natgillin/translations-raw huggingface dataset:
zdůrazňuje, že je třeba, aby členské státy i v podmínkách větší konkurence vyvolané globalizací zachovaly odpovídající úroveň financování systémů sociálního zabezpečení a důchodových systémů a aby hledaly alternativní a stabilní daňové základy; zdůrazňuje, že je důležité snižovat závislost na zdanění práce, aby se zvýšila konkurenceschopnost ekonomik členských států a poskytovalo více pobídek k práci; uvědomuje si složitost přechodu k většímu zdanění kapitálu vzhledem k užší daňové základně kapitálových daní a větší mobilitě kapitálu; navrhuje, aby se zavedly nové postupy zdanění nebo se uvažovalo o dalších alternativách s cílem zlepšit finanční udržitelnost sociálních výdajů a snížit daňové zatížení osob s nižšími příjmy; domnívá se, že příspěvky zaměstnavatelů na sociální zabezpečení jsou investicí, neboť v konečném důsledku přispívají ke zvýšení produktivity práce, což vede k tomu, že země s vysokými sociálními výdaji jsou také nejvíce konkurenceschopné;
Stresses the need for the Member States to preserve adequate levels of funding for social security and pensions systems and the need to find alternative and robust tax bases in the face of the increased competition brought about by globalisation; stresses the importance of reducing reliance on labour taxation in order to increase the competitiveness of Member State economies and provide more work incentives; recognises the complexity involved in shifting to a more capital based taxation, given the smaller capital tax base and greater mobility of capital; suggests that shifting to new methods of taxation and/or other alternatives could be considered to improve the financial sustainability of social spending, which would reduce the tax burden on people with lower incomes; maintains that employers' social security contributions represent an investment because they result in increased productivity, this being one of the reasons why countries with high social spending are also the most competitive;
zdůrazňuje, že členské státy se musí zaměřit na střednědobé a dlouhodobé cíle Paktu o stabilitě a růstu (SGP) a zajistit udržitelnost veřejných financí, aby se vyrovnaly s narůstajícími problémy spojenými se stárnutím obyvatelstva; konstatuje, že na svém neformálním zasedání, jež se konalo dne 5.dubna 2008 v Brdu, Rada ministrů hospodářství a financí dospěla k závěru, že sociální výdaje by měly být posuzovány spíše z hlediska dosažených úspěchů a výsledků, než z hlediska objemu vynaložených prostředků; doporučuje, aby Rada uvažovala o dalším zdokonalení Paktu o stabilitě a růstu, například tím, že umožní, aby dlouhodobější investice byly zaúčtovávány po delší období;
Underlines the fact that Member States must focus on the medium and long-term objectives of the Stability and Growth Pact (SGP) and ensure sustainable public finances to meet the increased pressure of an ageing population; notes that the Informal Economic and Finance Ministers Council held in Brdo on 5 April 2008 agreed that the focus on social spending should move from volume of expenditure to achievements and outcome; recommends that the Council reflect on further improvements to the SGP, for example by allowing longer term investments to be accounted for over a longer period of time;
klade důraz na to, aby členské státy utvářely své finanční politiky udržitelným způsobem, a sice aby daňové zatížení bylo spravedlivě rozloženo mezi zaměstnance, spotřebitele, podniky a kapitálové příjmy a napříč generacemi;
Stresses that Member States should design their financial policies in a sustainable manner by fairly sharing the tax burden among employees, consumers, businesses and income from capital, and across generations;
je toho názoru, že regulace by se měla zaměřit na zajištění solventnosti a ochranu zaměstnaneckých důchodových systémů, a to v neposlední řadě při převzetí podniku nebo jiné významné změně vlastnických vztahů nebo vedení podniku;
Considers that regulation should aim to secure the solvency and protection of occupational pension schemes, not least in the event of a takeover or other significant changes in ownership or management;
nabádá členské státy, aby do svého rozpočtu každoročně zahrnuly fond pro výplatu budoucích důchodů;
Calls on the Member States to include in their annual budgets a fund for future pension payments;
poukazuje na nutnost uvážit postupný přechod od systémů důchodového zabezpečení založených na průběžném financování k fondovým důchodovým systémům, jež budou mít charakter pojištění;
Stresses the need to consider a phased transition from joint contribution-based to fund-based insurance-type pension schemes,
