natgillin/translations-raw huggingface dataset:
vyzývá Komisi, aby při zveřejnění požadované zprávy o pokroku všech členských států v rámci plnění legislativních požadavků v oblasti obnovitelné výroby energie do konce roku 2012 společně s posouzením, zda budou splněny cíle do roku 2020, předložila návrh programu kroků, které budou učiněny s cílem podpořit dodržování požadavků členskými státy, které v současnosti k jejich splnění nesměřují;
Calls on the Commission, when publishing by the end of 2012 its required report on the progress being made by all Member States towards meeting their legal requirements regarding renewable energy production, together with an assessment of whether the 2020 targets will be met, to propose a programme of actions that will be undertaken in order to promote compliance by Member States not presently on course to fulfil the requirements;
připomíná, že bude nutné modernizovat a rozvinout elektrické sítě, zejména pro přenos obnovitelné energie vyráběné v oblastech s velkým potenciálem, jako je pobřežní větrná energie v regionu Severního moře a solární energie v jižní Evropě, a pro účely decentralizované výroby obnovitelné energie;
Recalls that electricity grids will have to be upgraded and developed, in particular to transport renewable energy produced in areas with major potential, such as offshore wind energy in the North Sea and solar energy in southern Europe, and to accommodate the decentralised production of renewable energy;
zdůrazňuje, že zvýšení energetické účinnosti prostřednictvím například recyklace odpadu, lepšího nakládání s odpady a změny chování hraje při plnění strategických cílů EU v oblasti snižování emisí CO2 velmi důležitou roli;
Stresses that increasing resource efficiency through, for instance, waste recycling, better waste management and behavioural change plays a very important role in the pursuit of the EU's strategic objectives for CO2 emissions reduction;
upozorňuje, že při současných znalostech a technikách již dnes mohou zemědělské podniky dosáhnout energetické soběstačnosti s možností zvýšit výnosnost a současně přinášet výhody životnímu prostředí prostřednictvím místní výroby bioenergie z organického odpadu;
Notes that, with the knowledge and techniques available today, agricultural holdings can already become self-sufficient in energy, with the possibility of both increasing profitability and creating environmental gains through the local production of bioenergy from organic waste;
upozorňuje, že je třeba s ohledem na vyšší účinnost zdrojů povzbuzovat zemědělce k lepšímu využívání potenciálu bioplynu a vedlejších produktů bioplynu jako náhrady hnojiv;
Notes that, for reasons of resource efficiency, farmers should be encouraged to make better use of the potential of biogas and biogas byproducts in terms of replacing fertilisers;
zdůrazňuje v této souvislosti význam zpracování hnoje, který poskytuje obnovitelnou energii a navíc snižuje zátěž životního prostředí a nahrazuje umělá hnojiva v podobě minerálních koncentrátů; v této souvislosti zdůrazňuje, že má-li být hnůj považován za zdroj energie, pak je nezbytné, aby byl zpracovaný hnůj uznán jako náhrada umělého hnojiva ve směrnici o dusičnanech;
Emphasises, to this end, the importance of manure processing, which not only provides renewable energy but also reduces environmental pressure and is a substitute for artificial fertiliser in the form of mineral concentrates; emphasises in this respect that if manure is to be considered as an energy source, it is essential that processed manure be recognised as a substitute for artificial fertiliser in the Nitrates Directive;
zdůrazňuje, že je nutné zlepšit energetickou soběstačnost zemědělských podniků prostřednictvím pobídek k výrobě obnovitelné energie pro vlastní potřebu, například s využitím větrných elektráren, solárních panelů a biofermentační technologie, čímž by se snížily náklady na výrobu a zvýšila by se hospodářská životaschopnost tím, že budou pro zemědělce představovat alternativní zdroj příjmů;
Stresses the need to improve energy self-sufficiency on farms, through incentives for on-farm renewable energy, such as wind turbines, solar panels and biofermentation technology, which would reduce production costs and increase economic viability by providing an alternative income stream for farmers;
vyzývá Komisi, aby zaručila, že program Horizont 2020 a evropská inovační partnerství v rámci Unie inovací budou upřednostňovat potřebu rozvíjet všechny druhy udržitelných nízkouhlíkových technologií s cílem posílit konkurenceschopnost EU, podpořit tvorbu zelených pracovních míst a napomáhat změně chování spotřebitelů;
Calls on the Commission to ensure that Horizon 2020 and the European Innovation Partnerships under the Innovation Union prioritise the need to develop all kinds of sustainable low carbon technologies, in order to spur EU competitiveness, promote green job opportunities and bring about a change in consumer behaviour;
