natgillin/translations-raw huggingface dataset:
navrhuje vytvoření programu EU v oblasti stáží obdobně podle programu Erasmus, s plným zapojením soukromého sektoru; zastává názor, že takový program by měl zahrnovat seskupení univerzit, univerzit aplikovaných věd, institucí odborného vzdělávání, zástupců průmyslu, finančních trhů a malých a středních podniků a velkých podniků a měl by občanům, včetně zranitelných skupin osob, poskytnout přístup k odborné přípravě zejména v oblasti přenositelných dovedností ve znalostní ekonomice s cílem rozvíjet celoživotní učení;
Proposes the establishment of an EU internship programme analogous to the Erasmus programme, with the full involvement of the private sector; takes the view that such a programme should involve clusters of universities, universities of applied sciences, professional training institutions, industry, financial markets, SMEs and large companies, and that it should give citizens, including vulnerable groups, access to training, particularly in transferable skills in the knowledge-based economy, so as to foster lifelong learning;
zdůrazňuje, že je potřeba vytvořit na evropské a vnitrostátní úrovni podmínky pro zvýšení investic soukromého a veřejného sektoru do výzkumu a rozvoje; konstatuje, že financování vysokých škol probíhá převážně prostřednictvím vnitrostátních rozpočtů, které jsou již pod tlakem v rámci konsolidace; podporuje dále členské státy v tom, aby zajistily, že jejich systémy financování univerzit jsou navrženy takovým způsobem, aby posilovaly kapacitu Evropy pro technický rozvoj, inovaci a vytváření pracovních míst;
Stresses the need to create conditions, at European and national level, for the private and public sectors to increase R&D investment; notes that university funding takes place predominantly through national budgets, already under pressure of consolidation; consequently, encourages Member States to ensure that their respective systems of university funding are designed in such a way as to enhance Europe's capacity for technological development, innovation and job creation;
domnívá se, že k tomu, aby se členské státy povzbudily, aby více investovaly do vzdělávací oblasti, by se měla zvláštní pozornost věnovat veřejným výdajům do vzdělávání, výzkumu a odborné přípravy při hodnocení střednědobého rozpočtového cíle členských států;
Considers that, in order to encourage Member States to invest more in the educational field, special consideration should be given to public spending on education, research and vocational training in the context of assessing Member States' medium-term budgetary objectives;
podporuje výzvu Asociace evropských univerzit navýšit veřejné investice do vysokoškolského vzdělávání na 3 % HDP; domnívá se, že to vyžaduje, aby při posuzování Paktu o stabilitě a růstu bylo provedeno kvalitativní zhodnocení těchto výdajů;
Supports the call by the European University Association (EUA) for public investment in higher education to be increased to 3% of GDP; believes that this target requires a qualitative evaluation of such expenditure in the context of assessing the SGP;
vyzývá ke zlepšení vzdělávání pro zaměstnání nevyžadující vysokoškolská studia pomocí rozvoje odborné přípravy;
Calls for the improvement of education for jobs not requiring university studies by the development of apprenticeship;
Přehodnocení role EU: za hranice evropské správy ekonomických záležitostí
Re-thinking the EU: beyond European economic governance
zdůrazňuje, že Evropská unie se nachází na křižovatce: buď se členské státy rozhodnou spojit úsilí směřující k hlubší integraci, nebo je možné, že v důsledku stagnace na rozhodovací úrovni a rozdílů na ekonomické úrovni se EU rozpadne;
Emphasises that the European Union is at a crossroads: either the Member States decide to join forces in deepening integration or, owing to stagnation at the decision-making level and divergences at the economic level, the EU could drift apart;
varuje před rizikem ustupování k roztříštěné Unii, která bude zranitelná vůči protekcionismu a populismu;
Warns of the risks of retreating into a fragmented Union vulnerable to protectionism and populism;
vyzývá k demokratičtější politické Unii, která umožní, aby orgánům EU byla svěřena výraznější úloha při navrhování i provádění společných politik; zdůrazňuje význam posilování demokratické legitimity a kontroly Unie;
Calls for a deeper democratic political Union in which the EU institutions are given a stronger role in both the design and the implementation of common policies; emphasises the importance of strengthening the democratic legitimacy and control of the Union;
zdůrazňuje, že je nutné respektovat zásady evropského projektu, a to zejména rovnost členských států, solidaritu, soudržnost a spolupráci; poukazuje na to, že je nutné tyto zásady naplňovat účinným odstraňováním vnitřní nerovnováhy a směřováním ke skutečné konvergenci na základě koordinace mezi členskými státy eurozóny a státy mimo ni;
