natgillin/translations-raw huggingface dataset:
za druhé, v souvislosti se „sdružováním vnitrostátně vlastněných zdrojů“ považuje za obzvláště užitečný příklad evropské velitelství letecké dopravy (EATC), iniciativu čtyř členských států, v rámci které je využívání stávajících schopností optimalizováno přenesením některých pravomocí na společnou strukturu, přičemž je plně zachováno vnitrostátní vlastnictví zdrojů; domnívá se, že tento model sdílených, ale oddělitelných schopností je dobře uzpůsoben také pro jiné oblasti operační podpory, jako jsou přepravní helikoptéry, námořní hlídkové letouny a zdroje v oblasti strategické námořní přepravy; je přesvědčen, že jakékoliv přenesení pravomocí na integrovanou strukturu musí být pružné a nemělo by vyžadovat, aby všichni účastníci přenášeli stejné oblasti pravomocí, aby se předešlo nebezpečí, že se spokojí s nejmenším společným jmenovatelem; považuje však za žádoucí, aby členské státy poskytly vnitrostátní schopnosti, které plně pokrývají rozsah povinností EATC;
Second, on the ‘pooling of assets owned nationally’, views the European Air Transport Command (EATC) initiative of four Member States as a particularly useful example, where the use of existing capabilities is optimised by the transfer of some competencies to a common structure, while maintaining fully national ownership of assets; considers this model of pooled, but separable, capabilities to be well adapted also to other areas of operational support, such as transport helicopters, maritime patrol aircraft and military sealift assets; believes that any delegation of competences to an integrated structure needs to be flexible and should not require all participants to delegate the same set of competences, to avoid the risk of settling for the lowest common denominator; considers it desirable, however, that Member States provide national capabilities in the full range of the tasks of EATC;
za třetí, v souvislosti se „sdružováním zadávání zakázek“, jako například v programu A400M, zdůrazňuje potenciální výhody společného obstarávání z hlediska úspor z rozsahu, budování životaschopné průmyslové základny, interoperability a následných možností sdružit a sdílet podporu během provozu, údržbu a odbornou přípravu; vyjadřuje politování nad skutečností, že tyto výhody jsou často ztraceny kvůli rozdílům v požadavcích a dohodám o podílu na práci, jako je tomu v případě programu Eurofighter; s cílem plně realizovat potenciální úspory zdůrazňuje, že je důležité udržet společnou konfiguraci společně nakupovaného vybavení po celou dobu jeho životnosti s cílem usnadnit společnou podporu během provozu; vyzývá členské státy, aby zvážily také sdílení externích služeb;
Third, with respect to the ‘pooling of procurement’, such as in the A400M programme, highlights the potential benefits of joint procurement in terms of economies of scale, building a viable industrial base, interoperability, and subsequent possibilities of pooling and sharing in in-service support, maintenance and training; deplores the fact that these benefits are often lost due to differences in requirements and work-share agreements as in the case of the Eurofighter programme; in order to realise fully the potential savings, stresses the importance of maintaining a common configuration of jointly procured equipment through its entire life cycle in order to facilitate joint in-service support; invites the Member States also to consider the pooling of outsourced services;
za čtvrté se domnívá, v souvislosti se „sdílením úloh a úkolů“, že existují pozitivní příklady, například v iniciativách, jako jsou francouzsko-belgická spolupráce při výcviku pilotů stíhacích letounů, britsko-francouzská dohoda o sdílení letadlových lodí, francouzsko-německá iniciativa týkající se výcviku pilotů helikoptér nebo belgicko-nizozemská spolupráce v oblasti vojenského námořnictva, při nichž dochází ke sdílení řady vnitrostátních podpůrných struktur s partnerem; zdůrazňuje zejména příležitosti v oblasti vzdělávání, odborné přípravy a cvičení, a to zejména v oblasti společných vojenských akademií, testovacích a hodnotících zařízení a zařízení pro výcvik pilotů; v případě některých specializovaných schopností považuje sdílení úloh a úkolů za jedinou schůdnou cestu, jak si může většina členských států zajistit přístup k některým neobvyklým schopnostem, jako jsou jednotky CBRN nebo „létající nemocnice“;
