natgillin/translations-raw huggingface dataset:
přijaté v souladu s článkem 184 jednacího řádu,
, adopted under Rule 184 of its Rules of Procedure,
s ohledem na zprávu zvláštního výboru pro finanční, hospodářskou a sociální krizi ( A7-0267/2010 ),
having regard to the report of the Special Committee on the Financial, Economic and Social Crisis ( A7-0267/2010 ),
konstatuje, že stávající krize má různorodé příčiny a bezprostřední i dlouhodobé účinky a že bylo přehlédnuto několik varovných signálů, přičemž byl podceňován rozsah krize, stejně jako její důsledky a rozšiřování jejích dopadů do dalších oblastí;
Notes that the causes of the current crisis are manifold and its effects both immediate and long-term, and that several warning signs were overlooked and the scale of the crisis, as well as its impact and spillover effects, underestimated;
konstatuje, že tato krize, která vznikla ve Spojených státech v důsledku rozšíření rizikových hypoték, má kořeny dále v minulosti;
Notes that the crisis that originated in the United States with the subprime bubble had roots that go back a long way;
konstatuje, že hlavními faktory, jež přispěly ke stávající finanční krizi, jsou globální nerovnováha, regulační politika (regulace a dohled) a měnová politika spolu se specifickými faktory finančního systému, jako jsou komplexnost a netransparentnost finančních produktů, systémy odměňování založené na krátkodobých výsledcích a nevhodné obchodní modely;
Notes that global imbalances, regulatory governance (regulation and supervision), and monetary policy - together with specific factors inherent in the financial system, such as the complexity and opacity of financial products, short-term featured remuneration systems and inadequate business models - are the main factors contributing to the current financial crisis;
domnívá se, že v některých případech vedlo k prohloubení krize rozšíření střetů zájmů, osobních zájmů a případů, kdy si jsou subjekty „příliš blízké na to, aby jednaly“, ve finančním sektoru;
Considers that the proliferation in the financial sector of conflicts of interest, vested interests and cases of operators who are ‘too close to talk’ has in some cases aggravated the crisis;
konstatuje, že rozpínavá měnová politika USA podněcovala k nadměrné likviditě za účelem vysokých výnosů a k vytvoření domácí poptávky založené na spotřebitelských úvěrech, a tedy zadlužování domácností, jakož i k vysokým státním výdajům financovaným prostřednictvím levného přístupu ke kapitálu;
Notes that the USA's expansionist monetary policy encouraged an excess of liquidity in search of high returns and the development of domestic demand based on consumer credit, and thus household debt, as well as high government expenses financed through cheap access to capital;
konstatuje, že na finančních trzích se spekulovalo, přičemž někteří investoři podstupovali značné riziko, a že situaci ještě zhoršoval oligopol ratingových agentur; konstatuje, že tržní hospodářství funguje nejlépe v rámci demokraticky dohodnuté, víceúrovňové regulace doplněné zdravou etikou a morálkou, která podporuje řádné finanční a ekonomické systémy a nenarušuje reálné hospodářství;
Notes that there has been speculative behaviour in the financial markets, with some investors taking very large risks, which was aggravated by the oligopoly in rating agencies; notes that any market economy works best when accompanied by democratically agreed, transparent, multilevel regulation accompanied by healthy ethics and morality that encourage sound financial and economic systems and do not damage the real economy;
konstatuje, že systémová rizika spíše zvýšilo než snížilo rozšíření komplexních podrozvahových produktů (účelových jednotek – SPV, zajištěných dluhových obligací – CDO, swapů úvěrového selhání – CDS atd.) a sekuritizace vyplývající z neregulovaného paralelního bankovního systému; konstatuje, že se ukázala hodnota institucí zaměřených na střadatele a na financování malých a středních podniků;
Notes that the proliferation of complex off-balance-sheet products (SPVs, CDOs, CDS, etc.) and securitization arrangements resulting from an unregulated parallel banking system has increased, rather than decreased, systemic risks; notes that establishments that concentrate on savers and financing for SMEs have proved their value;
je přesvědčen, že prvotní příčiny krize ještě přiživila neexistence udržitelnějších vzorců výroby, distribuce a spotřeby s ohledem na změnu klimatu, ztrátu biologické rozmanitosti a vyčerpávání přírodních zdrojů;
Believes that the absence of a more sustainable pattern of production, distribution and consumption in the face of climate change, the loss of biodiversity and the depletion of natural resources feeds into the root causes of the crisis;