Stresses the importance of respecting the principles underlying the European project, namely, equality of Member States, solidarity, cohesion and cooperation; draws attention to the need to stick to those principles by effectively addressing internal imbalances and moving towards substantial convergence through coordination between eurozone and non-eurozone Member States;
zdůrazňuje, že je třeba, aby Evropská komise měla větší váhu a odpovídala se více Evropskému parlamentu, jenž má hlavní úlohu ztělesňujíc hlas občanů, zejména při poskytování fóra, které umožňuje veřejné rozpravy za hranice států, s ohledem na to, že rozhodnutí jednotlivých členských států v oblastech, jako je správa ekonomických a sociálních záležitostí, pociťují i ostatní země;
Underlines the need for a stronger European Commission, made more accountable to Parliament and playing a major role as the main voice of the citizens, especially when it comes to providing a forum for public cross-border debates, taking into account the spill-over effect of national decisions in fields such as economic and social governance;
zdůrazňuje, že je nutné, aby správa ekonomických záležitostí se sbližujícími se hospodářskými, fiskálními a sociálními politikami byla organizována pomocí metody Společenství a řízena orgány Unie a současně by se měly plně zapojit vnitrostátní parlamenty;
Stresses that economic governance, with converging economic, fiscal and social policies, must be organised using the Community method and steered by the Union institutions, with national parliaments being fully involved;
domnívá se, že prvním krokem správným směrem jsou nové právní předpisy o Evropské radě pro systémová rizika a třech evropských orgánech dohledu, ale má za to, že je potřeba dále pracovat na tom, aby byl zajištěn přímý dohled na úrovni EU nad institucemi představujícími systémové riziko, jako jsou vysoce zadlužené subjekty a prosazování jedné sady pravidel; zdůrazňuje potřebu poskytnout novým orgánům lidské a finanční zdroje odpovídající jejich rostoucí odpovědnosti;
Considers the new legislation on the European Systemic Risk Board (ESRB) and the three European Supervisory Authorities to be an initial step in the right direction, but believes that further progress is required in order, in particular, to ensure direct EU-level supervision of systemic institutions such as highly leveraged entities and enforcement of a single set of rules; stresses the need to provide the new authorities with human and financial resources commensurate with their adequate growing responsibilities;
domnívá se, že vedle dohledu nad finanční stabilitou existuje potřeba dohledu a mechanismu prevence zaměřených na případné bubliny a na optimální přidělování kapitálu s ohledem na makroekonomické problémy a cíle a rovněž nutnost investovat do reálné ekonomiky; a domnívá se dále, že nástrojem k tomuto účelu by měla být také daňová politika;
Believes that, alongside surveillance aimed at ensuring financial stability, there is a need for mechanisms for the surveillance and prevention of potential bubbles, and for optimum allocation of capital in the light of the macroeconomic challenges and objectives, and also a need for investment in the real economy; considers, in addition, that taxation policy needs to be used as a tool for this purpose;
žádá Komisi, aby předložila další návrhy na regulaci struktur finančního trhu, jejichž velikost, systémová integrace či složitost může ohrozit finanční stabilitu a schopnost regulačních orgánů odolávat jejich požadavkům a schopnost orgánů dohledu mít přehled o jejich činnosti, a zejména o stínovém bankovním systému a o míře jeho využívání; vyzývá Komisi, aby zvážila možnosti regulace jako omezení nebo znevýhodnění velikosti, i obchodní modely;
Requests the Commission to put forward additional proposals for the regulation of financial market structures whose size, systemic integration, complexity or interconnectedness may jeopardise financial stability and the capacity of regulators to resist their demands, incorporating measures enabling supervisors to have an overview of their activities, including the shadow banking system and their level of leverage; calls on the Commission to consider regulatory options such as capping or disincentivising size as well as business models;
zdůrazňuje, že řešení krize veřejného dluhu a zvýšení konkurenceschopnosti EU, sbližování a solidarita vyžadují posun pravomocí a výdajů směrem k Unii, aby se výrazně snížilo zatížení vnitrostátních rozpočtů, a zdůrazňuje, že je nezbytné vytvářet rozsáhlé synergie mezi vnitrostátními rozpočty a rozpočty EU, které by umožnily optimální využití a vyčlenění stávajících fiskálních zdrojů na všech úrovních, přičemž bude i nadále respektována zásada subsidiarity s cílem podpořit silné regiony a státy;
Stresses that tackling the public debt crisis and increasing the EU's competitiveness, convergence and solidarity require a shift of competences and spending towards the Union, whereby the burden on national budgets would be considerably eased, and stresses the need to create significant synergies between national budgets and the EU budget, allowing for optimal use and allocation of existing fiscal resources on all levels, while respecting the principle of subsidiarity to support strong regions and states;