Fourth, concerning ‘role and task sharing’, considers that positive examples exist in initiatives such as the French-Belgian cooperation in fighter pilot training, the UK-French agreement on the sharing of aircraft carriers, the French-German initiative on helicopter pilot training, or the Belgian-Dutch navy cooperation, where a number of national support structures are shared with the partner; highlights especially the opportunities in the area of education, training and exercises, and especially in sharing military academies, test and evaluation facilities and facilities for pilot training; in the case of some niche capabilities, considers role- and task-sharing the only viable way for most Member States to ensure access to some rare capabilities such as CBRN units or hospital aircraft;
připomíná, že podle Smlouvy plní EOA důležitou úlohu při navrhování mnohostranných projektů, koordinaci programů členských států a správě programů spolupráce v oblasti výzkumu a vývoje; vyzdvihuje projekty uskutečňované EOA, které již fungují, jako je program pro vrtulníkový výcvik a mobilní forenzní laboratoře pro boj proti improvizovaným výbušným zařízením a jejich nasazení v Afghánistánu, a vyzývá k většímu pokroku v dalších iniciativách, jako je Evropská vzdušná přepravní flotila (EATF); naléhavě vyzývá členské státy, aby využily potenciál, který agentura nabízí v oblasti administrativní a právní podpory, a aby jí svěřily správu svých aktivit v oblasti spolupráce, a zdůrazňuje, že je potřeba vybavit EOA prostředky, aby se mohla vypořádat s nárůstem úkolů;
Recalls the important role of the EDA, as defined by the Treaty, in proposing multilateral projects, coordinating Member States' programmes and managing R&T cooperation programmes; highlights the EDA-run projects that are already operational, such as the Helicopter Training Programme and the deployable forensic laboratory to counter IEDs and its application in Afghanistan, and calls for more progress on other initiatives such as the European Air Transport Fleet (EATF); urges the Member States to use the potential the Agency offers in terms of administrative and legal support and to entrust it with the management of their cooperation initiatives and underlines the need for the EDA to be given the means to deal with an increase of its responsibilities;
považuje dvoustranné a regionální aktivity, jako jsou obranné dohody mezi Spojeným královstvím a Francií z roku 2010, program obranné spolupráce severských zemí a program obranné spolupráce pobaltských zemí, za důležité kroky k racionalizaci využívání zdrojů a odstranění krátkodobých nedostatků kapacit; připomíná návrhy na podobnou spolupráci v ostatních regionech, například mezi zeměmi Visegrádské skupiny; je však toho názoru, že přetrvávají závažné strukturální nedostatky, které je nutno řešit koordinovaným způsobem na úrovni EU, a že je proto v určitém okamžiku potřeba tato bilaterální nebo regionální opatření integrovat do širší evropské perspektivy a zajistit, aby přispívala k rozvoji SBOP a nikdy s ní nebyla v rozporu; v této souvislosti se domnívá, že by EOA měla být pověřena zajištěním celkové konzistentnosti úsilí v rámci SBOP a vybízí k dalším úvahám o tom, jak by mohla být ustanovení Smlouvy týkající se trvalé strukturované spolupráce použita k vytvoření souhrnného koordinačního rámce;
Recognises bilateral and regional initiatives such as the 2010 UK-French defence agreements, the Nordic Defence Cooperation and the Baltic Defence Cooperation as important steps for rationalising the use of resources and fill short-term capability gaps; notes the proposals for similar cooperations in other regions, such as among the Visegrád Group countries; takes the view, however, that significant structural gaps remain which need to be addressed in a coordinated fashion at EU level and that, therefore, at a certain point these bilateral or regional arrangements need to be integrated into the wider European perspective, making sure that they contribute to the development of CSDP and do not, in any way, run counter it; in this context, believes that the EDA should be given a role in ensuring overall coherence of efforts and encourages further reflection on how the Treaty provisions on the Permanent Structured Cooperation could be used to provide an overall coordination framework;
domnívá se, že civilně-vojenské operační velitelství EU, jehož zřízení již bylo několikrát požadováno, by nejen zásadně zlepšilo schopnost EU podporovat mezinárodní mír a bezpečnost, ale v dlouhodobém horizontu by rovněž v souvislosti s myšlenkou sdružování a sdílení vytvořilo úspory ve vnitrostátních rozpočtech; zdůrazňuje nezbytnost politického vedení ze strany místopředsedkyně Komise, vysoké představitelky, a proto vyzývá místopředsedkyni Komise a vysokou představitelku, aby pokračovala v této činnosti na základě „Výmarské iniciativy“ a prozkoumala co nejdříve právní možnosti zřízení samostatného útvaru operačního plánování a schopnosti vést vojenské operace, který by sestával ze dvou oddělených systémů velení (civilního a vojenského), v souladu s modelem, s nímž byla seznámena Rada v červenci 2011;