domnívá se, že struktury hospodářské a finanční správy, které existovaly v době vypuknutí krize, ať už na celosvětové úrovni, v USA nebo v Evropské unii, postrádaly soudržnost a provázanost z hlediska rozlišování obezřetnostního dohledu na makroúrovni a mikroúrovni a příliš se zaměřovaly na obezřetnostní dohled nad finančními institucemi na mikroúrovni prováděný zdola a na vnitrostátní sledování makroekonomických ukazatelů, přičemž opomíjely systémový pohled na finanční a makroekonomický vývoj, který by vyžadoval sledování propojenosti finančních institucí a jednotlivých zemí;
Considers that the economic and financial governance structures in place at the onset of the crisis, whether at global level, in the USA or within the European Union, lacked coherence and consistency in separating macro- from micro-prudential supervision, focussed excessively on bottom-up micro-prudential supervision of financial institutions and country-level monitoring of macroeconomic indicators, whilst neglecting the system-wide view of the financial and macroeconomic developments that would necessitate monitoring of the interconnectedness among financial institutions and among countries;
konstatuje, že globalizace se šíří, aniž by byly vytvořeny či souběžně vznikaly struktury globálního řízení, které by doprovázely integraci trhů, zejména pokud jde o celosvětovou rovnováhu či nerovnováhu a finanční trhy, a považuje proces G20 za krok správným směrem, přičemž však upozorňuje na to, že je nezbytné, aby byl ve skupině G20 účinně zastupován postoj EU;
Notes that globalisation has developed without the emergence or parallel evolution of global governance structures to accompany market integration, especially as regards global balances or imbalances and financial markets, and sees the G20 process as a step in the right direction, but points out that an effective representation of the EU-position at the G20 is necessary;
konstatuje, že v souladu se Smlouvami EU zavedla Evropská unie v červenci 1990 volný pohyb kapitálu, který přispěl k hospodářskému rozvoji; avšak poukazuje na to, že volný pohyb kapitálu nebyl doplněn harmonizací daní z úspor, vhodnou přeshraniční regulací či dohledem na evropské úrovni;
Notes that the European Union recognised the free movement of capital as provided for in the EU Treaties in July 1990, which contributed to economic development; notes, however, that the free movement of capital was not accompanied by a harmonisation of taxes on savings, adequate cross-border regulation or supervision on a European level;
odsuzuje skutečnost, že v minulosti nebyly vždy dodržovány zásady Paktu o stabilitě a růstu, a konstatuje, že vznikla výrazná nerovnováha mezi jednotlivými ekonomikami eurozóny;
Condemns the fact that the principles of the SGP were not always respected in the past and notes that substantial imbalances between the euro-zone economies have occurred;
konstatuje, že neexistence řádné regulace a důsledného dohledu a naprostý nedostatek nástrojů pro krizové řízení v případě zhroucení bankovního trhu ukázaly, jaký kus cesty musí Evropská unie ještě ujít při vytváření mechanismů pro řízení politických výzev spojených s existencí vnitřního trhu a integrovaného finančního systému; poukazuje zejména na neexistenci přeshraničního mechanismu pro případ úpadku;
Notes the absence of proper regulation and robust supervision, and the complete lack of instruments for contingency management in the event of a banking crisis showed how much further the European Union needs to go to have in place mechanisms fit to manage the policy challenges associated with having an internal market and an integrated financial system; notes in particular the absence of a cross-border bankruptcy mechanism;
konstatuje, že veřejný deficit Evropské unie vzrostl podle údajů Eurostatu z 2,3 % HDP v roce 2008 na 7,5 % v roce 2010 a v eurozóně z 2 % na 6,3 %, přičemž podíl veřejného dluhu na HDP se v Evropské unii zvýšil z 61,6 % v roce 2008 na 79,6 % v roce 2010 a v eurozóně z 69,4 % na 84,7 %, čímž se během dvou let zmařilo téměř dvacetileté úsilí některých členských států o konsolidaci rozpočtu; nad tímto nezdarem vyjadřuje politování, neboť povede k mnohem obtížnějšímu nalézání řešení problému nezaměstnanosti a demografického vývoje;
Notes that the public deficit in the European Union rose from 2,3 % of GDP in 2008 to 7,5 % in 2010, and from 2 % to 6,3 % in the euro zone according to Eurostat, with the public debt-to-GDP ratio rising from 61,6 % of GDP in 2008 to 79,6 % in 2010 in the European Union and from 69,4 % to 84,7 % in the euro zone, brushing aside in two years all the efforts at budgetary consolidation made over almost two decades by some Member States; deplores this setback as it will make responding to unemployment and demographic challenges much more difficult;