vyjadřuje přesvědčení, že opatření cílená na zlepšení lidského zdraví představují potřebu investic, které mohou přispět ke snížení nákladů spojených se stárnutím obyvatelstva a zlepšit stav veřejných financí; zdůrazňuje, že je nezbytné zachovat hodnoty a zásady, z nichž vyrůstají všechny systémy zdravotní péče v Evropské unii, tj. všeobecné pokrytí, solidární financování, rovný přístup a poskytování vysoce kvalitní zdravotní péče, přestože je zapotřebí rozumná spotřeba omezených zdrojů; zdůrazňuje, že zlepšením organizace a poskytování služeb v souladu se zásadou subsidiarity vzniká potenciál pro zvýšení kvality i finanční účinnosti zdravotnických služeb;
Expresses the conviction that measures to improve health mean a need to invest, which can contribute to reducing the costs in light of the ageing population and improve the soundness of public finances; insists on the importance of preserving the values and principles underpinning all health care systems in the European Union, which comprise universal coverage, solidarity in financing, equity of access and the provision of high-quality health care, notwithstanding the need for rational consumption of scarce resources; emphasises that by improving the organisation and provision of services in accordance with the principles of subsidiarity, there is the potential for improving both the quality and financial efficiency of health services;
vzhledem k předpokládanému zvýšení nákladů na zdravotní a dlouhodobou péči se domnívá, že členské státy by se měly zamyslet nad jejich financováním a měly by věnovat pozornost tomu, že nárůst dlouhodobé péče může být větší, než se předpokládalo, neboť je možné, že v důsledku tendence menších rodin a zvyšování zapojení žen na trhu práce bude k dispozici méně osob, které by zajistily neprofesionální péči;
Given the projected higher costs of health care and long-term care, considers that Member States should reflect on their funding and take account of the fact that, given the possibility that less non-professional care will be available due to the trend towards smaller families and an increase in women's participation in the labour market, the increase in long-term care might be higher than projected;
zdůrazňuje, že je nutné, aby se zvláště zohlednily osoby, které vyžadují nákladnou nebo dlouhodobou zdravotní péči, nebo osoby a skupiny, které mají problémy se začleněním do společnosti, jako jsou etnické menšiny a osoby s nízkými příjmy či osoby pečující o osoby s chronickým onemocněním, a aby se vytvořily otevřené podpůrné struktury pro rehabilitaci, sociální začlenění a podporu fyzicky nebo mentálně postižených osob nebo starých lidí, aby tak bylo možné zabránit pobytu těchto osob v zařízeních a usnadnit jim jejich samostatný život;
Points out that the emphasis should be placed on persons needing expensive or long-term health care, persons and groups of persons facing particular access problems, such as ethnic minorities and persons on low incomes, on care for persons suffering from chronic illnesses and the development of open support structures for the rehabilitation, social integration and support of persons with physical or mental disabilities and the elderly, so as to avoid institutionalisation and to help them live independently;
podotýká, že veřejné financování zdravotní péče přispívá k ochraně proti finančním rizikům, nezávisle na individuálních zdravotních rizicích, a podporuje tak rovnost a sociální zabezpečení, zatímco u soukromých příspěvkových mechanismů je naopak sdílení rizik jen omezené nebo není žádné a úhrada bývá obvykle spojena s rizikem nemoci a s možností péči financovat, přičemž současně zaručuje udržitelné financování, a to nezávisle na demografických změnách;
Observes that the public funding of health care helps protect against financial risk, independently of the personal health risks and thus supports equality and social security, whereas, in contrast, private contribution mechanisms involve limited or no pooling of risks and usually link payments to the risk of ill health and ability to pay, while simultaneously guaranteeing a sustainable financing regardless of demographic change;
uznává význam veřejného financování pro dosažení cíle solidarity, jakož i velké rozdíly, které mezi jednotlivými členskými státy existují, pokud jde o úroveň zdravotnictví financovaného z veřejných a soukromých zdrojů; doporučuje Komisi, aby provedla průzkum s cílem určit úroveň nebo rozsah financování z veřejných zdrojů, jež odpovídá cíli solidarity, a to jak v systému jako celku, tak v určitých oblastech služeb;
Recognises the importance of public financing in achieving the objective of solidarity, and the wide diversity of the levels of public and private financing of health care in the Member States; recommends that the Commission carries out research to determine the level and/or range of public financing that meets the objective of solidarity, both for the system as a whole and for particular service areas;