Considers that a civil-military EU Operational Headquarters, for which it has repeatedly called, would not only substantially enhance the EU's capacity to support international peace and security, but would in the long run also generate savings for the national budgets in the logic of pooling and sharing; stresses that political guidance by the Vice-President / High Representative is needed and calls on the Vice-President / High Representative to continue work based on the ‘Weimar initiative’ and to investigate legal options for the establishment of an autonomous operational planning and conduct capability comprising two separate (civilian and military) chains of command, in line with the model presented to the Council in July 2011, as soon as possible;
vítá iniciativu „inteligentní obrana“ v rámci NATO a opětovně potvrzuje, že je důležité nepřetržitě a na všech úrovních provádět koordinaci a odstraňovat konflikty mezi EU a NATO s cílem zamezit zbytečnému zdvojování; zdůrazňuje, že prohlubování praktické spolupráce EU-NATO, zejména pokud jde o reakce na výzvy finanční krize, je nutností; vyzývá zejména EOA a Velitelství spojeneckých sil pro transformaci, aby úzce spolupracovaly s cílem zajistit, aby projekty obou organizací v oblasti sdružování a sdílení byly kompatibilní a aby byly vždy provedeny v rámci, ve kterém je jejich přidaná hodnota nejvyšší;
Welcomes the ‘Smart Defence’ initiative within NATO and reaffirms the importance of continuous coordination and deconfliction between the EU and NATO at all levels to avoid unnecessary duplication; stresses that an intensification of EU-NATO practical cooperation, in particular concerning the responses to the challenges of the financial crisis, is a must; calls in particular on the EDA and the Allied Command Transformation to cooperate closely to make sure that pooling and sharing projects of both organisations are complementary and are always implemented in the framework with the most added value;
poukazuje na potenciál sdružování prostředků na kybernetickou ochranu, a to vzhledem k integraci evropských kybernetických systémů a nutnosti řešit potřebu větší koordinace EU v této oblasti;
Notes the potential for pooling of cyber defence assets, given the integration of European cyber systems, and the need to address the need for more EU coordination in this area;
Podpora výzkumu a technologického rozvoje v oblasti obrany
Supporting defence research and technological development
připomíná význam výzkumu a inovací v oblasti bezpečnosti a obrany jako základu pro konkurenceschopnost a odolnost evropského obranného průmyslu a rovněž jeho význam pro dosažení cílů strategie Evropa 2020 v oblasti udržitelného růstu; poukazuje na to, že současné snahy v oblasti výzkumu a technologií budou rozhodující pro ovládnutí budoucího technologického pokroku; vyjadřuje politování nad tím, že pouze přibližně 1 % celkových výdajů zemí EU na obranu je využito na výzkum a technologie, zatímco více než 50 % je i nadále vynakládáno na zaměstnance, zejména nad tím, že ve většině států je tento podíl výrazně nižší než 1 %; naléhavě vyzývá členské státy, aby přednostně vyňaly svůj výzkum a technologie z výdajových škrtů;
Recalls the importance of research and innovation in the security and defence sector as the basis for the competitiveness and resilience of the European defence industry, and its importance for the achievement of the Europe 2020 goals of sustainable growth; points out that current research and technology (R&T) efforts will be determining in mastering future technological advances; deplores the fact that only about 1 % of EU countries' overall defence spending goes to R&T, while more than 50 % continues to be spent on personnel, and in particular that for most Member States this is well below 1 %; urges the Member States to exclude R&T from their spending cuts as a matter of priority;
vyjadřuje politování nad skutečností, že potenciál úspor z rozsahu z projektů spolupráce zůstává ve velké míře nevyužit, přičemž kolem 85 % výdajů na výzkum a technologie je stále vynakládáno na vnitrostátní úrovni a velká část zbývající částky je vynakládána na dvoustranné, a nikoli mnohostranné úrovni, což má za následek fragmentaci mezi členskými státy; připomíná, že evropští ministři obrany se v listopadu 2007 dohodli na společných kritériích, na jejichž základě by byly výdaje na výzkum a technologie (R&T) v oblasti obrany zvýšeny na 2 % všech výdajů na obranu a tytéž výdaje v oblasti společné evropské obrany by pak byly zvýšeny na 20 %;