domnívá se, že evropské veřejné finance byly ve špatném stavu již před krizí: od 70. let 20. století soustavně vzrůstala výše veřejného dluhu členských států pod vlivem různých ekonomických obtíží, které EU zaznamenala; konstatuje, že veřejný dluh i nárůst poměru veřejného dluhu k HDP ve všech členských státech, ačkoli ne všude ve stejné míře, způsobily náklady na plány obnovy, klesající daňové příjmy a vysoké sociální výdaje;
Considers that Europe's public finances were already in a poor state before the crisis: since the 1970s the level of Member States' public debt has gradually crept upwards under the impact of the various economic downturns the EU has experienced; notes that the cost of recovery plans, falling tax revenues and high welfare expenditure have caused both public debt and the ratio of public debt to GDP to rise in all Member States, although not to a uniform degree across the Union;
domnívá se, že dopady krize se zatím neprojevily v plném rozsahu a že nelze vyloučit, že dojde k recidivě jako u dvojité recese, zejména pokud jde o míru nezaměstnanosti;
Considers that the full effects of the crisis have not yet been unleashed and that a relapse, as in a double-dip recession, cannot be ruled out, particularly as regards the unemployment level;
konstatuje, že tato krize ovlivnila nezaměstnanost v celé EU, třebaže počet nezaměstnaných se v zemích EU-27 zvýšil v průměru jen o 1,9 %, a že tento nepříznivý dopad na zaměstnanost bude přetrvávat, neboť ekonomické trendy se na pracovním trhu obvykle promítají se zpožděním; zdůrazňuje, že podle prognóz Komise dosáhne v roce 2010 míra nezaměstnanosti v EU téměř 11 %, což bude mít závažné důsledky pro zdejší pracovní sílu;
Notes that the crisis has had an impact on employment throughout the EU, although the jobless rate rose by an average of only 1,9 % across the EU-27, and that the negative impact on employment will continue as a result of the customary delay with which economic trends are mirrored in the job market; underlines that the Commission forecasts point to an EU-wide rate of unemployment of almost 11 % in 2010, which will have serious implications for the EU's labour force.
konstatuje, že sociální dopady krize se v jednotlivých členských státech výrazně liší: zatímco průměrná míra nezaměstnanosti činí 10 %, v některých státech dosahuje 20 % a u mladých lidí dokonce více než 40 %, což svědčí o nutnosti provést v těchto státech rozsáhlá strukturální vylepšení;
Notes that the social effects of the crisis are very different depending on the Member State: whereas the unemployment rate is 10 % on average, in some countries it reaches 20 %, escalating to over 40 % of young people, which underlines the extent of the structural improvements needed in some countries;
domnívá se, že jakkoli je důležitá politika snižování zadlužení, neměla by rychlá konsolidace veřejných financí narušit systémy sociální ochrany a veřejných služeb, které jsou právem oceňovány coby automatické stabilizátory při zmírňování dopadů krize; konstatuje, že podpora účinnosti sociální ochrany a veřejných služeb může současně zlepšit ekonomickou účinnost a kvalitu služeb; uznává, že nenalezení správné rovnováhy by mohlo vést k tomu, že bude po dlouhou dobu zaznamenáván velmi pomalý růst, což způsobí přetrvávající nezaměstnanost, a tedy nezadržitelnou ztrátu konkurenceschopnosti Evropy ve světě;
Considers that while a policy of debt reduction is important, a rapid consolidation of public finances should not be detrimental to the systems of social protection and public services when these have rightly been welcomed for the role they play as automatic stabilisers in mitigating the crisis; notes that fostering efficiency in social protection and public services can simultaneously improve economic efficiency and the quality of services; recognizes that the failure to strike the right balance could lead to sluggish growth over a long period, accompanied by persistent unemployment, and thus the inexorable erosion of Europe's global competitiveness;
konstatuje, že vysoká míra nezaměstnanosti neznamená pouze sociální náklady, ale také vysoké ekonomické náklady, neboť nezaměstnaní se nemohou příliš podílet na domácí poptávce a platí nižší daně a sociální odvody; konstatuje, že to klade větší zátěž na pracující, kteří musí platit vyšší daně, a v důsledku větší zadluženosti i na budoucí generace;
Notes that high levels of unemployment carry not just social costs but also high economic costs in that the unemployed cannot contribute much to domestic demand and pay fewer taxes and social security contributions; notes that this increases the burden on those working, in the form of higher taxes, and on future generations through a higher debt burden;
