natgillin/translations-raw huggingface dataset:
domnívá se, že výzvy nastolené kodaňským procesem a strategií EU 2020 vyžadují poskytnutí odpovídajících finančních zdrojů, mimo jiné ze strukturálních fondů, zejména ESF, a větší účast na podpoře vysoce kvalitního odborného vzdělávání a přípravy prostřednictvím konkrétních akcí a zahrnutím nových modelů a postupů odborné přípravy, například zviditelněním úspěchů studentů na trhu práce, poukazováním na prestiž odborného vzdělávání a přípravy ve velkých společnostech a poskytováním kompletnějších informací a pokynů k otázkám odborného vzdělávání a přípravy před ukončením povinné školní docházky; konstatuje, že by bylo velmi cenné, pokud by byly podporovány výměny zkušeností s podpůrnými programy a pobyty v zahraničí, jako je účast na programu Leonardo da Vinci;
Takes the view that the challenges posed by the Copenhagen process and the EU 2020 strategy call for the provision of adequate financial resources, inter alia through the Structural Funds, in particular the ESF, and for fuller involvement in promoting high-quality VET through concrete action and the inclusion of new models and methods of training, such as giving visibility to student success stories in the labour market, advertising the prestige attached to VET in major companies and providing fuller information and guidelines on VET matters prior to the completion of mandatory schooling; notes that encouraging exchanges of experience regarding support programmes and periods spent abroad, such as participation in the Leonardo da Vinci Programme, would be of great value;
vyzývá členské státy, aby zjednodušily postupy pro uznávání zahraničních profesních osvědčení s cílem zajistit, aby mohly být profesní schopnosti prokazovány nejen pomocí formálních osvědčení, ale také prostřednictvím zkušební doby, teoretických a praktických zkoušek a odborných posudků;
Calls on the Member States to simplify the procedures for recognising foreign professional qualifications so as to ensure that job skills can be demonstrated not just on the strength of formal qualifications, but also by means of probation, theoretical and practical examinations, and expert assessment;
vyzývá k podpoře přeshraniční spolupráce, a to jak mezi členskými státy EU navzájem, tak se třetími zeměmi, ve snaze vytvořit programy pro výměnu osvědčených postupů v oblasti odborného vzdělávání a přípravy;
Calls for the promotion of transnational cooperation, both among EU Member States and third countries, in order to establish programmes for the exchange of best practices in the field of vocational education and training;
vyzývá Komisi, aby zavedla systém hodnocení účinnosti odborné přípravy s cílem dosáhnout vysoké míry zaměstnanosti a udržet ji;
Calls on the Commission to implement the training effectiveness assessment system in order to achieve and maintain a high employment rate;
vyzývá Komisi a Evropské středisko pro rozvoj odborného vzdělávání (Cedefop), aby do opatření navazujících na komuniké ze zasedání v Bruggách o posílené evropské spolupráci v oblasti odborného vzdělávání a přípravy v období 2011–2020 začlenily hledisko rovnosti pohlaví, zejména pokud jde o přístup k celoživotnímu vzdělávání, aby ženy a muži měli možnost vzdělávat se v kterékoli etapě života, přičemž vzdělávání a odborná příprava budou otevřenější a flexibilnější;
Calls on the Commission and the European Centre for the Development of Vocational Training (Cedefop) to include the gender dimension in the follow-up to the Bruges Communiqué on Enhanced European Cooperation in Vocational Education and Training for the period 2011-2020, especially in terms of access to lifelong learning, so that women and men have opportunities to learn at any stage in life, and also by making routes into education and training more open and flexible;
žádá Komisi, aby přizpůsobila Evropský sociální fond, program celoživotního vzdělávání jako celek i Erasmus pro mladé podnikatele tak, aby mohly být v rámci celé EU přidělovány prostředky na konkrétní projekty odborného vzdělávání a přípravy, na boj proti nezaměstnanosti mladých lidí a na odbornou přípravu starších lidí v celé EU a aby byl usnadněn přístup k těmto prostředkům; vyzývá Komisi, aby podporovala programy Společenství na pomoc mladým lidem při získávání znalostí, dovedností a zkušeností, které potřebují pro nalezení svého prvního pracovního místa;