dochází k závěru, že aby se dosáhlo politické unie a hospodářské integrace odpovídající měnové unii v souladu s prioritami schválenými Evropskou radou, potřebuje EU dostatečně velký rozpočet, aby nabízel euru vhodné podmínky udržitelným způsobem a poskytl této měně odpovídající rozpočtový prostor na úrovni politického uspořádání, na níž je měna vydávána;
Concludes that, in order to achieve political union and economic integration commensurate with monetary union, in line with the priorities agreed by the European Council, the EU needs a budget of sufficient size to accommodate the euro in a sustainable way, providing the currency with a relevant budget space on the level of political organisation at which it is issued;
připomíná, že studie, které předcházely zřízení měnové unie – především McDougallova zpráva, která analyzovala podmínky nezbytné pro provedení Wernerova plánu – uváděly, že objem rozpočtových prostředků by se musel pohybovat mezi 2,5 a 10 % HND Unie v závislosti na tom, zda by funkce přerozdělování plnil rozpočet Unie a o jaké funkce by se jednalo, dále že by rozpočet musel být financován na základě vlastních zdrojů a že by měl být využit k financování politik a opatření v oblasti zahraniční, bezpečnostní a obranné politiky, odvětví energetiky a dopravy, rozvojovou spolupráci a výzkum a vývoj, a že vnitrostátní rozpočty by byly odpovídajícím způsobem sníženy s cílem dosáhnout daňové neutrality pro občany a podniky;
Recalls that reports preceding the realisation of monetary union – notably the McDougall report, which analysed the conditions necessary for the implementation of the Werner plan – affirmed that the volume of such a budget would have to be between 2,5 and 10 percent of Union GNI, depending on whether and which re-allocation functions would be assumed by the Union budget, that the budget would need to be financed on the basis of own resources, and that it should be used to finance policies and measures in the fields of foreign, security and defence policy, the energy and transport sectors, development cooperation and R&D, and that national budgets would be reduced correspondingly in order to achieve tax neutrality for citizens and businesses;
zdůrazňuje, že je potřeba dosáhnout lepší rovnováhy mezi hospodářskou a sociální politikou, mimo jiné posílením a institucionalizací makroekonomického sociálního dialogu;
Emphasises the need to strike a better balance between economic and social policies, including the reinforcement and institutionalisation of the macroeconomic social dialogue;
připomíná, že Evropská unie odvozuje svou legitimitu z demokratických hodnot, které představuje, z cílů, které sleduje, a ze svých pravomocí, nástrojů a orgánů; domnívá se, že prohlubování evropské hospodářské integrace je nezbytné k zajištění stability v eurozóně a EU jako celku, což bude vyžadovat další rozvoj v oblastech vnějšího zastoupení eurozóny, hlasování kvalifikovanou ohledně základu pro zdanění právnických osob, opatření na boj proti daňovým únikům a vyhýbání se daňovým povinnostem, společné vydávání státních dluhopisů a eurobondů, úvěruschopnost EU, lepší rovnováha mezi hospodářskou a sociální politikou, vlastní zdroje rozpočtu EU a role vnitrostátních parlamentů a Evropského parlamentu;
Recalls that the European Union derives its legitimacy from the democratic values which it projects, the aims which it pursues and the powers, instruments and institutions which it possesses; takes the view that deepening European economic integration is necessary in order to ensure the stability of the eurozone and of the Union as a whole, and that this will require further developments regarding the external representation of the eurozone, qualified majority voting on a corporate tax base, measures to combat tax evasion and tax avoidance, possible mutual issuance of sovereign debt and Eurobonds to stimulate fiscal discipline, the EU's borrowing capacity, a better balance between economic and social policies, own resources for the EU budget and the roles of national parliaments and the European Parliament;
domnívá se, že politická rozhodnutí o správě ekonomických záležitostí by neměla ohrožovat závazky schválené na úrovni EU, které odrážejí cíle a zájmy všech členských států, a je třeba, aby tato rozhodnutí byla zakotvena ve Smlouvě a byla prosazována s plným zapojením orgánů a pod kontrolou Evropské komise a Evropského parlamentu;
Believes that political decisions on economic governance should not endanger the commitments agreed at EU level reflecting the goals and interests of all Member States, and that such decisions should be anchored in the Treaty and be pursued with the full institutional involvement and scrutiny of the European Commission and of Parliament;