uznává rostoucí popularitu tržně orientovaných řešení a privatizace financování zdravotnictví jako všeléku na nesmírný nárůst nákladů, neúčinnost a problémy týkající se kvality poskytované péče, zejména v nových členských státech; konstatuje, že se stále více potvrzuje poznatek, že funkční privatizace sociálních systémů zdravotního pojištění, orientace finančních makléřů na zisk a konkurence mezi nimi zpravidla správu systémů zdravotní péče prodražuje, zatímco jejich přínos prezentovaný potlačením rostoucích nákladů, účinností a kvalitou péče je sporný; doporučuje proto, aby členské státy, v nichž existuje model jediného plátce, u tohoto modelu zůstaly;
Recognises the increasing popularity of market-based solutions and privatisation in health care financing as a panacea for cost explosion, inefficiency and problems of quality of care, especially in the new Member States; recognises the increasing evidence that the functional privatisation of social health insurance systems, the profit motive and competition between financial intermediaries usually make the administration of health care systems more expensive, whilst their beneficial effects in terms of cost containment, efficiency and quality of care are dubious; for this reason, recommends that Member States with a single payer model preserve that model;
konstatuje, že pro systémy zdravotní péče, které jsou financovány převážně z příspěvků na sociální pojištění v rámci zaměstnání, může být výhodné rozšířit příjmovou základnu o příjmy nevýdělečné povahy;
Notes that health care systems that are predominantly funded through employment-based social insurance contributions may benefit from broadening the revenue base to include non-earnings-related income;
poukazuje na to, že ve smyslu zásady svobody poskytovat služby a práva zdravotně pojištěné osoby zvolit si lékaře či zařízení podle vlastního rozhodnutí je nepřípustné, aby členské státy odmítly poskytnout svým občanům kompenzaci za ošetření v zahraničí, avšak členské státy mohou stanovit (pevné) individuální limity na vzniklé náklady a nejsou povinny poskytovat náhradu za péči, které by se jejich státním příslušníkům nedostalo doma;
Notes that, in the light of the principle of freedom to provide services and the right of the insured under health insurance schemes to choose a doctor or establishment freely, it is not permissible for Member States to refuse to reimburse their citizens for any treatment received abroad but that Member States can impose (fixed) individualised ceilings on the costs incurred and are not obliged to reimburse treatment that their nationals would not have received at home;
vyzývá členské státy, aby při zavádění reformní politiky, jejímž cílem je úprava právního rámce, který je základem jejich vnitrostátních systémů zdravotní péče, zabránily uplatnění čistě finančního hlediska;
Calls on the Member States to avoid a purely financial approach when adopting reform policies aimed at redesigning the legal frameworks which underpin their respective national healthcare systems;
je hluboce přesvědčen o tom, že východiskem každé reformy by měla být pečlivá analýza stávajícího systému (financování) zdravotní péče s cílem zjistit slabiny a problémové oblasti a zároveň porozumět souvisejícím faktorům, jež mohou k úspěšné reformě napomoci nebo ji mohou ohrozit; očekává, že jsou si členské státy zcela vědomy značného vlivu reformy zdravotnictví na fungování, výkonnost a účinnost svých systémů zdravotní péče a také rizik, která mohou představovat nedostatečně nebo nevhodně připravená reformní opatření pro kvalitu a dostupnost zdravotní péče, zdravotní stav obyvatel, a tím také pro schopnost jejich profesního uplatnění;
Is deeply convinced that the starting point for any reform should be a careful analysis of the existing health (financing) system to identify weaknesses and problem areas, combined with understanding of the contextual factors that may contribute to or impede successful reform; expects Member States to be fully aware of the considerable impact of healthcare reforms on the operation, capacity, and efficiency of their respective healthcare systems, and of the threats that insufficiently or inadequately prepared reform measures can have on the quality and availability of healthcare services, on the health of citizens, and hence on their employability;
vyzývá členské státy, aby zohlednily celé spektrum úkolů a politik v oblasti financování zdravotnictví a nezaměřovaly se pouze na mechanismy příspěvků; je přesvědčen, že zvýšení zaměstnaneckých nebo soukromých příspěvků pacientů na pokrytí nákladů zdravotnických služeb je špatně zaměřenou politikou, která může mít katastrofální důsledky, neboť se tím v nepřijatelné míře omezí přístup občanů s nízkými příjmy k celé škále zdravotnických služeb;
Calls on the Member States to consider the whole range of health financing functions and policies, rather than focusing on contribution mechanisms alone; is convinced that raising the level of employment-based contributions, or raising the private contribution of patients to the cost of healthcare services are wrong-headed policies that can have disastrous consequences since they limit in an unacceptable way the access of citizens with low incomes to the full range of healthcare services;