Requests the Commission to make the necessary adjustments to the European Social Fund, the Lifelong Learning Programme as a whole, and Erasmus for Young Entrepreneurs in order to ensure that funding for specific education and training projects, projects to tackle youth unemployment, and training schemes for older people can be allocated and made more readily accessible in all parts of the EU; calls on the Commission to support Community programmes to help young people to acquire the knowledge, skills and experience which they need in order to find their first job;
vyzývá Komisi a členské státy, aby zajistily optimální využití strukturálních fondů, včetně Evropského sociálního fondu, na konkrétní programy, které podporují celoživotní vzdělávání a motivují ženy více se do něj zapojit a jejichž cílem je zvýšení míry účasti žen na systému odborného vzdělávání a přípravy, v neposlední řadě pomocí přiměřeně financovaných opatření zvlášť určených na dosažení tohoto cíle; vyzývá k vypracování konkrétních opatření na podporu podnikání žen v rámci pilotního projektu Erasmus pro mladé podnikatele;
Calls on the Commission and the Member States to ensure optimal use of the Structural Funds, including the European Social Fund, for specific programmes that promote lifelong learning, encourage more women to participate in it and aim to increase the rate of female participation in the VET system, not least by means of suitably funded measures specifically designed to achieve this; calls for the development of specific actions under the Erasmus for Young Entrepreneurs pilot project to encourage entrepreneurship among women;
znovu opakuje svůj nesouhlas se škrty provedenými Radou ministrů v rozpočtu na rok 2011, pokud jde o financování hlavních programů EU v oblasti vzdělávání (program celoživotního vzdělávání seškrtán o 25 milionů EUR a program „Lidé“ seškrtán o 100 milionů EUR); konstatuje, že ambiciózní strategie Evropa 2020 je tak jasně v nesouladu se skutečností, tj. s rozpočtovými omezeními;
Reiterates its criticism of the cuts made by the Council of Ministers in the 2011 budget as regards funding for the main EU programmes in the education sphere (the Lifelong Learning programme and the People programme – cuts of EUR 25 million and EUR 100 million respectively); observes that the ambitious Europe 2020 strategy is thus clearly out of step with the reality of budgetary constraints;
vyzývá členské státy, aby jako jednu z možností zvážily systém poukázek, který by lidem s nízkým příjmem zajišťoval možnost účasti na odborné přípravě; vyzývá členské státy, aby v případě potřeby zažádaly o financování takovéhoto systému z prostředků ESF;
Calls on the Member States to consider as one option a training voucher scheme to secure for people with a low income the possibility of participating in training; if necessary, invites Member States to apply for funding for such training voucher schemes under the ESF;
Usnesení Evropského parlamentu ze dne 8. června 2011 o překročení HDP – měření pokroku v měnícím se světě ( 2010/2088(INI) )
European Parliament resolution of 8 June 2011 on GDP and beyond – Measuring progress in a changing world ( 2010/2088(INI) )
s ohledem na sdělení Komise ze dne 20. srpna 2009 nazvané „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ ( KOM(2009)0433 ),
having regard to the Commission Communication of 20 August 2009 on GDP and Beyond – Measuring progress in a changing world ( COM(2009)0433 ),
s ohledem na konferenci nazvanou „Překročit HDP“ organizovanou Parlamentem, Komisí, Římským klubem, WWF a OECD v listopadu 2007 v Bruselu,
having regard to the ‘Beyond GDP Conference’ organised by Parliament, the Commission, the Club of Rome, the WWF and the OECD in November 2007 in Brussels,
s ohledem na zprávu Komise o měření hospodářského výkonu a sociálního pokroku (Stiglitzova zpráva) předloženou dne 14. září 2009,
having regard to the report by the Commission on the Measurement of Economic Performance and Social Progress (Stiglitz Report), presented on 14 September 2009,
s ohledem na globální iniciativu Ekonomie ekosystémů a biologické rozmanitosti (TEEB), kterou schválili vedoucí představitelé států G8+5 v červnu 2007, a na její výsledky zveřejněné v letech 2009 a 2010,
