natgillin/translations-raw huggingface dataset:
Úplný seznam výrobků, u kterých v současné době probíhá analýza s ohledem na stanovení požadavků na ekodesign, lze nalézt na internetových stránkách generálního ředitelství pro energetiku (GŘ ENER) http://ec.europa.eu/energy/efficiency/studies/ecodesign_en.htm .
A complete list of products currently analysed in view of setting ecodesign requirements can be found on the website of the Energy Directorate-General (DG ENER) http://ec.europa.eu/energy/efficiency/studies/ecodesign_en.htm .
Byla rovněž zahájena studie s cílem vymezit nový pracovní plán pro ekodesign na období 2012–2014.
A study has also been launched to define a new ecodesign working plan for 2012-14.
Otázka k písemnému zodpovězení E-004046/2011
Question for written answer E-004046/2011
Předmět: Nesprávné uplatnění evropského zatýkacího rozkazu
Subject: Incorrect use of the European arrest warrant
Evropský zatýkací rozkaz (EAW), který byl zaveden v lednu v roce 2004, měl být prostředkem pro urychlení vydávání osob mezi členskými státy EU.
The European arrest warrant (EAW) introduced in January 2004 was intended to be a means of speeding up extraditions between EU Member States.
Nicméně roste počet případů, kdy je uplatňován nesprávně – je vydáván mechanicky či automaticky v případě trestných činů, které vůbec nejsou závažné, jako například v případě krádeže cyklistického kola.
However, in a growing number of cases it is not being used correctly, being issued mechanically, or automatically, for crimes that are far from serious, such as bicycle theft.
Je doloženo, že Spojené království v minulém roce z Polska obdrželo 2403 žádostí o vydání zatykače.
It has been reported that the UK received 2 403 requests to issue a warrant from Poland last year.
Jaká opatření přijme Komise pro to, aby zajistila správné uplatňování evropského zatýkacího rozkazu?
What measures will the Commission take in order to ensure that the EAW is used correctly?
Stanoví Komise jasný práh, v souladu s nímž nebude možné vydat zatykač v případě méně závažných trestných činů?
Will the Commission introduce a clear threshold below which extradition would not be permitted in connection with minor offences?
(23. května 2011)
(23 May 2011)
Komise se zabývala otázkou podkopávání důvěry v systém evropského zatýkacího rozkazu (EZR) systematickým vydáváním EZR pro předávání osob hledaných často v souvislosti s velmi málo závažnými trestnými činy ve své nedávné (z 11. dubna 2011) zprávě o provádění rámcového rozhodnutí o evropském zatýkacím rozkazu po roce 2007 KOM(2011) 175 v konečném znění. .
In its recent (11 April 2011) report on the implementation since 2007 of the framework decision on the European Arrest Warrant (EAW) COM(2011)175 final. , the Commission has addressed the issue of confidence in the European Arrest Warrant system being undermined by the systematic issue of EAW for the surrender of persons sought in respect of often very minor offences.
Ve své nedávné zprávě Komise zdůraznila význam kontroly proporcionality, přijala závěry Rady a vyzvala členské státy, aby učinily aktivní kroky k tomu, aby osoby činné v právní praxi novelizovanou příručku (ve spojení s případnými ustanoveními jejich právních předpisů) využívaly jako vodítko k tomu, jak má být aplikována kontrola proporcionality.
In its recent report, the Commission has stressed the importance of a proportionality test, endorsed the Council conclusions and urged Member States to take positive steps to ensure that practitioners use the amended handbook (in conjunction with their respective statutory provisions, if any) as the guideline for the manner in which a proportionality test should be applied.
Komise bude nadále sledovat používání EZR a zvažovat všechny možnosti s ohledem na další zkušenosti s tím, že přitom zohlední nový rámec zavedený Lisabonskou smlouvou.
The Commission will continue to monitor the operation of the EAW and to consider all possible options, in the light of further experience, while taking into account the new context brought about by the Treaty of Lisbon.
Otázka k písemnému zodpovězení E-004047/2011
Question for written answer E-004047/2011
Předmět: Vydávání přechodného povolení k pobytu tuniským ekonomickým přistěhovalcům ze strany italských orgánů
Subject: Issuing of temporary residence permits to Tunisian economic immigrants by the Italian authorities
Současná italská praxe v reakci na vlnu přistěhovalců z Tuniska je velmi sporná a nepřijatelná.
Recent Italian practices in response to the wave of immigrants from Tunisia is highly controversial and unacceptable.
Poté, co 226 přistěhovalců připlulo k břehům italského ostrova Lampedusa, dosáhl celkový počet přistěhovalců na ostrově 1500 osob.