požaduje komplexní strategii reagující na výzvy, jimž Unie čelí, přičemž klíčovým prvkem reakce EU bude posílená správa ekonomických záležitostí; dále požaduje trvalé řešení pro prosazování konsolidace veřejných rozpočtů, udržitelný růst, posílení strukturálních reforem a reorganizaci bankovního sektoru; bere na vědomí Pakt euro plus navržený Radou coby jeden z prvků balíčku pro správu ekonomických záležitostí projednávaného mezi Parlamentem a Radou;
Calls for a comprehensive strategy in response to the challenges facing the Union, with reinforced economic governance forming the cornerstone of that response; also calls for the maintenance of resolve in pursuing fiscal consolidation, sustainable growth, the enhancement of structural reforms and the overhauling of the banking sector; takes note of the Euro Plus Pact proposed by the Council as one element of the economic governance package negotiated between Parliament and the Council;
vyzývá k přeměně Smlouvy o Euratomu na Evropské energetické společenství;
Calls for the Euratom Treaty to be superseded by a European Energy Community;
domnívá se, že pokud se tak nestane, bude nutné přejít k posílené spolupráci podle článku 329 Smlouvy o fungování EU, aby eurozóna mohla fungovat demokraticky a efektivně;
Believes that, if they are not, it will be necessary to move to enhanced cooperation under Article 329 of the TFEU, in order to enable the eurozone to function in a democratic and efficient manner;
připomíná, že reakce na krizi musí být založena na prohlubování evropské integrace, uplatňování metody Společenství, konsolidaci meziparlamentního dialogu, podpoře sociálního dialogu, posilování státu sociálních jistot prostřednictvím podpory sociálního začleňování, vytváření pracovních míst a udržitelném rozvoji a dalším budování sociálně tržního hospodářství a jeho hodnot, jenž je zásadním cílem Evropské unie, za účelem zapojení všech občanů do budování evropského projektu založeného na hodnotách zakotvených ve Smlouvách a v Listině základních práv Evropské unie;
Recalls that a European response to the crisis must be based on deepening European integration, pursuit of the community method, the consolidation of interparliamentary dialogue, the promotion of social dialogue, the strengthening of the welfare state by supporting social inclusion, job creation and sustainable growth, and the further building of the social market economy and its values, as an essential goal of the European Union, so as to rally all citizens around the European project based on the values enshrined in the Treaties and in the European Charter of Fundamental Rights;
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, předsedovi Evropské rady, předsedovi euroskupiny, Evropské centrální bance, Evropské investiční bance, Evropské bance pro obnovu a rozvoj, Hospodářskému a sociálnímu výboru, Výboru regionů, vládám a parlamentům členských států a sociálním partnerům.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the President of the European Council, the President of the Eurogroup, the European Central Bank, the European Investment Bank, the European Bank for Reconstruction and Development, the European Economic and Social Committee, the Committee of the Regions, the governments and parliaments of the Member States and the social partners.
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 7. července 2011 o návrhu rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady o Evropském roku aktivního stárnutí (2012) ( KOM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
European Parliament legislative resolution of 7 July 2011 on the proposal for a decision of the European Parliament and of the Council on the European Year for Active Ageing (2012) ( COM(2010)0462 – C7-0253/2010 – 2010/0242(COD) )
s ohledem na návrh Komise předložený Evropskému parlamentu a Radě ( KOM(2010)0462 ),
having regard to the Commission proposal to Parliament and the Council ( COM(2010)0462 ),
s ohledem na stanovisko Rozpočtového výboru k finanční slučitelnosti návrhu,
having regard to the opinion of the Committee on Budgets on the proposal's financial compatibility,
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru ze dne 21. října 2010 Úř. věst.
having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee of 21 October 2010 OJ C 51, 17.2.2011, p.
s ohledem na články 55 a 38 jednacího řádu,
having regard to Rules 55 and 38 of its Rules of Procedure,
s ohledem na zprávu Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a stanoviska Výboru pro regionální rozvoj a Výboru pro kulturu a vzdělávání ( A7-0061/2011 ),
having regard to the report of the Committee on Employment and Social Affairs and the opinions of the Committee on Regional Development and the Committee on Culture and Education ( A7-0061/2011 ),
schvaluje společné prohlášení Parlamentu, Rady a Komise, které je přílohou tohoto usnesení;
Approves the joint declaration by Parliament, the Council and the Commission annexed to this resolution;
s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru Úř. věst.