having regard to the Economics of Ecosystems and Biodiversity (TEEB) global initiative endorsed by G8+5 leaders in June 2007 and its results published in 2009 and 2010,
s ohledem na Sternovu zprávu o ekonomických aspektech změny klimatu zveřejněnou dne 30. října 2006,
having regard to the Stern Review on the Economics of Climate Change published on 30 October 2006,
s ohledem na prohlášení z Istanbulu podepsané během konání druhého světového fóra OECD o statistice, znalostech a politice dne 30. června 2007,
having regard to the Istanbul Declaration signed during the 2nd OECD World Forum on Statistics, Knowledge and Policy on 30 June 2007,
s ohledem na závěry ze zasedání Evropské rady konaných ve dnech 10. a 11. prosince 2009, 25. a 26. března 2010 a 17. června 2010,
having regard to the conclusions of the European Council of 10 and 11 December 2009, 25 and 26 March 2010 and 17 June 2010,
s ohledem na závěry Rady (ve složení pro hospodářské a finanční věci) o statistice ze dne 10. listopadu 2009,
having regard to the Council conclusions of 10 November 2009 (Economic and Financial Affairs) on Statistics,
s ohledem na závěry Rady (ve složení pro životní prostředí) ze dne 23. října 2009 o ekologicky účinném hospodářství v souvislosti s Lisabonskou agendou po roce 2010 a se strategií EU pro udržitelný rozvoj,
having regard to the Council conclusions of 23 October 2009 (Environment) on Eco-Efficient Economy in the context of the post-2010 Lisbon Agenda and the EU Sustainable Development Strategy,
s ohledem na návrh nařízení Komise o evropských environmentálních hospodářských účtech ( KOM(2010)0132 ),
having regard to the Commission proposal for a Regulation on European Environmental Economic Accounts (COM (2010)0132),
s ohledem na integrované hlavní směry pro evropskou hospodářskou politiku a politiku zaměstnanosti v rámci strategie EU 2020, které Komise navrhla dne 27. dubna 2010,
having regard to the EU 2020 integrated guidelines for European economic and employment policies, proposed by the Commission on 27 April 2010,
s ohledem na sdělení o evropském řízení: zlepšení tvorby právních předpisů ( KOM(2002)0275 ), o lepších právních předpisech v Evropské unii – strategickém přezkumu ( KOM(2006)0689 ), o druhém strategickém přezkumu – lepších právních předpisech v Evropské unii ( KOM(2008)0032 ) a o třetím strategickém přezkumu zlepšování právní úpravy v Evropské unii ( KOM(2009)0015 ),
having regard to the Communications on European Governance: Better lawmaking ( COM(2002)0275 ), A strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2006)0689 ), A second strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2008)0032 ) and A third strategic review of Better Regulation in the European Union ( COM(2009)0015 ),
s ohledem na akční plán EU pro udržitelnou spotřebu a výrobu ( KOM(2008)0397 ),
having regard to the EU's Sustainable Consumption and Production Action Plan (COM (2008)0397),
s ohledem na stávající statistické nástroje, jako např. EU-SILC, průzkum týkající se pracovních sil (LFS), Eurobarometry, evropský výzkum hodnot a evropský společenský průzkum (ESS),
having regard to existing statistical instruments, such as the EU-SILC, the Labour Force Survey (LFS), Eurobarometers, the European Values Survey and the European Social Survey (ESS),
s ohledem na evropský průzkum kvality života (EQLS) koordinovaný Evropskou nadací pro zlepšení životních a pracovních podmínek (Eurofound), který s pomocí více než 120 ukazatelů, jež poskytují srovnatelné údaje u jednotlivých zemí, přináší všeobecný přehled kvality života a životních podmínek v evropských zemích (do nichž spadají všechny členské státy EU a kandidátské země) EQLS se vztahuje na následující hlavní oblasti koncepce kvality života: hospodářské zdroje, nedostatek; zdraví a přístup ke zdravotní péči; zaměstnání a kvalita práce; rovnováha mezi pracovním a soukromým životem; rodinné vztahy a podpora; sociální začlenění/vyloučení (společenský život a sociální zapojení); vzdělávání a odborná příprava; kvalita bydlení a místního životního prostředí; sociální kapitál a kvalita společnosti; kvalita veřejných služeb; subjektivní blahobyt (zahrnuje pocit štěstí, míru životní spokojenosti, optimismus v souvislosti s budoucností).