zdůrazňuje, že je naléhavě potřeba zvýšit úsilí v oblasti výzkumu a financování k vyvinutí a zavedení klimaticky účinných, méně energeticky náročných a méně znečišťujících zemědělských postupů a efektivnější výroby energie; konstatuje dále, že méně znečišťující a energeticky účinné alternativy již existují; považuje výzkum a vývoj v této oblasti za nezbytnou součást řádného plnění strategického plánu energetických technologií, což vyžaduje dodatečné investice; zdůrazňuje, že je v této souvislosti nezbytné zajistit, aby byly výsledky výzkumů na úrovni podniků převedeny do praxe; vítá návrh Komise vybudovat nový výzkumný rámec (Horizont 2020);
Stresses that increased research efforts and funding are urgently needed to develop and mainstream climate-efficient agricultural practices, less energy-intensive and less polluting agricultural methods and more efficient energy production; notes, furthermore, that low-pollution and energy-efficient alternatives already exist; considers research and development in this area to be an essential part of full implementation of the strategic energy technology plan, and that this calls for additional investment; emphasises that it is necessary to ensure, in this connection, that the results of research are translated into practice at the level of holdings; welcomes the Commission's proposal to establish a new research framework (Horizon 2020);
vyzývá k tomu, aby rozpočtová podpora odpovídala požadavku na 50 miliard EUR z veřejných a soukromých zdrojů, které jsou potřebné k plné realizaci Evropského strategického plánu pro energetické technologie (dále jen „plán SET“);
Calls for budgetary support to be consistent with the €50 billion needed from public and private sources to fully implement the SET plan;
zdůrazňuje význam výzkumu a vývoje pro rozvoj technologií s nízkými emisemi, které budou energeticky účinné; vyzývá EU, aby hrála vedoucí úlohu při výzkumu technologií se sníženým účinkem na klima a zvýšenou energetickou účinností a aby rozvíjela úzkou vědeckou spolupráci s mezinárodními partnery se zvláštním důrazem na čisté a udržitelné technologie, které budou na rok 2020 součástí plánu SET (stěžejní iniciativa EU v oblasti nízkouhlíkových technologií); zdůrazňuje, že musí být zvýšeny finanční prostředky na všechny typy výzkumu v oblasti energetiky v rámci programu Horizont 2020, zejména prostředky na obnovitelné zdroje energie; připomíná, že finanční prostředky vyčleňované v současnosti na oblast energetiky představují pouhých 0,5 % rozpočtu EU na období 2007–2013, což není v souladu s politickými prioritami EU;
Underlines the importance of R&D for the development of low-emission and energy-efficient technologies; calls on the EU to take a leading role in research into climate-friendly and energy-efficient technologies, and to develop close scientific cooperation with its international partners, with a special emphasis on clean and sustainable technologies which will deliver for 2020 under the SET-Plan (the EU's flagship initiative for low-carbon technologies); emphasises that funds for all types of energy research under the Horizon 2020 initiative must be increased, particularly those for renewable energy; recalls that current financial allocations in the energy area represent only 0.5 % of the EU budget for 2007-2013, and that this is not in line with the EU's political priorities;
Zachycování a ukládání uhlíku
Carbon capture and storage
uznává, že má-li být dosaženo cílů týkajících se omezení emisí CO2 s co nejnižšími náklady, je důležité uplatňovat technologie zachycování a skladování CO2 (dále jen „CCS“), a uznává, že procedurální zpoždění, nedostatek finančních prostředků a nedostatečné odhodlání některých členských států pravděpodobně znemožní dosažení cíle Evropské rady, jímž je, aby v roce 2015 probíhalo až 12 demonstračních projektů CCS; vyzývá Komisi, aby zveřejnila akční plán o CCS; uznává, že CCS nebude možné uplatňovat za všech okolností ani do roku 2050 a že tyto technologie budou pravděpodobně využívány pouze u velkých zařízení a při omezování emisí z průmyslových procesů; vyzývá k podpoře průkopnických technologií v ostatních oblastech s cílem zvýšit energetickou účinnost, snížit spotřebu energie a nabídnout i jiná řešení, než jsou technologie CCS;
Recognises the importance of applying CCS technology, where feasible, if the carbon emission reduction goals are to be achieved at the least possible cost, and acknowledges that procedural delays and financial shortfalls, as well as lack of commitment on the part of certain Member States, are likely to delay achievement of the European Council's ambition of having up to 12 CCS demonstration projects in operation by 2015; calls on the Commission to publish a CCS Action Plan; recognises that CCS will not be appropriate in all circumstances, even by 2050, and may well be limited to large installations and the avoidance of industrial process emissions; calls for support on breakthrough technologies in other areas in order to increase energy efficiency and lower energy consumption, and provide solutions outside the CCS framework;