je přesvědčen o tom, že přístup občanů s nízkými příjmy k vysoce kvalitním zdravotnickým službám by měl být jednoznačnou prioritou, neboť úzce souvisí se solidaritou a rovnými právy, které patří mezi evropské hodnoty, a je předpokladem pro dosažení lisabonského cíle plné zaměstnanosti;
Is convinced that the access of citizens with low incomes to high quality healthcare services should be seen as a clear priority that it is linked most closely with the European values of solidarity and equal rights, and that it constitutes a precondition for the successful achievement of the Lisbon objective of full employment;
vyzývá Komisi, aby zohlednila hledisko rovného práva všech občanů Evropské unie na přístup ke kvalitním systémům zdravotní péče a aby při revizi antidiskriminačních předpisů Společenství nebo do každého nového právního nástroje v oblasti poskytování zdravotnických služeb zahrnula nezbytné záruky s cílem zabránit tomu, aby docházelo k rozdílnému přístupu k občanům z důvodu jejich finanční situace;
Calls on the Commission to take into account the aspects of the equal rights of all Union citizens to high-quality healthcare systems, and to integrate the necessary guarantees against discrimination against citizens relating to financing into the revision of Community anti-discrimination legislation, or any new legislative instrument dealing with the issue of access to healthcare services;
doporučuje, aby členské státy přispěly k účinnosti a spravedlivosti svých systémů zdravotní péče tím, že omezí počet míst řízení rizik, nebo dokonce všechna rizika sloučí na celostátní úrovni, což může usnadnit strategické řízení a koordinaci celého systému zdravotní péče;
Recommends that Member States contribute to efficiency and equity in their respective healthcare systems by lowering the number of risk pools or – better still – by creating a single, national pool that can facilitate strategic direction and co-ordination throughout the health system;
pověřuje svého předsedu, aby předal toto usnesení Radě, Komisi, Výboru pro zaměstnanost, Výboru pro sociální ochranu a vládám a parlamentům členských států a kandidátských zemí.
Instructs its President to forward this resolution to the Council, the Commission, the Employment Committee, Social Protection Committee, and the governments and parliaments of the Member States and the candidate countries.
Legislativní usnesení Evropského parlamentu ze dne 20. listopadu 2008 o návrhu směrnice Rady o podmínkách vstupu a pobytu státních příslušníků třetích zemí za účelem zaměstnání vyžadujícího vysokou kvalifikaci ( KOM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
European Parliament legislative resolution of 20 November 2008 on the proposal for a Council directive on the conditions of entry and residence of third-country nationals for the purposes of highly qualified employment ( COM(2007)0637 – C6-0011/2007 – 2007/0228(CNS) )
s ohledem na návrh Komise předložený Radě ( KOM(2007)0637 ),
having regard to the Commission proposal to the Council (COM (2007)0637),
s ohledem na článek 67 Smlouvy o ES, podle kterého Rada konzultovala s Parlamentem ( C6-0011/2007 ),
having regard to Article 67 of the EC Treaty, pursuant to which the Council consulted Parliament ( C6-0011/2007 ),
s ohledem na zprávu Výboru pro občanské svobody, spravedlnost a vnitřní věci a na stanoviska Výboru pro zaměstnanost a sociální věci a Výboru pro rozvoj ( A6-0432/2008 ),
having regard to the report of the Committee on Civil Liberties, Justice and Home Affairs and the opinions of the Committee on Employment and Social Affairs and the Committee on Development ( A6-0432/2008 ),
Evropská rada na svém zvláštním zasedání v Tampere ve dnech 15. a 16. října 1999 uznala nutnost harmonizace vnitrostátních právních předpisů o podmínkách přijímání a pobytu státních příslušníků třetích zemí.
At its special meeting in Tampere on 15 and 16 October 1999, the European Council noted the need for approximation of national legislation on the conditions for admission and residence of third-country nationals.
V této souvislosti zejména prohlásila, že Evropská unie by měla zajistit spravedlivé zacházení se státními příslušníky třetích zemí, kteří oprávněně pobývají na území členských států, a že důraznější politika integrace by měla směřovat k tomu, aby jim byla přiznána práva a povinnosti srovnatelné s právy a povinnostmi občanů Evropské unie.
In that connection, it declared in particular that the European Union should ensure fair treatment of third-country nationals who reside legally on Member States' territory and that a more vigorous integration policy should aim to grant them rights and obligations comparable to those of Union citizens.