having regard to the European Quality of Life Survey (EQLS), coordinated by Eurofound, which provides a comprehensive portrait of quality of life and living conditions in European Countries (covering all EU Member States and candidate countries) with over 120 indicators providing comparative data across countries EQLS covers the following core domains of the quality of life concept: economic resources, deprivation; health and access to health care; employment and job quality; work-life balance; family relations and support; social inclusion/exclusion (community life and social participation); education and training; quality of housing and local environment; social capital and quality of society; quality of public services; subjective well-being (including happiness, life satisfaction, optimism about the future).
s ohledem na svá usnesení ze dne 10. března Úř. věst.
having regard to its resolutions of 10 March OJ C 349 E, 22.12.2010, p.
a 16. června 2010 Přijaté texty, P7_TA(2010)0223 .
and 16 June 2010 Texts adopted, P7_TA(2010)0223 .
o strategii EU 2020, ze dne 8.října 2009 Úř. věst.
on the EU 2020 Strategy, its resolution of 8 October 2009 OJ C 230 E, 26.8.2010, p.
o summitu G-20 konaném ve dnech 24. a 25. září 2009 v Pittsburghu, ze dne 15. června 2006 Úř. věst.
on the Pittsburgh G-20 Summit of 24 and 25 September 2009, its resolution of 15 June 2006 OJ C 300 E, 9.12.2006, p.
o revidované strategii udržitelného rozvoje a ze dne 24. dubna 2008 Úř. věst.
on the revised sustainable development strategy and its resolution of 24 April 2008 OJ C 259 E, 29.10.2009, p.
o zelené knize o tržních nástrojích pro účely v oblasti životního prostředí a v souvisejících politikách,
on the Green Paper on market-based instruments for environment and related policy purposes,
s ohledem na zprávu Výboru pro životní prostředí, veřejné zdraví a bezpečnost potravin a na stanoviska Hospodářského a měnového výboru, Výboru pro rozvoj, Výboru pro zaměstnanost a sociální věci, Výboru pro průmysl, výzkum a energetiku a Výboru pro regionální rozvoj ( A7-0175/2011 ),
having regard to the report of the Committee on the Environment, Public Health and Food Safety and the opinions of the Committee on Economic and Monetary Affairs, the Committee on Development, the Committee on Employment and Social Affairs, the Committee on Industry, Research and Energy and the Committee on Regional Development ( A7-0175/2011 ),
vzhledem k tomu, že všechny mezinárodní orgány stále více uznávají, že je třeba zlepšit údaje a ukazatele, které by při posuzování celkového společenského vývoje doplňovaly HDP,
whereas the need to improve data and indicators to complement GDP for overall societal development is increasingly recognised by all international institutions,
vítá sdělení Komise „Překročit HDP – měření pokroku v měnícím se světě“ jako jeden z možných doplňujících nástrojů přispívajících ke zlepšení politické analýzy a politických debat;
Welcomes the Commission Communication on ‘GDP and Beyond – Measuring Progress in a Changing World’ as a possible complementary tool to contribute to improved policy analysis and debates;
zdůrazňuje, že HDP je ukazatelem hospodářské tržní aktivity, který se stal standardní referenční hodnotou používanou tvůrci politiky na celém světě; zdůrazňuje, že HDP je měřítkem výroby a nikoli environmentální udržitelnosti, účinnosti využívání zdrojů, sociálního začlenění a sociálního pokroku obecně; dále zdůrazňuje, že tento údaj může být zavádějící, neboť nápravná opatření prováděná po určitých událostech, jako jsou havárie a přírodní katastrofy, jsou brána jako přínosy, nikoli jako náklady;