vyzývá Komisi, aby navrhla přesun nevyužitých prostředků na projekty CCS v rámci plánu evropské hospodářské obnovy na alternativní demonstrační projekty CCS;
Calls on the Commission to propose that unspent funds for CCS projects within the European Economic Recovery Programme be reallocated towards alternative CCS demonstration projects;
Plány přechodu v členských státech a v jednotlivých odvětvích
National and sector-specific roadmaps
konstatuje, že dohoda z Cancúnu stanoví, že všechny rozvinuté země vypracují nízkouhlíkové strategie;
Notes that the Cancún agreement foresees that all developed countries shall develop low-carbon strategies;
vítá vypracování nízkouhlíkových strategií ze strany některých členských států EU, avšak současně vyzývá všechny zbývající státy, aby tyto plány vypracovaly nejpozději do července 2013; zdůrazňuje, že pokud do konce roku 2012 nepřijmou všechny členské státy tento závazek, měla by Komise předložit legislativní návrhy ukládající jejich vypracování;
Welcomes the production of low-carbon strategies by some EU Member States, but calls on all to produce such strategies no later than July 2013; insists that the Commission should introduce legislative proposals to require their preparation if by the end of 2012 all Member States have not made such a commitment;
vyzývá Komisi, aby zhodnotila přiměřenost těchto plánů s ohledem na příspěvek ke splnění cíle z Cancúnu udržet nárůst celosvětových průměrných teplot pod 2 °C ve srovnání s úrovní z předprůmyslové doby;
Calls on the Commission to evaluate the adequacy of such plans with regard to contributing to the Cancún objective of holding the increase in global average temperatures below 2 deg C above pre-industrial levels;
vyzývá Komisi, aby zajistila, že plány přechodu v členských státech a v jednotlivých odvětvích budou podrobeny nezávislému přezkumu s cílem posoudit, zda byl plně zohledněn potenciál využití nejlepších dostupných technologií a zda navrhované náklady odpovídají běžné praxi;
Calls on the Commission to ensure that national and sector-specific roadmaps are subjected to independent scrutiny in order to assess whether full account has been taken of the potential use of best available technology, and that proposed costs accord with understood practice;
očekává, že Komise při přípravě politických iniciativ plně zohlední plány přechodu a rovněž upozorní na případy, kdy průmyslová odvětví tyto akční plány nepřipravila;
Expects the Commission to take roadmaps fully into account when preparing policy initiatives, and also to highlight instances where industry sectors have not prepared such action plans;
vyzývá příslušné průmyslové skupiny, aby vypracovaly plány přechodu pro jednotlivá odvětví, v nichž stanoví, jak lze nejlépe dosáhnout cílů EU na snížení emisí CO2, a to včetně potřebných úrovní investic a zdrojů financování;
Calls on the relevant industry groups to prepare sector-specific roadmaps that will set out how EU low-carbon objectives can best be realised, including the levels of investment required and the sources of funding to be utilised;
očekává, že Komise a členské státy podpoří odvětví, která vypracovala plány přechodu, při dalším rozvíjení iniciativ a partnerství vycházejících z těchto plánů s cílem rozvinout průlomové technologie, které umožní zbavit dotyčná energeticky náročná odvětví emisí uhlíku;
Expects the Commission and the Member States to support those sectors that have made roadmaps to further develop the initiatives and partnerships that follow from them, for the development of breakthrough technologies to decarbonise the energy-intensive industries concerned;
vyzývá Komisi, aby aktualizovala plán přechodu do roku 2050 a své předpovědi každých 3−5 let a aby do aktualizované verze svých plánů přechodu začlenila plány přechodu jednotlivých odvětví, regionální plány a plány přechodu členských států, přičemž zajistí, aby byly modely a metodologie využívané k tomuto účelu plně transparentní;
Calls on the Commission to update the 2050 roadmap and forecasting every 3-5 years, and to integrate the sectoral, regional and Member State roadmaps into the updated version of its own roadmaps, the models and methodologies used for that purpose being fully transparent;
zdůrazňuje, že k dosažení nízkouhlíkového hospodářství je nezbytné dosáhnout mnohem účinnějšího využívání zdrojů; naléhavě proto vyzývá členské státy, aby vytvořily nebo posílily stávající strategie účinného využívání zdrojů a do roku 2013 je začlenily je do svých vnitrostátních politik růstu a tvorby pracovních míst;
