natgillin/translations-raw huggingface dataset:
připomíná své usnesení z května 2010 o novém vývoji v oblasti veřejných zakázek, které zohlednilo judikaturu ESD a přiklonilo se k názoru, že se na vzájemnou spolupráci veřejných orgánů nevztahují pravidla pro zadávání veřejných zakázek, pokud platí, že: účelem daného partnerství je plnění úkolu ve veřejném zájmu uloženého všem dotčeným veřejným orgánům, tento úkol plní výhradně dotčené veřejné orgány, tj. bez zapojení soukromého kapitálu a tato činnost byla v zásadě vykonána jménem dotčených veřejných orgánů; zdůrazňuje skutečnost, že přenos úkolů mezi organizacemi veřejného sektoru je záležitostí vnitřní organizace správy členských států a nepodléhá pravidlům pro zadávání veřejných zakázek; domnívá se, že tato objasnění by měla být kodifikována ve směrnicích o zadávání veřejných zakázek;
Recalls its resolution of May 2010 on recent developments in public procurement, which took note of the ECJ case-law and took the view that public-public cooperation was not subject to public procurement rules as long as the following criteria were met: that the purpose of the partnership was the provision of a public-service task conferred on all the public authorities concerned; that the task was carried out solely by the public authorities concerned, i.e. without the involvement of private capital; and the activity involved was essentially performed on behalf of the public authorities concerned; underlines the fact that transferring tasks between public sector organisations is a matter for the Member States' internal administrative organisation and is not subject to procurement rules; takes the view that these clarifications should be codified in the procurement directives;
upozorňuje na vyloučení koncesí na služby z oblasti působnosti evropských pravidel pro zadávání veřejných zakázek; opakuje, že je třeba věnovat náležitou pozornost složitosti postupů a rozdílům v právní kultuře a praxi jednotlivých členských států ve vztahu ke koncesím na služby; přiklání se k názoru, že proces vymezení pojmu koncese na služby a vytvoření právního rámce, jímž by se tyto koncese řídily, prošel vývojem, který je důsledkem směrnic o zadávání veřejných zakázek z roku 2004 a doplňující judikatury Soudního dvora Evropské unie; trvá na tom, že jakýkoli návrh právního aktu týkajícího se koncesí na služby by byl opodstatněný, pouze pokud by měl za cíl napravit narušení fungování vnitřního trhu; upozorňuje, že taková narušení dosud nebyla zjištěna, a právní akt o koncesích na služby je tudíž zbytečný, protože nesměřuje ke znatelnému zlepšení fungování vnitřního trhu;
Emphasises the exclusion of service concessions from the scope of European procurement rules; reiterates that due account must be taken both of the complexity of the procedures and of the differences between Member States in terms of legal culture and practice with regard to service concessions; takes the view that the process of defining the term ‘service concession’ and establishing the legal framework governing such concessions has evolved as a result of the 2004 public procurement directives and the CJEU's supplementary case-law; insists that any proposal for a legal act dealing with service concessions would be justified only with a view to remedying distortions in the functioning of the internal market; points out that such distortions have not hitherto been identified, and that a legal act on service concessions is therefore unnecessary if it is not geared to an identifiable improvement in the functioning of the internal market;
zdůrazňuje, že by měla být zachována stávající klasifikace kategorií služeb A a B, jelikož „mírnější“ pravidla pro služby B mají své opodstatnění v povaze služeb poskytovaných především na místní nebo regionální úrovni; vyzývá Komisi, aby vytvořila nástroje, díky nimž budou moci místní a regionální orgány snáze rozhodnout, do které kategorie konkrétní zakázka spadá;
Emphasises that the current classification of A and B service categories should be maintained in so far as ‘lighter’ provisions for B services have their justification in the characteristics of that category as mainly locally or regionally provided services; calls on the Commission to develop tools that make it easier for local and regional authorities to decide to which category specific contract tasks belong;
v této souvislosti konstatuje, že uplatnění pravidel pro zadávání veřejných zakázek v případě poskytování osobních sociálních služeb často není tou nejlepší cestou, jak uživateli dané služby zajistit ty nejlepší výsledky; požaduje, aby byly podle evropského práva uznány prověřené postupy členských států založené na zásadě, že všichni poskytovatelé, kteří dokáží vyhovět předem zákonem stanoveným podmínkám, by měli být oprávněni služby poskytovat bez ohledu na svou právní formu za předpokladu, že budou dodrženy obecné zásady rovného zacházení, transparentnosti a nediskriminace;