Stresses that GDP is an indicator of economic market activity that has become a standard benchmark used by policy-makers throughout the world; emphasises that GDP is a measure of production and does not measure environmental sustainability, resource efficiency, social inclusion and social progress in general; underlines furthermore that it can be misleading in the sense that remedial measures following certain incidents such as accidents and natural disasters are treated as a benefit instead of a cost;
konstatuje, že kromě měření hospodářského rozvoje a produktivity existují i další ukazatele, které ovlivňují a vysvětlují životní úroveň země a které dosud nebyly kvantifikovány, ačkoli příslušné ukazatele existují;
Notes that besides measuring economic development and productivity there are other indicators that influence and explain the living standards in a country and that have not been quantified until now although relevant indicators exist;
zdůrazňuje, že je třeba vyvinout další ukazatele pro měření střednědobého a dlouhodobého hospodářského a sociálního pokroku; vyzývá k vytvoření jasných a měřitelných ukazatelů, jež by zohledňovaly změnu klimatu, biologickou rozmanitost, účinnost využívání zdrojů a sociální začlenění; dále vyzývá k vypracování ukazatelů, které se více zaměří na hledisko domácností a budou odrážet příjmy, spotřebu a bohatství;
Stresses the need to develop additional indicators for measuring medium- and long-term economic and social progress; calls for the development of clear and measurable indicators that take account of climate change, biodiversity, resource efficiency and social inclusion; furthermore calls for the development of indicators that focus more closely on the household-level perspective, reflecting income, consumption and wealth;
vítá iniciativu Komise na předložení indexu zatížení životního prostředí, jenž bude předkládán zároveň s HDP a který bude v úvodní fázi pokrývat následující hlavní oblasti environmentální politiky: změnu klimatu a spotřebu energie, přírodu a biologickou rozmanitost, znečištění ovzduší a dopady na zdraví, spotřebu vody a její znečištění, produkci odpadů a využívání zdrojů;
Welcomes the Commission initiative to present an index for environmental pressure, to be submitted alongside GDP, which will initially comprise the following major strands of environmental policy: ‘climate change and energy use’, ‘nature and biodiversity’, ‘air pollution and health impacts’, ‘water use and pollution’, ‘waste generation and use of resources’;
očekává, že přesunutí pozornosti na širší a udržitelnější ukazatele rovněž povede k systematičtějšímu zohledňování sociálních a environmentálních faktorů v rozvojových zemích, včetně změny klimatu, biologické rozmanitosti, zdraví, vzdělávání a správy, a tudíž umožní, aby se rozvojové politiky zaměřovaly na ty skupiny obyvatel, které nejvíce potřebují pomoc a jsou nejvíce znevýhodněny; zdůrazňuje, že by tyto ukazatele měly být kompatibilní a v souladu se stávajícími celosvětovými iniciativami, např. indexem lidského rozvoje OSN;
Expects that shifting attention towards broader and more sustainable indicators will lead also to more systematic focus on social and environmental factors in developing countries, including climate change, biodiversity, health, education and governance, and thereby enable development policies to target the most needy and disadvantaged populations; underlines that such indicators should be compatible and consistent with existing global initiatives, such as the UN Human Development Index;
zdůrazňuje, že je třeba měřit kvalitu života v jednotlivých společnostech; domnívá se, že dosažení a udržení kvality života zahrnuje významné, konsenzuální faktory, jako je zdraví, vzdělávání, kultura, zaměstnanost, bydlení, stav životního prostředí atd.; je toho názoru, že ukazatelům, které měří tyto faktory, by měla být připsána větší úloha; navrhuje, aby se při dalším vývoji kvalitativních i kvantitativních metod měření vycházelo z ukazatelů EQLS, které se vztahují na hlavní oblasti kvality života;