Having regard to the opinion of the European Economic and Social Committee OJ C 51, 17.2.2011, p.
v souladu s řádným legislativním postupem Postoj Evropského parlamentu ze dne 7. července 2011.
Acting in accordance with the ordinary legislative procedure Position of the European Parliament of 7 July 2011.
Článek 174 Smlouvy o fungování EU uznává, že některé regiony Unie jsou závažně a trvale znevýhodněny demografickými podmínkami, které mohou nepříznivě ovlivnit úroveň jejich rozvoje a které vyžadují zvláštní pozornost v rámci snahy o dosažení hospodářské, sociální a územní soudržnosti Unie.
Article 174 TFEU recognises that some regions of the Union suffer from severe and permanent demographic handicaps that may adversely affect their level of development and require particular attention if the Union is to achieve the objective of economic, social and territorial cohesion.
Podle článku 25 Listiny základních práv Evropské unie Unie uznává a ctí práva starších osob na to, aby vedly důstojný a nezávislý život a podílely se na společenském a kulturním životě.
Pursuant to Article 25 of the Charter of Fundamental Rights of the European Union, the Union recognises and respects the rights of the elderly to lead a life of dignity and independence and to participate in social and cultural life.
Stárnutí je nepochybně výzvou pro celou společnost a všechny generace v Evropě a je také záležitostí mezigenerační solidarity a rodiny.
Ageing is undoubtedly a challenge for the whole of society and for all generations in Europe, and it is also a matter for intergenerational solidarity and for the family.
Část obyvatelstva Unie, kterou tvoří osoby ve věku nad 55 let, bude narůstat mnohem rychleji, než tomu bylo doposud.
The part of the population of the Union comprised of persons in their late 50s and over will increase at a much faster rate than ever before.
To je velmi pozitivní, neboť jde o logický důsledek zlepšení zdraví a kvality života.
This is very positive as it is a logical consequence of the improvement in health and the quality of life.
Nicméně vzhledem k této demografické změně musí Unie čelit řadě výzev.
Nevertheless, due to this demographic change, the Union faces a number of challenges.
Evropská rada uznala na několika svých po sobě následujících zasedáních potřebu řešit dopady stárnutí populace na evropské sociální modely.
Successive European Councils have recognised the need to tackle the effect of ageing populations on European social models.
Hlavní odpověď na tyto rychlé změny ve věkové struktuře spočívá v podpoře
A key response to this rapid change in the age structure consists in promoting
vytvoření kultury
the creation of a culture of
rychle rostoucí skupina obyvatel tvořená lidmi, jimž je v současné době více než 55 let
rapidly-growing population comprised of people who are currently in their late 50s and over
, kteří jsou celkově zdravější a vzdělanější než příslušníci této
, who are, on the whole, healthier and better educated than any such
věkové skupiny
age group
v minulosti, měla dobré podmínky pro zaměstnanost a aktivní zapojení do
before them, have good opportunities for employment and active participation in
Podle Světové zdravotnické organizace je aktivní stárnutí procesem optimalizace možností v oblasti zdraví, zapojení a zabezpečení s cílem zlepšit kvalitu života během stárnutí.
Active ageing is, according to the World Health Organisation, the process of optimising opportunities for health, participation and security in order to enhance quality of life as people age.
Aktivní stárnutí umožňuje lidem plně rozvinout svůj potenciál pro dobrou tělesnou, sociální a duševní pohodu v průběhu celého jejich života a zapojovat se do společnosti, a přitom jim poskytuje odpovídající ochranu, zabezpečení a péči, když to potřebují.
Active ageing allows people to realise their potential for physical, social, and mental well-being throughout the life course and to participate in society, while providing them with adequate protection, security and care when they need it.
Podporování aktivního stárnutí proto vyžaduje mnohostranný přístup a odpovědnost prostřednictvím trvalé podpory napříč všemi generacemi.
Accordingly, the promotion of active ageing requires a multi-dimensional approach and ownership by and lasting support among all generations.