechanisms are needed;
podporuje vytvoření kontrolního mechanismu, který by zaručil účinnější naplňování závazků přijatých v souvislosti se snižováním emisí skleníkových plynů, financováním, technologiemi a budováním kapacit;
Advocates the establishment of a compliance mechanism to ensure a more effective delivery of commitments made with regard to greenhouse gas reduction, finance, technology and capacity building;
vyzývá dárce, aby přislíbili finanční prostředky k doplnění Světového fondu životního prostředí a aby současně při rozdělování finančních prostředků založených na potřebách a prioritách jednotlivých zemí byly v jeho rámci i nadále upřednostňovány africké země;
Calls on donors to pledge the amount of funds for replenishment of the Global Environment Facility and, within this framework, to continue to give high priority to African countries and to allocate financial resources based on the needs and priorities of countries;
vyzývá Komisi a členské státy EU, aby těsněji propojily rozvojové cíle tisíciletí se změnou klimatu tím, že do projektů a programů zaměřených na dosažení těchto cílů a do veškerých širších strategií ke snížení chudoby začlení problematiku dopadů změny klimatu a přizpůsobování se této změně; v tomto kontextu naléhavě vyzývá Komisi ke zdokonalení jejího nástroje finanční kontroly, aby se usnadnila finanční analýza závazků EU týkajících se klimatu a aby se urychlilo začleňování oblasti klimatu do politiky rozvoje;
Calls on the Commission and the EU Member States to build better links between the MDGs and climate change by incorporating impacts of, and adaptation to, climate change into projects and programmes aimed at achieving the MDGs, and into all broader strategies for poverty reduction and development policies; urges the Commission, in this context, to upgrade its financial reporting tool to facilitate financial analysis of EU climate-related commitments and step up climate mainstreaming in development policies;
připomíná, že cílem zásady „znečišťovatel platí“ je efektivnější snižování znečištění, avšak že rozvojové země se s uplatňováním této zásady značně potýkají, a proto naléhavě žádá, aby byla této otázce v rámci financování opatření proti změně klimatu v rozvojových zemích věnována větší pozornost;
Recalls that the ‘polluter pays’ principle is aimed at having a positive effect on reducing pollution, yet encounters difficulties in being implemented in developing countries; urges therefore that climate change funding for developing countries address this issue in more detail;
vyzývá Světovou banku k zajištění toho, aby bylo její bankovní portfolio „klimaticky citlivé“;
Calls on the World Bank to ensure that its portfolio is ‘climate-smart’;
zdůrazňuje, že by mělo být zaručeno vyvážené zastoupení mužů a žen ve všech orgánech, které rozhodují o financování opatření týkajících se klimatu, včetně správní rady Zeleného fondu pro změnu klimatu a případných nižších správních rad pro jednotlivé oddíly financování; zdůrazňuje, že představitelé občanské společnosti, včetně zástupců organizací pro rovnost mužů a žen a ženských sdružení, by měli mít možnost aktivně se podílet na činnosti správní rady Zeleného fondu pro změnu klimatu a všech jejích nižších složek;
Stresses that gender balance in all climate finance decision-making bodies should be guaranteed, including the Green Climate Fund Board and possible sub-boards for individual funding windows; underlines that members of civil society, including representatives of gender equality organisations and women's groups, should be given opportunities for active participation in the work of the GCF Board and all of its sub-boards;
poukazuje na to, že v souvislosti s rozvojem aktivit v oblasti zmírňování změny klimatu je nutno brát v úvahu nerovnosti, pokud jde o přístup mužů a žen ke zdrojům financování, včetně úvěrů, školicích služeb, informací a technologií; zdůrazňuje, že v rámci snah o přizpůsobení se změně klimatu by se měla systematickým a efektivním způsobem řešit otázka genderových dopadů změny klimatu v oblasti energetiky, vodního hospodářství, bezpečnosti potravin, zemědělství a rybolovu, biologické rozmanitosti a ekosystémových funkcí, zdravotnictví, průmyslu, lidských obydlí, zvládání katastrof a v souvislosti s konflikty a bezpečností;
Points out that gender inequalities in access to resources, including credit, extension services, information and technology, must be taken into account in developing mitigation activities; underlines that adaptation efforts should systematically and effectively address gender-specific impacts of climate change in the areas of energy, water, food security, agriculture and fisheries, biodiversity and ecosystem services, health, industry, human settlements, disaster management, and conflict and security;
zdůrazňuje, že mnohé země rychle směřují k novému ekologickému hospodářství, v jehož rámci z různých důvodů zohledňují ochranu klimatu, nedostatek zdrojů a účinnost jejich využívání, energetickou bezpečnost, inovace a konkurenceschopnost; poukazuje například na velkorysost investičních programů určených na transformaci energetiky v zemích, jako jsou Spojené státy, Čína a Jižní Korea; vyzývá Komisi, aby provedla analýzu těchto programů a zaměřila se mj. i na to, nakolik jsou ambiciózní, a aby posoudila, je-li tím ohroženo vedoucí postavení EU;