Stresses that a much more efficient use of resources is essential for achieving a low-carbon economy; therefore urges Member States to develop or strengthen existing resource efficiency strategies and mainstream these into national policies for growth and jobs by 2013;
připomíná, že světová poptávka po primární energii vzroste do roku 2035 o více než 30 %, což vyostří celosvětovou soutěž o zdroje energie;
Recalls that world primary energy demand will increase by more than 30 % up to 2035, thereby increasing global competition for energy resources;
zastává názor, že členské státy by měly mít co nejvíce prostředků k dosažení nízkouhlíkové výroby energie (včetně obnovitelných zdrojů energie, jaderné energie, využívání technologie pro zachycování a skladování uhlíku a biomasy vyráběné udržitelným způsobem) a že žádný ze zdrojů by neměl být vyloučen z těchto možností, jejichž prostřednictvím je možné splnit tyto požadavky;
Maintains that Member States should have the widest possible means of achieving low-carbon electricity generation (including renewable energy sources, nuclear power, use of carbon capture and storage technology, and sustainably produced biomass), and that none should be excluded from the range of options available to meet the requirements;
vyzývá Komisi, aby byla obzvláště ostražitá, pokud jde o přesouvání zdrojů emisí při výrobě energie mimo EU ETS, a aby věnovala zvláštní pozornost členským státům, které mají vzájemné vazby se zeměmi mimo EU;
Calls on the Commission to be particularly vigilant as regards any leakage of energy production outside the EU ETS, paying attention to Member States with interconnections to countries outside the EU;
vyzývá Komisi, aby posoudila účinnost mechanismů, které umožňují řádné fungování trhu s elektřinou v nízkouhlíkovém hospodářství, a aby v případě potřeby předložila legislativní návrhy na lepší propojení přeshraničních trhů s elektřinou a návrhy dalších opatření s cílem docílit rovnováhy a dostupnosti kapacit výroby energie;
Calls on the Commission to assess the effectiveness of mechanisms that enable sound operation of the electricity market in a low carbon economy, and if necessary to submit legislative proposals for the closer integration of crossborder electricity markets and for other measures to address the need to determine the balance and availability of generation capacity;
vyzývá EU, aby se zavázala k úplnému odstranění emisí CO2 způsobených energetickým odvětvím do roku 2050;
Calls on the EU to commit itself to the decarbonisation of the energy sector by 2050;
vyzývá členské státy a Komisi, aby investovaly více zdrojů do energetických infrastruktur nezbytných pro přechod na udržitelné hospodářství; zdůrazňuje, že Evropa by měla být průkopníkem při vyvíjení standardů a interoperabilních internetových technologií spojených s energetikou a v oblasti energeticky účinných informačních a komunikačních technologií, zejména pokud jde o inteligentní sítě, plné a včasné zavádění inteligentních systémů pro domácnost, jako jsou inteligentní měřiče vytvořené ve prospěch spotřebitele, a o modernizaci a rozvoj propojené evropské energetické supersítě a infrastruktur zkapalněného zemního plynu (dále jen „LNG“); s ohledem na meziregionální propojení zdůrazňuje potřebu zavést investiční plán založený mj. na balíčku opatření EU týkajících se energetické infrastruktury, a zaručit tak diverzifikaci dodávek energetických zdrojů; vyzývá Komisi, aby navrhla praktická řešení pro účinnou integraci velkého množství energie z obnovitelných zdrojů tím, že podpoří tržní pravidla, která umožní účinnou a transparentní mezinárodní výměnu energie; vyzývá proto k rychlé integraci a využívání přeshraničních trhů s elektřinou; uznává, že je naléhavě třeba mít dlouhodobou vizi vzhledem k tomu, že vybudování energetické infrastruktury s dlouhou životností vyžaduje mnohaleté období; vítá skutečnost, že se plánovaný nástroj pro propojení Evropy zaměřuje na energetickou infrastrukturu;
Invites the Member States and the Commission to invest more in the energy infrastructure necessary for the transition to a sustainable economy; emphasises that Europe should be at the cutting edge in the development of standards and interoperable energy-related Internet technologies and energy-efficient ICT applications, in particular smart grids, the full and timely deployment of smart home systems such as smart meters designed to benefit the consumer, and modernising and developing an interconnected European electricity supergrid and LNG infrastructures; emphasises, with regard to interregional connections, the need to launch an investment plan based notably on the European Energy Infrastructure Package, so as to secure the diversification of energy supply sources; calls on the Commission to propose practical solutions for the efficient integration of large amounts of renewables by promoting market rules that allow for efficient and transparent international power exchange; calls, therefore, for the swift integration and uptake of crossborder electricity markets; recognises the urgent need for a long-term vision, given the many years required to build energy infrastructure with a long lifetime; welcomes the focus on energy infrastructure in the proposed Connecting Europe Facility;