Observes, in this context, that the application of procurement law to the provision of personal social services is often not the best way of ensuring optimum results for the users of the services in question; calls for recognition under European law of tried and tested Member State procedures based on the principle that all providers able to comply with the conditions previously laid down by law should, irrespective of their legal form, be permitted to provide services, provided that account is taken of the general principles of equal treatment, transparency and non-discrimination;
zdůrazňuje, že by nemělo dojít k zavedení nových pravidel pro trhy veřejných zakázek pod prahovými hodnotami EU, jelikož by to mohlo ohrozit právní jistotu vytvořenou na vnitrostátní úrovni;
Emphasises that the introduction of new rules for public procurement markets below the EU thresholds should be avoided, as it may jeopardise legal certainty established at national level;
vyzývá Komisi, aby sladila směrnici o přezkumném řízení s novým rámcem pro zadávání veřejných zakázek, který bude výsledkem probíhající revize, a provedla tento úkon souběžně s hlavním legislativním návrhem a zajistila tak soudržnost;
Calls on the Commission to align the Remedies Directive with the new public procurement framework which will emerge following the current review, and to carry out this exercise in parallel to the main legislative proposal, in order to ensure consistency;
zdůrazňuje, že Komise má povinnost sledovat řádné provedení směrnic EU do právních řádů členských států;
Stresses the Commission's responsibility for monitoring the correct transposition of EU directives in the Member States;
Druhý úkol: rozvinout celý potenciál zadávání veřejných zakázek – získat nejlepší poměr hodnoty k ceně
Second task: developing the full potential of public procurement – best value for money
je toho názoru, že za účelem plného rozvinutí potenciálu zadávání veřejných zakázek by již nemělo být určujícím faktorem kritérium nejnižší ceny, jež by mělo být všeobecně nahrazeno kritériem hospodářsky nejvýhodnější nabídky, pokud jde o hospodářský, sociální a ekologický přínos, přičemž by se měly zohlednit celkové náklady životního cyklu příslušného zboží, služeb či prací; zdůrazňuje, že to nijak nevylučuje nejnižší cenu jako rozhodující kritérium v případě vysoce standardizovaného zboží a služeb; naléhavě vyzývá Komisi, aby v těsné spolupráci se členskými státy vypracovala metodiku pro výpočet nákladů životního cyklu na široké a dobrovolné bázi; zdůrazňuje, že podpora kritéria „maximálního hospodářského prospěchu“ by podpořila inovace a úsilí o dosažení nejlepší kvality a ceny, tzn. naplnění požadavků strategie Evropa 2020; zdůrazňuje, že toto má význam zejména pro zadávání veřejných zakázek v případě zboží, které má dopad na zdraví spotřebitelů, např. v potravinářském odvětví, kde hrají kvalita a výrobní metody důležitou úlohu; zdůrazňuje, že pravidla zadávání veřejných zakázek by měla být dostatečně pružná, aby se zajistilo, že pasivní konzumenti, například v nemocnicích, pečovatelských zařízeních pro starší osoby, ve školách a předškolních zařízeních budou mít rovný přístup ke zdravému a kvalitnímu jídlu za odpovídající cenu, a nikoli pouze k nejlevnější dostupné variantě;
Takes the view that, in order to develop the full potential of public procurement, the criterion of lowest price should no longer be the determining one for the award of contracts, and that it should, in general, be replaced by the criterion of most economically advantageous tender, in terms of economic, social and environmental benefits – taking into account the entire life-cycle costs of the relevant goods, services or works; stresses that this would not exclude the lowest price as a decisive criterion in the case of highly standardised goods or services; asks the Commission to develop, in close cooperation with the Member States, a methodology for the calculation of life-cycle costs on a broad and non-obligatory basis; stresses that supporting the criterion of ‘maximum economic benefit’ would foster innovation and efforts to achieve the best quality and value, i.e. to comply with the requirements of the Europe 2020 strategy; stresses that this is particularly relevant in relation to public procurement of goods that have an impact on consumers' health – in the food sector, for example – where quality and production methods play an important role; emphasises that public procurement rules should be flexible enough to ensure that passive consumers, for example in hospitals, care facilities for the elderly, schools and kindergartens, have equal access to healthy, value-for-money food, rather than merely the cheapest available option;