Underlines that many countries are moving fast towards the new green economy, for various reasons, including climate protection, resource scarcity and efficiency, energy security, innovation and competitiveness; notes, for example, the magnitude of investment programmes dedicated to energy transition in countries such as the US, China and South Korea; calls on the Commission to analyse such programmes including their levels of ambition and to assess the risk of the EU losing its leadership;
vítá tento mezinárodní vývoj a opakuje, že mezinárodně koordinovaná činnost přispívá k řešení obav dotyčných odvětví z nadměrného úniku emisí CO2, zvláště pak v energeticky náročných odvětvích; vyzývá k uzavření dohody, která by na mezinárodní úrovni zajistila rovné podmínky pro průmyslová odvětví s vysokou produkcí CO2;
Welcomes these international moves and reiterates that internationally coordinated action helps to address the carbon leakage concerns of the relevant sectors concerned, in particular energy-intensive sectors; calls for an agreement to ensure an international level-playing field for carbon intensive industries;
vyjadřuje své znepokojení nad tím, že vlivem finanční a rozpočtové krize, která postihla většinu průmyslových ekonomik, věnují vlády mezinárodním jednáním o otázkách klimatu v Durbanu menší pozornost; domnívá se, že EU nesmí polevit ve svém úsilí o hospodářskou transformaci, například i proto, aby zabránila úbytku pracovních míst a zvláště „zelených pracovních míst“, a že musí přesvědčit své partnery na celém světě (včetně Číny a USA) o tom, že snižování emisí lze uskutečňovat i bez ztráty konkurenceschopnosti a pracovních míst, zejména je-li prováděno společně;
Is concerned that the financial and budgetary crisis affecting most of the industrialised economies has curbed the level of attention of governments towards the international climate negotiations in Durban; considers that the EU's effort to transform its economy must not falter e.g. in order to avoid job leakage and in particular green job leakage, and that the EU must convince its partners worldwide, including China and the USA, that emission reductions are feasible without losing competitiveness and jobs, in particular if performed collectively;
zdůrazňuje, že je třeba rozvíjet a co nejdříve také realizovat ucelenou strategii v oblasti surovin a zdrojů, která by se týkala i účinného využívání zdrojů ve všech hospodářských odvětvích, a to jak ve vyspělých, tak i v rozvojových zemích, tak aby bylo možné dosáhnout dlouhodobě udržitelného hospodářského růstu, a vyzývá EU a její členské státy, aby šla v tomto ohledu příkladem; vyzývá EU a její členské státy, aby podpořily rozvojové země na státní i místní úrovni tím, že jim nabídnou odborné znalosti v oblasti udržitelné těžby, vyšší účinnosti využívání zdrojů a opětovného využívání výrobků a materiálů a jejich recyklace;
Stresses the need to develop and implement urgently a holistic raw-materials and resource strategy, including on resource efficiency, in all sectors of the economy in both developed and developing countries, in order to achieve long-term sustainable economic growth, and calls on the EU and its Member States to lead by example in this regard; calls on the EU and its Member States to support developing countries at both national and local level by making available expertise on sustainable mining, increased resource efficiency and reuse and recycling;
domnívá se, že budou-li v průmyslových zemích uplatňovány odvětvové přístupy kombinované s limity platnými pro celé hospodářství, lze tímto způsobem přispět k souladu mezi opatřeními v oblasti ochrany klimatu a konkurenceschopností a hospodářským růstem; zdůrazňuje význam uplatňování uceleného, horizontálního a odvětvového přístupu k průmyslovým emisím s ohledem na jeho přínos ve spojení s mezinárodními jednáními a evropskými cíli v oblasti CO2; doufá, že takový přístup by se mohl prosadit rovněž jako součást mezinárodního rámce opatření týkajících se klimatu na období po roce 2012;
Considers that sectoral approaches combined with economy-wide caps in industrialised countries can contribute to reconciling climate action with competitiveness and economic growth; stresses the importance of adopting a holistic, horizontal, sectoral approach to industrial emissions as an added value in connection with international negotiations and European CO2 targets; hopes that such an approach might also be part of a post-2012 international framework for climate action;
podtrhuje význam, který má pro evropský průmysl mechanismus čistého rozvoje umožňující snižování emisí a rychlejší přenos technologií; připomíná, že tento mechanismus je třeba reformovat, tak aby vyžadoval maximální kvalitu projektů a mohl zaručit jejich vysokou úroveň vedoucí k dalšímu skutečnému, spolehlivému a ověřitelnému snižování emisí, které by rovněž přispělo k udržitelnému rozvoji v těchto zemích; domnívá se, že uvedený mechanismus by se měl do budoucna omezit na nejméně rozvinuté země;
Highlights the role of the CDM for European industry to achieve emission abatements and to accelerate technology transfer; recalls that the CDM needs to be reformed to require stringent project quality to guarantee the high standard of such projects, with reliable, verifiable and real additional emission reductions that also support sustainable development in such countries; considers that in the future the CDM should be limited to Least Developed Countries;