upozorňuje na skutečnost, že stávající 20% cíl je založen na příspěvku jaderné energie do energetické skladby v řadě členských států; konstatuje, že světový energetický výhled z roku 2011 vypracovaný Mezinárodní energetickou agenturou (dále jen „IEA“) zahrnuje scénář vycházející z nižšího zapojení jaderné energie, podle kterého by bylo odhadované zvýšení celosvětových emisí CO2 pocházejících z energetiky ve střednědobém horizontu výrazně vyšší kvůli rozsáhlejšímu používání fosilních paliv; znovu opakuje, že rozhodnutí některých členských států odstavit některé ze stávajících jaderných reaktorů nesmí sloužit jako odůvodnění pro snížení úrovně ambicí v jejich současné politice v oblasti klimatu; poukazuje na skutečnost, že podle IEA by dosažení cíle 2 °C vyžadovalo rychlejší rozvoj a zavádění technologií CCS v elektrárnách spalujících uhlí a plyn; poukazuje však také na to, že technologie CCS jsou doposud v testovací a předobchodní fázi, a že je proto třeba zvážit také alternativní scénáře, jako jsou např. plány vycházející z vysokého podílu obnovitelných zdrojů energie a vysoké energetické účinnosti; vyzývá proto k posílení podpory poskytované rozvoji a zavádění průkopnických technologií s cílem posílit energetickou účinnost a oddělit hospodářský růst od spotřeby energie;
Draws attention to the fact that the current 20 % target is based on the contribution made by nuclear power to the energy mix in number of Member States; notes that the IEA's World Energy Outlook 2011 includes a ‘lower-nuclear’ case according to which the projected increase in worldwide CO2 emissions from the power sector would be substantially higher in the medium term due to an increased use of fossil fuels; reiterates that the decision by some Member States to shut down some existing nuclear reactors must not serve to justify reducing the level of ambition of their current climate policies; points out that, according to the IEA, achieving the 2°C goal would require faster development and deployment of CCS technologies in both coal- and gas-fired power plants; notes, however, that CCS technology is still at the testing and pre-commercial stage, so alternative scenarios also need to be considered, such as high renewables and energy efficiency scenarios; thus calls for increased support for the development and application of breakthrough technologies in order to increase energy efficiency and decouple economic growth from energy consumption;
je přesvědčen, že dosažení těchto cílů do roku 2050, aniž by tím byla dotčena skladba zdrojů energie jednotlivých členských států, by mohlo vést ke snížení spotřeby, zvýšení bezpečnosti a spolehlivosti dodávek energie a omezení výkyvů cen energie, přičemž by byly zajištěny spravedlivé a konkurenceschopné ceny energie pro spotřebitele i podniky a posílena konkurenceschopnost EU a růst zaměstnanosti;
Considers that the achievement of these objectives by 2050, without prejudging Member States' own energy mixes, could lead to a reduction in consumption, increased security and reliability of energy supply and the containment of energy price volatility, thus providing fair and competitive energy prices for consumers and businesses and improving the EU's competitiveness and employment growth;
zdůrazňuje, že podpora „zelené ekonomiky“ ze strany EU by měla uznávat význam investic vynaložených stávajícími průmyslovými odvětvími s cílem výrazně posílit účinnost využívání zdrojů, snížit emise CO2 a dosáhnout cílů strategie Evropa 2020 v oblasti tvorby zelených pracovních míst; připomíná, že zelenější hospodářství by mělo podporovat konkurenceschopnost a inovace ve všech odvětvích tím, že se zaměří na oblasti, kde jsou zlepšení z hospodářského hlediska úspornější a z hlediska životního prostředí účinnější;
Insists that EU support for the ‘green economy’ should recognise the importance of investment by existing industries used to significantly improve the efficiency of resource use and reduce CO2 emissions and to reach the EU 2020 Strategy targets on green jobs creation; underlines that a greener economy should support competitiveness and innovation in all sectors by focusing on areas where improvements are more economically efficient and more environmentally effective;
vyzývá Komisi, aby vyhodnotila možnosti inovativních finančních nástrojů pro investice do nízkouhlíkového hospodářství;
Calls on the Commission to explore innovative financial instruments for investment in a low-carbon economy;