uznává, že při správném využití mohou být veřejné zakázky skutečnou hybnou silou při podpoře kvalitních pracovních míst, platů a podmínek, rovných příležitostí, rozvoje schopností, odborné přípravy, podpoře politik v oblasti životního prostředí a při zajišťování pobídek pro výzkum a inovace; vyzývá Komisi, aby vybídla vlády a veřejné zadavatele, aby posílili využívání udržitelného zadávání veřejných zakázek, čímž podpoří vysoce kvalitní zaměstnanost a zabezpečí poskytování kvalitních služeb a zboží; vyzývá Komisi, aby analyzovala, jak zadávání veřejných zakázek přispělo k dosažení širších cílů EU, a aby navrhla, jak by bylo možné tyto cíle v budoucnu zlepšit;
Recognises that public procurement, if used effectively, could be a real driver in promoting quality jobs, wages and conditions as well as equality, in developing skills and training, in promoting environmental policies, and in providing incentives for research and innovation; calls on the Commission to encourage governments and contracting authorities to increase the use of sustainable public procurement, supporting and promoting high-quality employment and providing quality services and goods in Europe; invites the Commission to scrutinise how public procurement has contributed to achieving the EU's wider goals and to outline what should be done to improve these objectives in the future;
připomíná, že zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi je málo využívaným nástrojem, který může podnítit inovace při zadávání veřejných zakázek a výrazně přispět k určení a vytvoření vedoucích trhů ke zlepšení přístupu malých a středních podniků k veřejným zakázkám; dále se domnívá, že navrhovaný model sdílení rizik a přínosů v předobchodní fázi vyžaduje právní vyjasnění a zjednodušení, aby zadavatelé zakázek mohli tento nástroj pravidelně a účinně využívat; v souladu s tím vyzývá Komisi, aby jako součást celkové revize navrhla změnu příslušných pravidel pro zadávání veřejných zakázek a pravidel státní pomoci a podpořila tak zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi;
Recalls that pre-commercial procurement is an underused tool, which can drive innovation in public procurement and make a significant contribution to identifying and establishing lead markets and improving SME access to public procurement; considers furthermore that the proposed model of risk and benefit (IPR) sharing in pre-commercial procurement requires both legal clarification and simplification in order to enable regular and effective use of this tool by procurement practitioners; accordingly, calls on the Commission to propose an adaptation of the relevant procurement or state aid rules as part of the overall revision exercise, in order to boost the take-up of pre-commercial procurement;
poukazuje na význam standardů pro zadávání veřejných zakázek, které mohou zadavatelům veřejných zakázek pomoci naplnit cíle jejich politik efektivním a transparentním způsobem; žádá, aby byla v této souvislosti vytvořena pravidelně aktualizovaná databáze norem, zejména ve vztahu k environmentálním a sociálním kritériím, která by byla k dispozici veřejným orgánům, aby tak bylo zajištěno, že zadavatelé budou mít při přípravě výběrových řízení k dispozici vhodné pokyny a jasný soubor pravidel, aby si mohli snadno ověřit, zda dodržují příslušné normy;
Notes the importance of standards for public procurement, in that they can help public procurers to meet their policy objectives in an effective and transparent way; calls, in that regard, for the development of a regularly updated database of standards, especially in relation to environmental and social criteria, to be made available to public authorities, in order to ensure that procurers, when drawing up tenders, have access to appropriate guidance and a clear set of rules so that they can easily verify their compliance with relevant standards;
vyzývá k tomu, aby byly v oblasti veřejných zakázek více uplatňovány nediskriminační a otevřené normy v zájmu cílů usilujících o zjednodušení a inovace, a to především pokud jde o přístupnost, IKT a životní prostředí;
Calls for increased reliance on non-discriminatory and open standards in public procurement, in the interests of the simplification and innovation objectives, particularly in the areas of accessibility, ICT, and the environment;
zdůrazňuje skutečnost, že je správné považovat za vlastnost produktu informaci o tom, zda produkt či služba vznikaly udržitelným způsobem, což může být využito jako kritérium pro srovnání s produkty nebo službami, jež udržitelným způsobem nevznikaly, aby tak mohli veřejní zadavatelé transparentně kontrolovat environmentální a sociální dopad zadaných zakázek, a aby současně nedošlo k oslabení nezbytné vazby na předmět smlouvy; upozorňuje na to, že je třeba v relevantních a přiměřených případech u všech typů smluv vyjasnit rámec pro zahrnutí požadavků na výrobní proces do technických specifikací; poukazuje na kauzu Wienstrom, která se stala klasickým příkladem toho, jak a proč mohou být výrobní vlastnosti zařazeny do technických specifikací;