After 226 immigrants had landed on the coast of the Italian island of Lampedusa, the total number of immigrants on the island reached 1 500.
Za normálních okolností jim neměl být udělen azyl, jelikož jde o ekonomické přistěhovalce.
Normally, they should not been granted asylum as they are economic migrants.
Neexistuje zde proto důvod žádat ostatní členské státy o projev solidarity, protože italské orgány by měly poslat přistěhovalce zpět do jejich domovských zemí.
There is therefore no reason to ask other Member States to show solidarity, because the Italian authorities should send the immigrants back to their home countries.
Nicméně se uvádí, že italské orgány plánují Tunisanům udělit přechodná povolení k pobytu, a tím jim umožní volný pohyb v EU.
However, it is reported that the Italian authorities are about to grant Tunisians temporary residence permits, thus allowing them to move freely in the EU.
Jaký je postoj Komise k této správní praxi, kterou přijaly italské orgány?
What is the Commission’s position on this administrative practice adopted by the Italian authorities?
Podnikne Komise nějaké kroky k tomu, aby zabránila italským orgánům ve vydávání přechodných povolení k pobytu pro ekonomické přistěhovalce z Tuniska?
Will the Commission take any steps to make the Italian authorities stop issuing temporary residence permits to economic immigrants from Tunisia?
Jaká opatření přijme Komise na ochranu ostatních členských států EU před nelegálními přistěhovalci, kteří přicházejí z Itálie?
What measures will the Commission take to protect other EU Member States from illegal immigrants arriving from Italy?
(17. června 2011)
(17 June 2011)
Komise si dovoluje odkázat váženého pana poslance na svoji odpověď na písemnou otázku E-003837/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
The Commission would refer the Honourable Member to its answer to Written Question E‑003837/2011 http://www.europarl.europa.eu/QP-WEB/home.jsp .
Podle sdělení o migraci, které bylo vypracováno Komisí a přijato dne 4. května 2011 KOM(2011) 248 v konečném znění. , Komise v současnosti zkoumá – v zájmu posílení schengenských pravidel – proveditelnost zavedení koordinačního mechanismu, který by Unii umožnil přiměřeně reagovat na situace, kdy některý z členských států neplní své povinnosti ohledně ochrany vnějších hranic, nebo se v důsledku událostí mimo Unii dostane určitý úsek vnější hranice pod nepředvídaný a silný tlak.
As announced in its communication on Migration adopted on 4 May 2011 COM(2011)248 final. , to strengthen Scheme rules, the Commission is currently exploring the feasibility of introducing a coordination mechanism which would allow the Union to bring adequate response to situations where a Member State fails to control its external borders or where a portion of the external border is submitted to unexpected and heavy pressure from outside the Union.
Komise může za tímto účelem předložit návrh.
The Commission may present a proposal to this effect.
Otázka k písemnému zodpovězení E-004081/2011
Question for written answer E-004081/2011
Jan Březina (PPE) , Edit Herczog (S&D) a Alajos Mészáros (PPE)
Jan Březina (PPE) , Edit Herczog (S&D) and Alajos Mészáros (PPE)
Předmět: Konkrétní kroky k dosažení 100% pokrytí širokopásmovým připojením v EU v souladu s požadavkem Plánu evropské hospodářské obnovy (EERP) a nyní Evropské obranné agentury (EDA)
Subject: Concrete steps towards achieving 100 % broadband coverage in the EU as required by the EERP and now the EDA
V souvislosti s dlouhodobým cílem Komise týkajícím se rychlosti 30Mbps musí členské státy volit mezi kvalitním širokopásmovým připojením nyní a investicemi do nákladnější infrastruktury, která ještě po mnoho let nemusí být k dispozici.
With the Commission’s long-term target of 30Mbps, Member States need to choose between enabling good-quality broadband connectivity now or investing in more expensive infrastructures which may not become available for many years.
Souhlasí Komise s tím, že si občané ve venkovských a odlehlých částech Evropy, včetně chudých venkovských obyvatel, již dnes zaslouží kvalitní internetové připojení založené na všech v současnosti dostupných, například satelitních, technologiích, ať už v nekombinované nebo hybridní formě (druhá zmíněná s WiFi/DSLAM), i kdyby takové připojení v současnosti nedosáhlo rychlosti 30Mbps stanovené Evropskou komisí?
Does the Commission agree that Europe’s rural and remote citizens, including its rural poor, deserve good-quality Internet access now , on the basis all immediately available technologies, such as satellite, whether in standalone or hybrid form (the latter with WIFI/DSLAM), even if they do not today deliver the EC‑imposed 30Mbps?