Regrets the fact that the potential of economies of scale from collaborative projects remains largely unused, with about 85 % of R&T expenditure still spent nationally and the large majority of the rest spent at bilateral and not multinational level, having as consequence the fragmentation among Member States; recalls that European Ministers of Defence agreed in November 2007 collective benchmarks to increase defence R&T spending to 2 % of all defence expenditure and to bring European collaborative defence R&T spending to a level of 20 %;
zdůrazňuje, že EOA plní při koordinaci a plánování společných výzkumných činností v oblasti obrany zásadní úlohu; vyzdvihuje přínos výzkumné spolupráce, pokud jde o zlepšenou interoperabilitu a případnou větší homogenitu ve vybavení a schopnostech vnitrostátních ozbrojených sil, poněvadž výzkum je první fází každého zbrojního programu;
Highlights the fundamental role of the EDA in coordinating and planning joint defence research activities; stresses the benefits of research cooperation in terms of improved interoperability, and eventually greater homogeneity among the equipment and capabilities of the national armed forces, since research is the first phase of any equipment programme;
připomíná stále rostoucí počet technologií využívajících aplikace dvojího užití a zdůrazňuje proto, že je důležité posílit součinnost a vzájemné doplňování mezi evropskými obrannými a civilními výzkumnými programy v oblasti bezpečnosti; vybízí EOA a Komisi, aby pokračovaly v koordinování svých činností v rámci evropské rámcové spolupráce s cílem dosáhnou maximální součinnosti s rámcovým programem pro výzkum a technický rozvoj a především s jeho „tématem bezpečnosti“, a to zejména v oblastech, jako je ochrana proti chemickým, biologickým, radiologickým a jaderným zbraním, boj proti improvizovaným výbušným zařízením, bezpilotní vzdušné systémy, monitorování moří, správa a zpracování informací a kybernetická obrana;
Recalls the ever growing number of technologies with dual-use applications, and therefore the importance of increasing complementarities and synergies between European defence and civilian security research programmes; encourages the EDA and the Commission to pursue their coordination within the European Framework Cooperation, in order to maximise synergies with the ‘Security’ theme of the Framework Programme for Research and Technological Development, in particular in areas such as CBRN protection, counter improvised explosive devices, unmanned aerial systems, maritime surveillance, information management and processing, and cyber defence;
zdůrazňuje zejména, že je nezbytné, aby byl výzkum v bezpečnostní oblasti i v příštím programu „Horizont 2020“ zachován jako samostatná složka; zastává názor, že rozsah tématu „bezpečnost“ by měl být rozšířen, aby odrážel potřebu transferu inovací a technologií mezi civilním a obranným průmyslem, ale trvá na tom, že by si toto téma mělo uchovat své civilní zaměření a zároveň by mělo zohledňovat relevantní požadavky v programech a projektech souvisejících s obranou;
Stresses in particular that security research needs to be maintained as an independent component in the next Horizon 2020 Programme; takes the view that the scope of the ‘Security’ theme should be expanded to reflect the necessity for innovation and technology transfer between the civil and the defence industry, but maintains that, while taking due account of any relevant defence-related requirements in the programmes and projects, the theme should keep its civilian focus;
poukazuje na to, že stejně jako civilní výzkum nachází nezřídka uplatnění v obraně, tak i vedlejší produkty obranného výzkumu často představují přínos pro celou společnost; připomíná zejména příklady internetu a GPS; je toho názoru, že v dlouhodobějším časovém horizontu by se mohlo v příštím rámcovém programu počítat s konkrétnějším zaměřením na obranný výzkum s cílem povzbudit společný evropský výzkum a pomoci sdružit rozptýlené vnitrostátní finanční prostředky;
Points out that, just as the results of civilian research often have defence applications, the spin-offs from defence research frequently benefit the whole of society; recalls in particular the examples of the internet and GPS; takes the view that, in the long run, more specific focus on defence research could be envisaged in the next Framework Programmes, in order to stimulate European collaborative research and help bring together dispersed national funds;
zdůrazňuje však, že z civilních výzkumných programů nesmí být převedeny žádné prostředky a že výzkumná činnost v oblasti obrany financovaná EU by se měla především zaměřit na rozvoj kapacit krizového řízení EU a soustředit se na výzkum aplikací, jež mají dvojí využití;
Stresses, however, that no resources must be transferred from civilian research and that any EU-funded defence research activity should first of all follow the objective of the development of EU crisis management capabilities and focus on research with dual applications;