konstatuje, že podle posledních údajů, které jsou z roku 2007, čili z doby před krizí, je 30 milionů pracovníků chudých a podle nedávných zjištění žije v Evropské unii 79 milionů osob pod hranicí chudoby a jejich počet od té doby pravděpodobně ještě vzrostl;
Notes that on the basis of the figures for 2007, which are the last available and thus date back to before the crisis, there were 30 million working poor and, according to recent figures, 79 million people live below the poverty line in the European Union, and that this number has probably risen since then;
konstatuje, že vedle nezaměstnanosti měla krize řadu sociálních dopadů, zejména určité zhoršení pracovních podmínek, obtížnější přístup některých osob k základním potřebám a službám, zvýšení počtu osob bez domova, předluženost a finanční vyloučení;
Notes that, beyond unemployment, the crisis has had a multifaceted social impact, notably including some erosion of working conditions, increasing difficulties for some people to access basics needs and services, increasing homelessness, over indebtedness and financial exclusion;
konstatuje, že stejně jako ostatní krize má tato krize nepříznivé dopady na růst a zaměstnanost a nejprve postihuje ty nejzranitelnější, tedy mladé lidi, děti a ženy, stejně jako etnické menšiny a přistěhovalce;
Notes that, as with any crisis, the current one is having negative effects on growth and employment, first affecting the most vulnerable, including young people, children and women, as well as ethnic minorities and migrants;
sdílí znepokojení nad procyklickými aspekty regulačních a obezřetnostních účetních a daňových předpisů, které zvyšují fluktuace, jež jsou neodmyslitelnou součástí fungování tržního hospodářství;
Shares concerns about the pro-cyclical aspects of the regulatory, prudential accounting and taxation rules which amplify the fluctuations that are inherent in the functioning of the market economy;
konstatuje, že finanční záchrana bankovního sektoru ze strany vlád představuje pouze část prostředků, které společnost na pokrytí nákladů finanční krize vynakládá, přičemž náklady recese a nárůst veřejného dluhu budou značné a celosvětová výše ztrát se odhaduje na 60 trilionů USD;
Notes that the bail-out of the banking sector by governments represents only part of the costs inflicted on society by the financial crisis, while the costs of the recession and the increase in public debt will be substantial, some USD 60 trillion being lost worldwide;
schvaluje nekonvenční opatření přijatá Evropskou centrální bankou a národními centrálními bankami v posledních dvou letech na záchranu bank v členských státech, kterým hrozil bankrot z důvodu mimořádné výše toxických aktiv; vítá zejména skutečnost, že bylo zavedeno ručení za vklady klientů těchto bank, avšak zdůrazňuje, že je nutné tato nestandardní opatření postupně zrušit, aby se v bankovnictví předešlo nekalé hospodářské soutěži;
Approves the non-conventional measures put in place by the ECB and national central banks over the last two years to bail out banks in the Member States that that were at risk of bankruptcy because of unprecedented levels of toxic assets; welcomes especially the fact that guarantees on deposits were provided for clients of these banks, but stresses the need to gradually phase out these unconventional measures in order to prevent unfair competition in the banking sector;
připomíná, že v říjnu 2008 přijala Evropská unie Plán evropské hospodářské obnovy ve výši 1,6 % svého HDP, oproti 5 % v Číně a 6,55 % v USA;
Points out that in October 2008 the European Union adopted the European Economic Recovery Plan, amounting to 1,6 % of its GDP, compared to 5 % in China and 6,55 % in the United States;
vítá stabilizační plán ve výši 750 miliard EUR, který přijala Rada Ecofin dne 10. května 2010 a kterým se zavádí mechanismus finanční stability umožňující čelit rizikům insolvence států, přičemž právním základem tohoto plánu je částečně článek 122 Smlouvy o fungování Evropské unie; poukazuje na demokratický deficit a nedostatečnou odpovědnost v rozhodnutích Rady v rámci záchranného balíčku, která byla přijata bez konzultací s Evropským parlamentem; požaduje, aby byl Evropský parlament do dalších návrhů a rozhodnutí pro řešení krize zapojen jako jeden z legislativních orgánů;
Welcomes the adoption by the Ecofin Council on 10 May 2010 of the EUR 750 billion stabilisation plan, which established a financial stability mechanism to address the risks of default by sovereign borrowers, partly using Article 122 of the TFEU as the legal basis of this plan; notes the inherent democratic deficit and accountability void of the Council's rescue package decisions, which did not include consultation with the European Parliament; demands that the European Parliament be involved as co-legislator in forthcoming crisis rescue proposals and decisions;