Pokud ne, jaký je postoj Komise s ohledem na: i) prioritu, které se těší prvořadý cíl připojit všechny občany do konce roku 2010, jak v roce 2009 stanovil Plán evropské hospodářské obnovy (EERP) předsedy Barrosa; ii) cíl dosáhnout v roce 2013 širokopásmového připojení pro všechny a iii) zásadu technologické neutrality?
If not, how does the Commission reconcile its approach: (i) with the priority attached to the fundamental objective of connecting all citizens by end 2010, as set by President Barroso’s European Economic Recovery Plan (EERP) in 2009; (ii) with the 2013 broadband-for-all objective; and (iii) with the principle of technology neutrality?
Podporuje navíc Komise aktivně zástupce digitálního programu ve členských státech, aby překlenuli digitální propasti užitím kombinace technologií, které dnes dokáží reálně zajistit nákladově efektivní širokopásmové služby, nebo naznačuje Komise členským státům, aby kladly důraz na dlouhodobější řešení založená na vláknech či na stálejší řešení, která pak neznamenají okamžité širokopásmové připojení pro všechny v souladu s cílem pro rok 2013?
In addition, is the Commission actively encouraging the Digital Agenda representatives in the Member States to bridge their digital divides by using a combination of technologies that are capable of realistically ensuring a cost-effective broadband service today, or is it implying to Member States that the investment emphasis should be on longer-term fibre-based or fixed solutions, which will then not deliver immediate broadband connectivity for all for the 2013 target?
(10. června 2011)
(10 June 2011)
Komise vytyčila svou strategii k dosažení cílů v oblasti širokopásmového připojení ve sdělení o širokopásmové infrastruktuře Evropské širokopásmové sítě: investice do digitálního růstu, KOM(2010) 472. v září 2010.
The Commission has set out its strategy for achieving the broadband targets in the broadband communication European broadband: investing in digitally driven growth, COM(2010)472. of September 2010.
Důležitou zásadou této strategie je technologická neutralita.
An important principle of this strategy is technological neutrality.
Komise nediskriminuje žádnou technologii, která může k dosažení cílů širokopásmového pokrytí stanovených v Digitální agendě pro Evropu Digitální agenda pro Evropu, KOM(2010) 245. přispět.
The Commission does not discriminate against any technology that can contribute to achieving the targets of broadband coverage, such as set out in the Digital Agenda for Europe A Digital Agenda for Europe, COM(2010)245. .
Prvním cílem Digitální agendy v oblasti širokopásmové infrastruktury je dosáhnout do roku 2013 připojení pro všechny.
The first broadband target of the Digital Agenda is to achieve 100 % broadband coverage by 2013.
Rozhodnutí o konkrétní technologii použité k dosažení tohoto cíle je v rukou soukromých subjektů, které investují do nových sítí, nebo veřejných orgánů, které dávají k dispozici veřejné finanční prostředky v souladu s pravidly EU o státní podpoře.
The particular technology used to achieve this target is a decision of private operators who invest in new networks or of public authorities which make available public funds in line with EU state aid rules.
Komise se však domnívá, že bude nutné použít kombinaci různých (pevných a bezdrátových) technologií a že by satelity mohly hrát v této souvislosti důležitou úlohu.
However, the Commission thinks that a mix of different (fixed and wireless) technology might be needed and that satellites may play an important role in that context.
Dlouhodobý cíl zajistit pro všechny připojení o rychlosti 30 Mbps byl stanoven proto, aby měly do roku 2020 přístup k výhodám vysokorychlostního širokopásmového připojení všechny oblasti, městské i venkovské, bohaté i chudé.
The long term target of 30 Mbps for all was chosen to ensure that all areas, urban and rural, rich and poor, have access to the benefits of high speed broadband by 2020.
Komise nepovzbuzuje členské státy, aby ve snaze dosáhnout cíle pro rok 2020 investovaly do řešení založených na optických sítích nebo do stálejších řešení na úkor cíle pro rok 2013.
The Commission is not encouraging Member States to invest in fibre based or fixed solutions with a view to achieving the 2020 target at the expense of the 2013 target.
Rozhodujícím politickým cílem je širokopásmové připojení pro všechny.
Broadband for all is a crucial policy goal.
Otázka k písemnému zodpovězení E-004101/2011
Question for written answer E-004101/2011
Předmět: Situace na cukerném trhu EU
Subject: Situation on the European sugar market
Podle informací ekonomického tisku se v posledních měsících vytvořila na evropském trhu s cukrem složitá situace.
According to information from the business press, the situation on the European sugar market has become more complicated over the past few months.