připomíná, že podle právního základu 7. rámcového programu (RP7) by měla výzkumná činnost podporovaná tímto programem respektovat základní etické zásady, včetně zásad, které jsou zakotveny v Listině základních práv Evropské unie; vyzývá Komisi ke zlepšení způsobu, jakým prosazuje dodržování etických zásad při vyhodnocování kritérií způsobilosti k účasti na výzkumných programech 7. rámcového programu zaměřených na oblast bezpečnosti; rovněž Komisi vyzývá, aby v rámci každého projektu financovaného 7. rámcovým programem a příštími výzkumnými programy vždy prováděla posouzení etického a sociálního dopadu;
Recalls that, as specified in the legal basis of the 7th Framework Programme (FP7), research activities supported by the FP7 should respect fundamental ethical principles, including those reflected in the Charter of Fundamental Rights of the European Union; calls on the Commission to improve the way in which it enforces ethical principles in the evaluation of eligibility criteria for participation in the FP7 research programmes in the area of ‘security’; also calls on the Commission to make an ethical and societal impact assessment a standard element of each project to be financed under the FP7 and future research programmes;
poukazuje na ustanovení článku 185 SFEU, která EU umožňují přispívat na stávající výzkumné a vývojové programy realizované skupinou členských států; je přesvědčen, že by mohla být prozkoumána možnost využití tohoto článku k urychlení vývoje schopností potřebných pro mise a operace EBOP;
Points out the provision of Article 185 TFEU allowing an EU contribution to existing research and development programmes undertaken by a group of Member States; believes that the possibility could be explored of using this article to speed up the development of capabilities needed for CSDP missions and operations;
připomíná rovněž, že by se mělo usilovat o dosažení stejně důležité součinnosti s evropskými kosmickými programy, a vybízí k další koordinaci mezi EOA, Komisí a Evropskou kosmickou agenturou v rámci evropské rámcové spolupráce, zejména pokud jde o pozorování Země z vesmíru a poznatky o situaci ve vesmíru; vyzývá k úzké koordinaci mezi programy pro pozorování Země MUSIS, GMES a EDRS a k harmonizaci norem pro civilní a vojenské infrastruktury týkající se údajů o vesmíru; požaduje, aby byl projekt GMES i nadále financován z rozpočtu EU také v průběhu příštího víceletého finančního rámce (2014–2020);
Recalls also the equally important synergies to be sought with European space programmes, and encourages further coordination between the EDA, the Commission and the European Space Agency within the European Framework Cooperation, in particular on space-based Earth observation and space situational awareness; calls for close coordination of the MUSIS, GMES and EDRS programmes for Earth observation and for the harmonisation of standards for civilian and military spatial data infrastructures; demands that the GMES project continue to be funded from the EU budget under the next Multiannual Financial Framework (2014-2020);
Budování evropské průmyslové a technologické základny obrany
Building a European defence technological and industrial base
připomíná, že je třeba dosáhnout pokroku při konsolidaci evropské technologické a průmyslové základny obrany, neboť tváří v tvář stále sofistikovanějším technologiím, rostoucí mezinárodní konkurenci a snižování rozpočtů na obranu nemůže být obranný průmysl v žádném členském státě EU udržitelný na přísně vnitrostátním základě; vyjadřuje politování nad skutečností, že ačkoliv bylo v evropském kosmickém průmyslu dosaženo jisté úrovně soustředění, odvětví námořního a pozemního vybavení jsou stále v naprosté většině roztříštěny na vnitrostátní bázi; varuje členské státy před rizikem, že omezení investic do obrany vystaví evropský obranný průmysl a technologické inovace nebezpečí, že jeho kontrolu převezmou třetí mocnosti s odlišnými strategickými zájmy;
Recalls the need to progress in the consolidation of the European defence technological and industrial base, as, in the face of increasing sophistication of technologies, growing international competition, and decreasing defence budgets, in no EU Member State can the defence industry any longer be sustainable on a strictly national basis; deplores the fact that, while a certain level of concentration has been achieved in the European aerospace industries, the land and naval equipment sectors are still overwhelmingly fragmented along national lines; warns Member States against the possibility that reductions in defence investment will expose European defence industries and technological innovation to the risks of being overtaken by the control of third powers with different strategic interests;