Underlines the fact that whether or not a product or service has been sustainably produced is rightly considered to be a characteristic of the product, which can be used as a criterion for comparison with products or services that have not been sustainably produced, so as to enable contracting authorities to control the environmental and social impact of contracts awarded by them in a transparent way but at the same time not to weaken the necessary link to the subject matter of the contract; points out the need to clarify the scope for including requirements relating to the production process in the technical specifications for all types of contract, where relevant and proportionate; points to the Wienstrom case, which has become the classic example of how and why production characteristics can be categorised as technical specifications;
zdůrazňuje potřebu posílit rozměr udržitelnosti na poli veřejných zakázek tím, že se umožní, aby byla otázka udržitelnosti začleňována do každé fáze postupu zadávání veřejné zakázky (tj. prokázání způsobilosti, technické specifikace, ustanovení o plnění zakázky);
Underlines the need to strengthen the sustainability dimension of public procurement by allowing it to be integrated at each stage of the procurement process (i.e. ability test, technical specifications, contract performance clauses);
poukazuje na to, že by veřejní zadavatelé měli v reakci na zvýšené povědomí o vlivu zboží, činností a služeb na životní prostředí a změnu klimatu zahrnout náklady na životní prostředí do posouzení „hospodářsky nejvýhodnější nabídky“ a do svých výpočtu nákladů souvisejících s životním cyklem;
Points out that, in response to increased awareness of the environmental and climate impact of goods, works and services, procurement authorities should include environmental costs in their assessment of the ‘most economically advantageous offer’ and their calculation of life-cycle costs;
konstatuje, že je třeba dále zpřesnit znění směrnic, pokud jde o zlepšení přístupu osob se zdravotním postižením;
Notes that the text of the directives needs to be more specific in terms of improving access for people with disabilities;
domnívá se, že by měla být posílena stávající ustanovení o subdodávkách, neboť využívání několika úrovní subdodávek může způsobovat problémy s plněním kolektivních smluv, pracovních podmínek a zdravotních a sociálních norem; navrhuje proto, aby byly veřejné orgány podrobně informovány o využití subdodavatelů ještě před přidělením zakázky; žádá Komisi, aby s přihlédnutím k příštímu přezkumu směrnic posoudila, zda jsou nezbytná další pravidla pro přidělování subdodávek, například ve vztahu ke stanovení linie odpovědnosti, zejména s cílem zabránit tomu, aby se na subdodavatele z řad malých a středních podniků vztahovaly horší podmínky než na hlavního dodavatele, kterému byla veřejná zakázka přidělena;
Considers that the current provisions on subcontracting should be strengthened, as the use of several levels of subcontracting can cause problems in terms of compliance with collective agreements, working conditions and health and safety standards; suggests therefore that the public authorities be informed of all details relating to the use of subcontractors before a contract is concluded; asks the Commission to assess, with an eye to the future review of the directives, whether further rules on the award of subcontracts are needed, for example on the establishment of a chain of responsibility, specifically to avoid SME subcontractors being subject to conditions worse than those applicable to the main contractor awarded the public contract;
uvědomuje si, jakou úlohu může EU hrát při snazším rozvoji úspěšných partnerství mezi veřejným a soukromým sektorem tím, že v členských státech podpoří spravedlivou hospodářskou soutěž a výměnu osvědčených postupů v oblasti sociální politiky a politiky zaměstnanosti; poukazuje však na to, že v jednotlivých členských státech existují významné rozdíly mezi zákonnými a procesními požadavky, které se v této oblasti uplatňují; vyzývá proto Komisi, aby jasně definovala pojem partnerství veřejného a soukromého sektoru, zejména pokud jde o způsob, jakým budou jednotlivé strany sdílet společná rizika a finanční závazky;