Zasedání Evropské rady v Lisabonu v březnu 2000 stanovilo cíl pro Společenství stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech na světě.
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world by 2010.
Zasedání Evropské Rady v Lisabonu v březnu 2000 stanovilo cíl pro Společenství stát se do roku 2010 nejkonkurenceschopnější a nejdynamičtější ekonomikou založenou na znalostech na světě
The Lisbon European Council in March 2000 set the Community the objective of becoming the most competitive and dynamic knowledge-based economy in the world
, schopnou zajistit udržitelný hospodářský růst a zvyšovat počet a kvalitu pracovních míst i zlepšovat sociální soudržnost
, capable of sustainable economic growth with more and better jobs and greater social cohesion
Na trhu práce, který stále více nabývá globálních rysů, by Evropská unie měla zvýšit svou atraktivitu pro pracovníky, zejména vysoce kvalifikované pracovníky, ze třetích zemí.
In an increasingly global labour market, the European Union should increase its attractiveness to workers, in particular highly qualified workers, from third countries.
Tohoto cíle lze účinněji dosáhnout, pokud budou zajištěna určitá zvýhodnění, např. zvláštní výjimky, a pokud bude umožněn snadnější přístup k příslušným informacím.
That objective can be more effectively achieved by granting privileges, e.g. particular derogations, and by making it possible to have easier access to relevant information.
K dosažení cílů lisabonského procesu je rovněž zapotřebí posílit mobilitu v rámci Unie u vysoce kvalifikovaných pracovníků, kteří jsou občané EU, a zejména občanů členských států, které přistoupily v roce 2004 a 2007.
To achieve the objectives of the Lisbon Process it is also important to foster the mobility within the Union of highly qualified workers who are EU citizens, and in particular from the Member States which acceded in 2004 and 2007.
provádění této směrnice
this Directive,
zavázány k dodržování zásady
Member States are bound to respect
preference Společenství, jak vyplývá zejména z příslušných ustanovení aktů o přistoupení z 16. dubna 2003 a z 25. dubna 2005.
the principle of Community preference as expressed in particular in the relevant provisions of the Acts of Accession of 16 April 2003 and 25 April 2005.
provádění této směrnice
the implementation of
odborná kvalifikace.
professional qualifications.
Definice společné minimální úrovně pro vnitrostátní prahovou hodnotu mzdy je
The definition of a common minimum denominator for the national wage threshold
k zajištění minimální úrovně harmonizace v oblasti podmínek pro přijetí v rámci celé EU
a minimum level of harmonisation in the admission conditions throughout the EU
Tato směrnice by měla upravovat pružný systém pro vstup, který je orientovaný na poptávku a vychází z objektivních kritérií, jako
This Directive should provide for a flexible demand-driven entry system, based on objective criteria such as professional qualifications.
uplatňovat zásadu stejné mzdy za stejnou práci, aby bylo zajištěno rovné zacházení s občany EU a se státními příslušníky třetích zemí
that EU nationals and third-country nationals are treated equally
Je zapotřebí stanovit odchylky od hlavního režimu, pokud jde o prahové hodnoty mzdy v případě vysoce kvalifikovaných žadatelů mladších 30 let, kteří vzhledem ke své omezené odborné praxi a ke svému postavení na trhu práce nemusejí splňovat požadavky hlavního režimu týkající se mzdy, nebo v případě pracovníků, kteří získali vyšší vzdělání v Evropské unii.
Derogations from the main scheme in terms of the salary threshold should be laid down for highly qualified applicants under 30 years of age who, due to their relatively limited professional experience and their position on the labour market, may not be in a position to fulfil the salary requirements of the main scheme, or for those who have acquired their higher education qualifications in the European Union.
Pokud jde o mobilitu v rámci EU z jednoho členského státu do jiného po prodloužení modré karty EU, může být dojíždění přes hranice pro držitele modré karty EU určitou možností.
In the case of intra-EU mobility from one Member State to another after renewal of an EU Blue Card, cross-border commuting may be an option for the EU Blue Card holder.
Protože modrá karta EU v sobě spojuje pracovní povolení a povolení k pobytu, nenabízí možnost dojíždění do jiného členského státu za účelem práce, jestliže držitel pobývá v členském státě, který modrou kartu EU vydal.
As the EU Blue Card combines a work and residence permit, it does not offer the option of commuting to another Member State for the purpose of work while residing in the Member State which issued the EU Blue Card.