Underlines the need to measure quality of life in societies; considers that achieving and sustaining quality of life involves important, consensual factors such as health, education, culture, employment, housing, environmental conditions etc.; takes the view that indicators which measure such factors should be assigned a greater role; suggests that the EQLS indicators, which cover the core domains of quality of life, are built upon in the further development of both qualitative and quantitative metrics;
bere na vědomí opatření a nástroje přijaté na evropské úrovni za účelem měření a analýzy možných dopadů legislativních iniciativ na pokrok, jako jsou posouzení dopadů, včetně analýz nákladů a přínosů, efektivity nákladů a analýz založených na více kritériích, dále posouzení rizik, shromažďování údajů, statistiky, environmentální hospodářské účty, politické analýzy na různých politických úrovních, zprávy o sledování provádění a vymáhání a přezkumy prováděné v různých oblastech legislativy EU; plně podporuje vytvoření pevného právního rámce pro evropské environmentální hospodářské účty jako pozitivní krok v procesu „překročení HDP“;
Takes note of the measures and tools adopted at European level to measure and analyse possible impacts of legislative initiatives on progress, such as impact assessments, including cost-benefit, cost-effectiveness and multi-criteria analyses, risk assessments, data collection, statistics, environmental economic accounts, political analysis at various political levels, reports on monitoring of implementation and enforcement and reviews carried out in different areas of EU legislation; supports fully the establishment of a solid legal framework for the European Environmental Economic Accounts as a positive step in the ‘GDP and beyond’ process;
bere na vědomí, že na mezinárodní úrovni jsou stále více uznávána omezení, které má HDP coby ukazatel v oblasti sociálního pokroku, přírodních zdrojů a ekosystémových služeb, zásadních změn, jako např. těch způsobených změnou klimatu, a udržitelného rozvoje; bere na vědomí pokrok v oblasti vytváření ukazatelů umožňujících měření a analýzu pokroku, jehož bylo dosaženo na nejrůznějších fórech, jako je Rozvojový program OSN (UNDP), Světová banka a OECD, a mimo jiné i v Komisi;
Takes note of the growing international recognition of limits to GDP as an indicator of social progress, natural resources and eco-system services, major transformations like those ensuing from climate change and sustainable development; acknowledges progress made in different fora, such as the UNDP, World Bank and OECD, and by the Commission among others, on the development of indicators to measure and analyse progress;
zdůrazňuje význam dosažení shody v otázce systémového přístupu k vybudování soudržného systému pro překročení HDP, který přispěje ke zlepšení politické analýzy a politických debat;
Stresses the importance of agreeing on a systemic approach to setting up a coherent ‘Beyond GDP system’ to contribute to improved policy analysis and debates;
zdůrazňuje, že úkol, před kterým stojíme, je vypracovat jasný a srozumitelný soubor ukazatelů, které budou zároveň teoreticky konzistentní, politicky relevantní a empiricky měřitelné a zajistí srovnatelnost mezi zeměmi a regiony; zdůrazňuje, že tuto práci je třeba provádět v úzké spolupráci s dalšími příslušnými institucemi a organizacemi;
Emphasises that the challenge is to develop a clear and comprehensible set of indicators that are at the same time theoretically consistent, politically relevant and empirically measurable and ensure comparability between countries and regions; stresses the need for this work to be done in close cooperation with other relevant institutions and organisations;