Recognises the role the EU can play in facilitating the development of successful public-private partnerships (PPPs) by promoting fair competition and sharing best practice across Member States in relation to social and employment policies; notes, however, that major disparities exist between Member States in terms of the legal and procedural requirements applying in this area; calls, accordingly, on the Commission to clarify the concept of PPPs, in particular as regards how the parties will bear shared risks and meet their financial obligations;
vyzývá Komisi, aby přehodnotila vhodnou úroveň prahových hodnot pro zakázky na dodávky a služby a v případě potřeby tyto prahové hodnoty zvýšila a usnadnila tak mimo jiné subjektům neziskového sektoru, podnikům sociální ekonomiky a malým a středním podnikům přístup k veřejným zakázkám; požaduje, aby byly velmi pečlivě zváženy právně závazné požadavky Dohody o vládních zakázkách uzavřené v rámci WTO; zdůrazňuje, že vzhledem k obtížím, které již v jednáních o přístupu k veřejným zakázkám existují, by mělo být zohledněno také to, že zvyšování prahových hodnot v Evropě by mohlo velice snadno vést k dalším komplikacím pro obchodní politiku EU;
Calls on the Commission to reassess the appropriate level of thresholds for supply and services contracts, and if necessary raise them, so as facilitate access to public procurement by, amongst others, not-for-profit and social-economy operators and SMEs; asks that very careful consideration be given to the legally binding requirements of the WTO Agreement on Government Procurement; emphasises that, given the difficulties which already exist in negotiations on the issue of access to public procurement, it should also be borne in mind that raising thresholds in Europe could easily lead to further complications for EU trade policy;
zdůrazňuje, že jakékoliv rozšíření pravidel pro zadávání veřejných zakázek v EU na předmět nákupu by představovalo významnou změnu stávajícího systému, jež by měla být pečlivě uvážena; pochybuje, že by tato změna přispěla k zjednodušení a zefektivnění, a obává se, že by spíše zkomplikovala pravidla a přinesla velké množství výjimek, které by v praxi bylo obtížné administrativně zpracovat, neboť směrnice o zadávání veřejných zakázek stanovují procesní pokyny („jak nakupovat“), které by neměly být doplňované ustanoveními o tom, „co nakupovat“;
Emphasises that any extension of the EU procurement rules into the area of ‘what to buy’ would represent a significant change to the current regime and should be carefully assessed; doubts that this would contribute to simplifying and streamlining, and fears rather that it would lead to more complicated rules, with many exemptions, which would be difficult to administer in practice – procurement directives being procedural (‘how to buy’) guidelines that should not be supplemented with provisions on ‘what to buy’;
zdůrazňuje, že směrnice bývají často vnímány jako příliš podrobné a stále techničtější a složitější, přičemž se současně velmi zvýšilo právní riziko nedodržení těchto pravidel jak ze strany veřejných zadavatelů, tak dodavatelů; upozorňuje, že obava z příliš složitých pravidel vede k neochotě podstupovat rizika, což potlačuje inovace a udržitelný rozvoj, a zadavatelé proto velmi často volí místo nejlepší hodnoty nejnižší cenu; žádá, aby bylo věnováno více prostoru jednání a komunikaci ve spojení s opatřeními, jimiž by se zajistila transparentnost a předešlo se zneužívání a diskriminaci, a důrazně vyzývá, aby byl jako první možný krok výslovně povolen průzkum trhu;
Points out that the directives are often perceived as too detailed and that they have become increasingly technical and complex, while at the same time the legal risk of non-compliance has increased considerably for contracting authorities and suppliers alike; notes that the fear of challenge leads to a risk-averse approach, which stifles innovation and sustainable development, resulting far too often in contracting authorities opting for the cheapest price rather than the best value; asks for more space for negotiation and communication, combined with measures to assure transparency and to prevent abuse and discrimination, and urges that market consultation be explicitly allowed as a possible first step;
konstatuje, že politika v oblasti zadávání veřejných zakázek by měla v prvé řadě zavedením jasných, transparentních a pružných postupů zajistit účinné využívání finančních prostředků ze strany členských států, dosáhnout optimálních výsledků s ohledem na veřejné zakázky a umožnit, aby evropské podniky po celé Unii mohly soutěžit na stejné výchozí úrovni;
Notes that public procurement policy should, in the first instance, ensure the effective use of funds by the Member States, achieve optimum results in terms of public procurement through the application of clear, transparent and flexible procedures, and allow European businesses to compete on an equal footing throughout the Union;