vyjadřuje politování nad nízkou mírou koordinace jednotlivých národních plánů obnovy, neboť multiplikační účinek a pákový potenciál koordinace na úrovni EU by s největší pravděpodobností přesáhl účinek, jehož lze dosáhnout plánováním převážně na vnitrostátní úrovni, a navíc hrozí, že tyto plány budou vzájemně neslučitelné; vyzývá k posílení evropského rozměru budoucích plánů obnovy a rozsáhlých investic;
Regrets the modest level of coordination among the different national recovery plans, as the multiplying effect and leveraging potential of EU-level coordination would most probably have exceeded the effect that can be reached through largely national-level planning, which carries the risk of being mutually contradictory; calls for an increase in the European dimension of future recovery plans and large-scale investments;
žádá Komisi, aby vypracovala velmi přesnou zprávu o účinnosti národních balíčků pro záchranu bank, národních plánů obnovy a evropského plánu obnovy přijatých na podzim a v zimě na přelomu let 2008–2009 s ohledem na krátkodobé a dlouhodobé cíle Unie, včetně důkladného rozboru důsledků revidovaných mechanismů státní podpory zavedených po vypuknutí krize, a se zřetelem na hospodářskou soutěž a zajišťování rovných podmínek v EU, finanční reformu a vytváření pracovních míst;
Calls on the Commission to give a very precise report on the effectiveness of the national bank rescue packages and national and European recovery plans decided over the autumn and winter of 2008-2009 with respect to the Union's long- and short-term objectives, including a thorough analysis of the consequences of the revised state aid mechanisms adopted in response to the crisis and with regard to competition and the upholding of a level playing field in the EU, financial reform and job creation;
konstatuje, že některé členské státy, zejména ty, které od ES obdržely pomoc pro zlepšení platební bilance, nemají v současnosti příležitost vypracovat skutečné národní plány obnovy, které by obsahovaly prvky umožňující podporu růstu a zaměstnanosti, neboť všechny možnosti do roku 2012 jsou omezeny na snížení veřejných výdajů, zvýšení daní a snížení celkového státního dluhu;
Notes that some Member States, particularly those that received the EC balance of payments assistance, do not currently have opportunities to create real national recovery plans with elements allowing growth and employment to be stimulated, since all the options until the year 2012 are limited to public expenditure cuts, tax increases and reduction of GGD;
Budoucnost – Evropa přidané hodnoty
The future - a Europe of added value
považuje za nepřijatelné, aby Unie byla jediným integrovaným prostorem, v němž otázka energetiky, především skladba zdrojů energie, není považována za otázku strategickou, jak z vnitřního hlediska, tak ve vztahu k partnerským zemím; domnívá se, že EU musí v oblasti energetiky zahájit iniciativy na základě úzké koordinace mezi Komisí, členskými státy a příslušnými průmyslovými odvětvími s cílem zabezpečit dodávky zdrojů energie, jako je ropa a zemní plyn, pro členské státy prostřednictvím diverzifikované sítě energetických vedení, zejména vyjednat smlouvy o dodávkách a organizovat skladovací kapacity, ale také financovat a koordinovat výzkum a vývoj nových zdrojů energie v rámci všech příslušných programů, jako je 7. program pro výzkum na období 2007–2013 a jeho následné aktualizace;
Deems it unacceptable for the Union to be the only integrated area in which the question of energy, especially the energy mix , is not regarded as a strategic issue both internally and in the context of relations with partner countries; considers that initiatives on energy need to be taken in the EU on a basis of close coordination between the Commission, the Member States and the relevant sectors of the industry in order to safeguard the supply of energy sources, such as oil and gas, to its Member States through a diversified network of energy pipelines, notably by negotiating supply contracts and organising storage capacity, as well as by funding and coordinating research and development on new energy sources as part of all relevant programmes such as the 7th Research Programme 2007-2013 and its subsequent updates;
navrhuje, aby Komise převzala plnou odpovědnost za zajištění řízení a financování projektů, především v těchto oblastech:
Proposes that the Commission assume full responsibility for ensuring the steering and financing of projects in the following fields:
nové investice do výzkumu, vývoje a rozšíření využívání obnovitelných zdrojů energie, do energetické účinnosti, zejména u evropských nemovitostí, a obecněji do účinného využívání zdrojů,
new investment in research and the development and deployment of renewable energy sources, in energy efficiency, especially in the European building stock, as well as in resource-use efficiency more generally,