Reformou tzv. cukerného pořádku ze strany EU došlo k prudkému snížení produkce a následně k prudkému růstu ceny této komodity.
As a result of the EU decision to reform the ‘sugar regime’, sugar production has plummeted, leading to a sharp rise in the price of this commodity.
Je Evropská komise připravena zrušit kvótový systém u cukru?
Is the Commission willing to abolish the sugar quota system?
Pokud ano, kdy hodlá předložit konkrétní návrh?
If so, when does it intend to come up with a specific plan?
Pokud ne, co konkrétně bude Komise v této věci dělat během roku 2011?
If not, what specific measures does it intend to take in this field in 2011?
(14. června 2011)
(14 June 2011)
Jak pan poslanec uvádí, od konce roku 2009 byla situace na světovém trhu s cukrem skutečně mimořádně složitá.
As the Honourable Member indicates, since the end of 2009 conditions on the world sugar market have indeed been exceptional.
Zatímco světové ceny cukru vzhledem ke značnému deficitu dodávek v letech 2008/09 a 2009/10 výrazně narostly, ceny v EU v souladu se záměrem reformy v odvětví cukru i nadále klesaly.
Whereas world sugar prices increased significantly due to a large supply deficit in 2008/09 and 2009-10, in the EU prices continued to fall, in line with the intentions of the 2006 sugar reform.
Ceny cukru v EU a ve světě jsou si nyní v důsledku toho nebývale blízké a světové ceny od ledna 2010 často překročily ceny v EU.
As a consequence, EU and world sugar prices are closer than ever and, since January 2010, world prices have frequently exceeded EU prices.
Taková situace byla v době reformy nemyslitelná.
This situation was unthinkable at the time of the reform.
V důsledku vyšších cen cukru ve světě než v EU se EU stala pro některé z našich tradičních preferenčních vývozců méně atraktivní.
As a consequence of world sugar prices exceeding EU sugar prices, the EU became less attractive for some of our traditional preferential exporters.
Tato situace vedla k nižším dovozům surového cukru ze států AKT, než se předpokládalo, a vyžádala si řadu opatření, která Komise bezodkladně přijala: —
This led to lower than anticipated imports of raw sugar from the ACP and necessitated a series of measures, which the Commission took without delay: —
Všechna tato opatření vedla ke zlepšení situace dodávek.
All these measures have improved the supply situation.
Dne 18. listopadu 2010 přijala Komise sdělení o budoucnosti společné zemědělské politiky (SZP) do roku 2020 http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/communication/index_en.htm , v němž se uvádí: „V odvětvích cukru a izoglukózy by měl být stávající režim ukončen v roce 2014/15.
On 18 November 2010 the Commission adopted a communication on the future of the common agricultural policy (PAC) towards 2020 http://ec.europa.eu/agriculture/cap-post-2013/communication/index_en.htm , which states: ‘In the sugar and isoglucose sectors, the current regime is set to expire in 2014-2015.
Aby byla zajištěna vyšší efektivita a konkurenceschopnost tohoto odvětví, je do budoucna třeba prověřit několik možných variant, včetně ‚nenásilného‘ ukončení kvót k datu, které je třeba stanovit.“
Several options for the future, including a non-disruptive end of the quotas at a date to be defined, need to be examined to bring about increased efficiency and greater competitiveness for the sector’.
Komise ještě v tomto roce předloží návrh týkající se regulace trhu s cukrem po roce 2014/15, který poté podrobně projednají Rada a Evropský parlament.
Later this year the Commission will table its proposal with regard to the sugar market regulation after 2014-15, which will be discussed in detail by the Council and the European Parliament.
Odpověď komisaře Dalliho jménem Komise
Joint answer given by Mr Dalli on behalf of the Commission
Otázky k písemnému zodpovězení : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
Written questions : E-004388/11 , E-005055/11 , E-005563/11 , E-005756/11
(4. července 2011)
(4 July 2011)
Právní předpisy Evropské unie v oblasti potravin mají za účel zaručit vysokou úroveň ochrany lidského zdraví napříč EU a současně zajistit účinné fungování vnitřního trhu.
European Union food legislation is designed to ensure a high level of protection for human health across the EU whilst ensuring the effective functioning of the internal market.
Členské státy hrají klíčovou úlohu při zajišťování toho, aby potravinářské produkty uváděné na trh splňovaly požadavky EU na bezpečnost potravin.
Member States have a key role to play in ensuring that food products placed on the market comply with EU food safety requirements.
Byly zavedeny účinné systémy zaručující, aby tomu tak skutečně bylo, včetně systému včasné výměny informací pro potraviny a krmiva, v jehož rámci musí členské státy oznámit veškeré informace o zdravotním riziku spojeném s určitou potravinou či krmivem.
There are efficient systems in place to ensure this is the case, including a Rapid Alert System for Food and Feed to which Member States must notify any information on the existence of health risk from food or feed.
Kromě zaručení bezpečnosti potravin a nápojů v Evropě pamatují právní předpisy také na zajištění toho, aby byli spotřebitelé plně informováni o povaze a vlastnostech potravin, které konzumují.
Besides ensuring the safety of foods and beverages in Europe, the legislation is also mindful to ensure consumers are fully informed as to the nature and characteristics of the food they consume.
Tohoto cíle je dosaženo prostřednictvím přísných pravidel upravujících označování potravin.
This is dealt with via stringent requirements on food labelling.
Složení potravin musí být jednoznačně uvedeno v seznamu složek a povaha produktu musí být jmenovitě specifikována.
The composition of foodstuffs has to be clearly indicated in the ingredients list and the nature of the product has to be specified by name.
Pokud jde o kvalitu potravinářských produktů nad rámec otázky bezpečnosti potravin, ukázala studie, jež byla nedávno provedena „Sdružením slovenských spotřebitelů“ (Združenie slovenských spotrebiteľov) s podporou Komise, že složení šesti značkových potravinářských produktů a jejich cena v sedmi zemích EU se mohou značně lišit.
As regard quality of food products, not related to safety issues, a study recently carried out by the ‘Association of Consumers in Slovak Republic’, with the support of the Commission, has shown that the composition, of six branded food products and their prices can vary substantially between seven EU countries.
Kvůli malému počtu vzorků a testovaných produktů a nedostatečným informacím o metodě odběru vzorků obsažených v doposud zveřejněných údajích nemohou být výsledky této studie považovány za reprezentativní, pokud se obecně jedná o složení a cenu potravinářských produktů ve starých a nových členských státech.
For reasons of the small number of samples and products tested, and because of the lack of information about the sampling methodology in the data as published so far, the results of this study cannot be considered representative for the composition and price of food products in old and new Member States in general.
Komise si vyžádala podrobné výsledky této studie a dále je přezkoumá.
The Commission has requested the detailed results of the study and will examine them further.
K uvedeným rozdílům může docházet na základě preferencí a chutí spotřebitelů, jejich očekávání (včetně očekávání ohledně ceny), technických specifikací výrobních linek a dostupnosti surovin a přístupu k nim.
Such differences may occur due to consumer preferences and tastes, consumer expectations (including about prices), technical specifications of production lines as well as availability and access to raw materials.
O tom, co uvést na trh jakého státu a za jakou cenu, v EU zpravidla rozhodují potravinářské společnosti.
As a general rule, food companies decide what to place on which national market at which price within the EU.
Známé značky čokolády například často koncipují své produkty odlišně, aby odpovídaly rozdílným chutím spotřebitelů ve Spojeném království a v Irsku na jedné straně a v kontinentální Evropě na straně druhé.
For example, well-known chocolate brands often formulate their product differently to accommodate different tastes in the United Kingdom and Ireland on one hand and the continent on the other.
Komise pomohla prostřednictvím činnosti v oblasti osvěty a informování spotřebitele posílit povědomí občanů nových členských států o právech spotřebitele, včetně klíčových pravidel v oblasti bezpečnosti a označování potravin.
The Commission has through its consumer information and education actions contributed to raising the awareness of citizens in new Member States about consumer rights, including the key rules regarding the safety and labelling of food.
V Bulharsku byla tato kampaň vedena v roce 2010 http://aktivnipotrebiteli.bg/kampania/index.php .
In Bulgaria this campaign was executed in 2010 http://aktivnipotrebiteli.bg/kampania/index.php .
Komise navíc tento rok ve všech národních jazycích zveřejní oddíl věnovaný osvětě a informování spotřebitele o bezpečnosti potravin na stránkách Dolceta www.dolceta.eu , což je průběžně aktualizovaný informační portál zabývající se on-line spotřebitelským vzděláváním.
In addition, the Commission will this year publish a food safety information and education section in all national languages on Dolceta www.dolceta.eu , the ongoing online consumer Education site.
Komise bude i nadále věnovat zvláštní pozornost budoucím výsledkům veškerých dalších studií týkajících se stejného tématu.
The Commission will continue to pay particular attention in the future to the results of any other further studies carried out on the same subject.
Otázka k písemnému zodpovězení E-005289/2011
Question for written answer E-005289/2011
(31. května 2011)
(31 May 2011)
Předmět: Plnění závěrů Rady EU o architektuře
Subject: Implementing the Council's conclusions on architecture